Zpěv desátý: Nejvyšší Dobro

KAPITOLA PRVNÍ

Příchod Pána Kṛṣṇy na planetu Zemi-úvod

10.1.1

Verš

śrī-rājovāca
kathito vaṁśa-vistāro
bhavatā soma-sūryayoḥ
rājñāṁ cobhaya-vaṁśyānāṁ
caritaṁ paramādbhutam

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit řekl; kathitaḥ — již byl přednesen; vaṁśa-vistāraḥ — obsáhlý popis dynastií; bhavatā — tebou; soma-sūryayoḥ — boha Měsíce a boha Slunce; rājñām — králů; ca — a; ubhaya — obou; vaṁśyānām — členů dynastií; caritam — charakter; parama — vznešený; adbhutam — a úžasný.

Překlad

Král Parīkṣit řekl: “Můj milý pane, již jsi důkladně popsal dynastie boha Měsíce i boha Slunce i se vznešeným a úžasným charakterem jejich králů.”

Význam

Na konci dvacáté čtvrté kapitoly devátého zpěvu Śukadeva Gosvāmī shrnul Kṛṣṇovy činnosti. Promluvil o tom, jak se Kṛṣṇa osobně zjevil, aby zmenšil břemeno Země, jak se brzy po narození přemístil do dějiště své Vrajabhūmi-līly a jak projevil své zábavy v rodinném životě. Parīkṣit Mahārāja, který byl přirozeně oddaný Kṛṣṇovi, chtěl o Pánu slyšet víc. Poděkoval tedy Śukadevovi Gosvāmīmu za jeho stručný popis Kṛṣṇových činností, aby ho tak povzbudil k dalšímu vyprávění o Kṛṣṇovi a uvedení dalších podrobností. Śukadeva Gosvāmī předtím řekl:

jāto gataḥ pitṛ-gṛhād vrajam edhitārtho
hatvā ripūn suta-śatāni kṛtorudāraḥ
utpādya teṣu puruṣaḥ kratubhiḥ samīje
ātmānam ātma-nigamaṁ prathayañ janeṣu

“Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, známý jako līlā-puruṣottama, se zjevil jako syn Vasudevy. Ihned však opustil domov svého otce a odešel do Vṛndāvanu rozvíjet láskyplné vztahy se svými důvěrnými oddanými. Ve Vṛndāvanu též zabil mnoho démonů a potom se vrátil do Dvāraky, kde podle védských zásad přijal mnoho manželek-těch nejlepších z žen. Zplodil s nimi stovky synů a prováděl oběti uctívající Jeho samotného. Jednal tak proto, aby stanovil zásady rodinného života.”(Bhāg. 9.24.66)

Yaduovská dynastie pocházela od Somy, boha Měsíce. Přestože jsou planety uspořádány tak, že Slunce stojí na prvním místě, ještě před Měsícem, Parīkṣit Mahārāja projevil více úcty dynastii boha Měsíce, soma-vaṁśe. Bylo to proto, že v dynastii Yaduovců pocházející od Měsíce se zjevil Kṛṣṇa. Existují dva různé královské rody kṣatriyů, z nichž jeden tvoří potomci krále planety Měsíce a druhý potomci krále Slunce. Když se zjevuje Nejvyšší Osobnost Božství, přichází obvykle do rodu kṣatriyů, neboť chce ustanovit náboženské zásady a ctnostný život. Kṣatriyové jsou podle védského systému ochránci lidstva. Když Nejvyšší Pán sestoupil jako Pán Rāmacandra, zjevil se v sūrya-vaṁśe, rodu pocházejícím od boha Slunce, a když sestoupil jako Pán Kṛṣṇa, učinil tak v Yaduovské dynastii neboli yadu-vaṁśe, jejíž původ je odvozen od boha Měsíce. Ve dvacáté čtvrté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu je uveden dlouhý seznam králů yadu-vaṁśi. Všichni králové, jak soma-vaṁśi, tak sūrya-vaṁśi, byli vznešení a mocní a Mahārāja Parīkṣit je nesmírně velebil (rājñāṁ cobhaya-vaṁśyānāṁ caritaṁ paramādbhutam). Přesto však chtěl slyšet více o soma-vaṁśe, neboť to byla dynastie, do níž sestoupil Kṛṣṇa.

Brahma-saṁhitā uvádí, že svrchované sídlo Osobnosti Božství Kṛṣṇy je poseté drahokamy cintāmaṇi: cintāmaṇi-prakara-sadmasu kalpa-vṛkṣa-lakṣāvṛteṣu surabhīr abhipālayantam. Vṛndāvan-dhām na této Zemi je kopií onoho sídla. Jak je uvedeno v Bhagavad-gītě (8.20), duchovní nebe má jinou, věčnou podstatu, která je transcendentální vůči projevené i neprojevené hmotě. Projevený svět lze vidět v podobě mnoha hvězd a planet, jako je Slunce a Měsíc, ale nad tím vším je neprojevené stvoření, jež vtělené bytosti nejsou schopny vnímat. A nad touto neprojevenou hmotou je duchovní království, o němž Bhagavad-gītā říká, že je svrchované a věčné. Toto království není nikdy zničeno. I když hmotný svět podléhá opakovanému stvoření a zničení, duchovní svět zůstává takový, jaký je, věčně. Desátý zpěv Śrīmad-Bhāgavatamu říká, že tímto duchovním světem je Vṛndāvan, Goloka Vṛndāvan neboli Vraja-dhām. Zde také najdeme podrobné rozvedení výše uvedené śloky z devátého zpěvu (jāto gataḥ pitṛ-gṛhād).

10.1.2

Verš

yadoś ca dharma-śīlasya
nitarāṁ muni-sattama
tatrāṁśenāvatīrṇasya
viṣṇor vīryāṇi śaṁsa naḥ

Synonyma

yadoḥ — Yadua či jeho dynastie; ca — také; dharma-śīlasya — kteří přísně dodržovali náboženské zásady; nitarām — vysoce kvalifikovaní; muni-sattama — ó nejlepší ze všech mudrců, králi muniů (Śukadevo Gosvāmī); tatra — v této dynastii; aṁśena — se svou úplnou expanzí, Baladevou; avatīrṇasya — jenž se zjevil jako inkarnace; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; vīryāṇi — slavné činnosti; śaṁsa — prosím popiš; naḥ — nám.

Překlad

“Ó nejlepší z mudrců, vyprávěl jsi také o potomcích Yadua, kteří byli velice zbožní a přísně dodržovali náboženské zásady. Nyní, pokud si to přeješ, vyprávěj prosím o podivuhodných a slavných činnostech Pána Viṣṇua, Kṛṣṇy, jenž se v této Yaduovské dynastii zjevil společně s Baladevou, svou úplnou expanzí.”

Význam

Brahma-saṁhitā (5.1) vysvětluje, že Kṛṣṇa je původem viṣṇu-tattvy.

īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ
sac-cid-ānanda-vigrahaḥ
anādir ādir govindaḥ
sarva-kāraṇa-kāraṇam

“Kṛṣṇa, který je známý jako Govinda, je nejvyšším vládcem. Má věčné, blažené, duchovní tělo. Je původem všeho. Jemu samotnému nic nepředchází, neboť je prvotní příčinou všech příčin.”

yasyaika-niśvasita-kālam athāvalambya
jīvanti loma-vilajā jagad-aṇḍa-nāthāḥ
viṣṇur mahān sa iha yasya kalā-viśeṣo
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Všichni Brahmové, vládci nespočetně mnoha vesmírů, žijí pouze po dobu jednoho výdechu Mahā-Viṣṇua. Uctívám Govindu, původního Pána, jehož je Mahā-Viṣṇu pouze částí úplné části.” (Bs. 5.48)

Govinda, Kṛṣṇa, je původní Osobnost Božství. Kṛṣṇas tu bhagavān svayam. Dokonce i Pán Mahā-Viṣṇu, který svým dýcháním vytváří milióny a milióny vesmírů, je úplnou částí úplné části Pána Kṛṣṇy (kalā-viśeṣa). Mahā-Viṣṇu je úplnou expanzí Saṅkarṣaṇa, který je úplnou expanzí Nārāyaṇa. Nārāyaṇa je úplnou expanzí catur-vyūhy a catur-vyūhu tvoří úplné expanze Baladevy, prvního projevu Kṛṣṇy. Když se tedy Kṛṣṇa zjevil společně s Baladevou, všechny viṣṇu-tattvy se zjevily s Ním.

Mahārāja Parīkṣit žádal Śukadevu Gosvāmīho, aby vyprávěl o Kṛṣṇovi a Jeho slavných činnostech. Kromě toho lze z tohoto verše odvodit ještě jiný význam. I když byl Śukadeva Gosvāmī ten největší muni, dokázal Kṛṣṇu vylíčit pouze zčásti (aṁśena), neboť nikdo nedovede o Kṛṣṇovi říci všechno. Je řečeno, že Anantadeva má tisíce hlav, ale přestože se snaží popisovat Kṛṣṇu tisíci jazyky, Jeho popis je stále neúplný.

10.1.3

Verš

avatīrya yador vaṁśe
bhagavān bhūta-bhāvanaḥ
kṛtavān yāni viśvātmā
tāni no vada vistarāt

Synonyma

avatīrya — poté, co sestoupil; yadoḥ vaṁśe — do dynastie Yadua; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; bhūta-bhāvanaḥ — který je příčinou vesmírného projevu; kṛtavān — vykonal; yāni — jakékoliv (činnosti); viśva-ātmā — Nadduše celého vesmíru; tāni — ty všechny (činnosti); naḥ — nám; vada — prosím vylož; vistarāt — podrobně.

Překlad

“Nadduše, Nejvyšší Osobnost Božství Śrī Kṛṣṇa, příčina vesmírného projevu, sestoupil do Yaduovy dynastie. Prosím, vylož mi podrobně Jeho slavné činnosti a charakter, od začátku až do konce Jeho života.”

Význam

Slova kṛtavān yāni v tomto verši vyjadřují, že vše, co Kṛṣṇa dělal během své přítomnosti na Zemi, bylo ku prospěchu lidstva. Pokud budou religionisté, filozofové a obyčejní lidé jednoduše naslouchat o činnostech Kṛṣṇy, získají osvobození. Již několikrát jsme se zmínili, že kṛṣṇa-kathā může být dvou druhů. Jeden představuje Bhagavad-gītā, kde Kṛṣṇa hovořil sám o sobě, a druhý Śrīmad-Bhāgavatam, kde o Kṛṣṇově slávě mluví Śukadeva Gosvāmī. Každý, kdo projeví byť i nepatrný zájem o kṛṣṇa-kathā, je osvobozený. Kīrtanād eva kṛṣṇasya mukta-saṅgaḥ paraṁ vrajet (Bhāg. 12.3.51). Pouhým pronášením či opakováním kṛṣṇa-kathā se člověk zbavuje znečištění Kali-yugy. Caitanya Mahāprabhu proto radil: yāre dekha, tāre kaha ’kṛṣṇa'-upadeśa (Cc. Madhya 7.128). To je úkolem vědomí Kṛṣṇy-naslouchat o Kṛṣṇovi, a tak být vysvobozen z hmotných pout.

10.1.4

Verš

nivṛtta-tarṣair upagīyamānād
bhavauṣadhāc chrotra-mano-’bhirāmāt
ka uttamaśloka-guṇānuvādāt
pumān virajyeta vinā paśughnāt

Synonyma

nivṛtta — zbavený; tarṣaiḥ — chtíče či hmotného jednání; upagīyamānāt — který je vyprávěn či zpíván; bhava-auṣadhāt — který je tím pravým lékem na hmotnou nemoc; śrotra — proces naslouchání; manaḥ — námět či potrava pro mysl; abhirāmāt — od příjemných vibrací, jež tvoří takové oslavování; kaḥ — kdo; uttamaśloka — Nejvyšší Osobnosti Božství; guṇa-anuvādāt — od popisování takových činností; pumān — osoba; virajyeta — může držet stranou; vinā — kromě; paśu-ghnāt — buď řezník, nebo ten, kdo ničí svou vlastní existenci.

Překlad

“Oslavování Nejvyšší Osobnosti Božství probíhá v systému parampary, kde ho duchovní učitel předává svému žákovi. Vychutnávají ho ti, kdo se již nezajímají o nesprávné, dočasné oslavování tohoto vesmírného projevu. Popisy Pána jsou tím pravým lékem pro podmíněnou duši, která je vystavena opakovanému zrození a smrti. Kdo jiný než řezník nebo sebevrah by tedy mohl chtít přestat naslouchat tomuto oslavování Pána?”

Význam

V Indii jsou lidé zvyklí naslouchat o Kṛṣṇovi z Bhagavad-gīty nebo ze Śrīmad-Bhāgavatamu, aby se zbavili nemoci opakovaného rození a smrti. I když je nyní Indie zdegradovaná, jakmile se roznese, že někdo bude mluvit o Bhagavad-gītě či Śrīmad-Bhāgavatamu, stále ještě přijdou poslouchat tisíce lidí. Tento verš ovšem říká, že takto přednášet Bhagavad-gītu a Śrīmad-Bhāgavatam mohou jedině ti, kdo jsou zcela prosti hmotných tužeb (nivṛtta-tarṣaiḥ). Každý v tomto hmotném světě, od Brahmy až po nepatrného mravence, neustále touží po smyslovém požitku a každý se zabývá uspokojováním smyslů. Kdo je však takto zaneprázdněný, nemůže plně pochopit hodnotu kṛṣṇa-kathā obsaženého v Bhagavad-gītě či Śrīmad-Bhāgavatamu.

Když nasloucháme o slávě Nejvyšší Osobnosti Božství od osvobozených osob, vyprostí nás to z pout hmotných činností, ale poslech Śrīmad-Bhāgavatamu v podání profesionálního přednašeče nám k osvobození příliš nepomůže. Kṛṣṇa-kathā je velice jednoduché. V Bhagavad-gītě je řečeno, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství. On sám říká: mattaḥ parataraṁ nānyat kiñcid asti dhanañjaya—“Ó Arjuno, neexistuje vyšší pravda, než jsem Já.” (Bg. 7.7) Když člověk pochopí jen tuto jedinou skutečnost-že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství-může se stát osvobozenou osobou. Avšak zvláště v současném věku chtějí lidé poslouchat Bhagavad-gītu od bezcharakterních osob, které se vzdalují od prostého podání Bhagavad-gīty a překrucují ji pro své vlastní uspokojení. Proto z ní nemohou získat skutečný prospěch. Různí velcí učenci, politici, filozofové a vědci hovoří o Bhagavad-gītě svým vlastním nečistým způsobem a obyčejní lidé je poslouchají, neboť naslouchat o slávě Nejvyšší Osobnosti Božství od oddaného je nezajímá. Oddaný je ten, kdo pro přednášení Bhagavad-gīty a Śrīmad-Bhāgavatamu nemá jiný motiv než sloužit Pánu. Proto nám Śrī Caitanya Mahāprabhu doporučoval naslouchat o slávě Pána od realizované osoby (bhāgavata paro diya bhāgavata sthane). Začátečník nemá naslouchat o Pánu od toho, kdo není duší realizovanou ve vědě o vědomí Kṛṣṇy, což také přísně zakázal Śrīla Sanātana Gosvāmī citací z Padma Purāṇy:

avaiṣṇava-mukhodgīrṇaṁ
pūtaṁ hari-kathāmṛtam
śravaṇaṁ naiva kartavyaṁ
sarpocchiṣṭaṁ yathā payaḥ

Člověk se má vyhýbat naslouchání tomu, kdo nejedná jako vaiṣṇava. Vaiṣṇava je nivṛtta-tṛṣṇa; to znamená, že nemá žádný hmotný cíl, neboť jeho jediným cílem je kázat vědomí Kṛṣṇy. Takzvaní učenci, filozofové a politici zneužívají důležitosti Bhagavad-gīty a překrucují její smysl pro své vlastní cíle. Proto tento verš upozorňuje, že kṛṣṇa-kathā má přednášet osoba, která je nivṛtta-tṛṣṇa. Śukadeva Gosvāmī ztělesňuje ideálního přednašeče Śrīmad-Bhāgavatamu a Parīkṣit Mahārāja, který před svou smrtí záměrně opustil své království i rodinu, představuje osobu způsobilou mu naslouchat. Kvalifikovaný přednašeč Śrīmad-Bhāgavatamu podává podmíněným duším ten pravý lék (bhavauṣadhi). Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se proto snaží vychovat kvalifikované kazatele, kteří budou schopni přednášet Śrīmad-Bhāgavatam a Bhagavad-gītu po celém světě, aby obyčejní lidé ve všech částech světa mohli využít přítomnost tohoto hnutí a zbavit se trojího utrpení hmotné existence.

Učení Bhagavad-gīty a popisy Śrīmad-Bhāgavatamu jsou tak příjemné, že téměř každý, kdo prodělává trojí utrpení hmotné existence, bude chtít naslouchat z těchto knih o slávě Pána, a tak pokročit na cestě k osvobození. Dva druhy lidí však nikdy nebudou mít o poslech poselství Bhagavad-gīty a Śrīmad-Bhāgavatamu zájem-ti, kdo se rozhodli spáchat sebevraždu, a ti, kdo jsou odhodlaní zabíjet krávy a jiná zvířata pro uspokojení svého jazyka. Přestože i oni mohou takzvaně naslouchat Śrīmad-Bhāgavatamu během Bhāgavata-saptāhy, jedná se jen o další výmysl karmīch, kteří z toho nemohou získat žádný prospěch. V této souvislosti je významné slovo paśu-ghnāt. Paśu-ghna znamená “řezník”. Ti, kdo lpějí na obřadech, jež umožňují dosáhnout vyšších planetárních soustav, musejí vykonávat oběti (yajñi), při kterých zabíjejí zvířata. Proto Pán Buddhadeva zavrhl autoritu Véd, jelikož jeho posláním bylo zastavit zvířecí oběti, které jsou doporučenou součástí védských obřadů.

nindasi yajña-vidher ahaha śruti-jātaṁ
sa-daya-hṛdaya darśita-paśu-ghātaṁ
keśava dhṛta-buddha-śarīra jaya jagadīśa hare

(Gīta-govinda)

I když je obětování zvířat v rámci védských obřadů schváleno, lidé, kteří kvůli tomu zvířata zabíjejí, jsou pokládáni za řezníky. Řezníci nemohou projevit zájem o vědomí Kṛṣṇy, neboť jsou okouzleni hmotou. Jediné, o co se zajímají, je zvyšovat pohodlí dočasného těla.

bhogaiśvarya-prasaktānāṁ
tayāpahṛta-cetasām
vyavasāyātmikā buddhiḥ
samādhau na vidhīyate

“V mysli těch, kteří příliš lpí na smyslovém požitku a hmotném bohatství a jsou těmito věcmi zmateni, se nikdy nezrodí pevné odhodlání k oddané službě Nejvyššímu Pánu.” (Bg. 2.44) Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura říká:

manuṣya-janama pāiyā,

rādhā-kṛṣṇa nā bhajiyā,
jāniyā śuniyā viṣa khāinu

Každý, kdo si není vědom Kṛṣṇy, a kdo proto neslouží Pánu, je také paśu-ghna, neboť dobrovolně pije jed. Nemůže se zajímat o kṛṣṇa-kathā, neboť stále ještě touží po hmotném smyslovém požitku; není nivṛtta-tṛṣṇa. Je řečeno traivārgikās te puruṣā vimukhā hari-medhasaḥ. Ti, jež zajímá trivarga-to znamená dharma, artha a kāma-se věnují náboženství proto, aby dosáhli hmotného postavení, které jim poskytne lepší možnosti smyslového požitku. Takové osoby se zabíjejí tím, že dobrovolně zůstávají v koloběhu zrození a smrti a o vědomí Kṛṣṇy nemohou mít zájem.

Aby se mohlo probírat kṛṣṇa-kathā, náměty o vědomí Kṛṣṇy, musí zde být mluvčí a posluchač, kteří mohou mít zájem o vědomí Kṛṣṇy jedině tehdy, když se již nezajímají o hmotné náměty. U osob vědomých si Kṛṣṇy je možné vidět, jak tento postoj automaticky vyvíjí. Přestože jsou oddaní v hnutí pro vědomí Kṛṣṇy mladí lidé, již nečtou materialistické noviny, časopisy a tak podobně, neboť se o tyto náměty již nezajímají (nivṛtta-tarṣaiḥ). Zcela se vzdali tělesného pojetí života. Pojednání o Uttamaślokovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, přednáší duchovní učitel a žák pozorně naslouchá. Dokud nejsou prosti hmotných tužeb, nedokáží o náměty týkající se vědomí Kṛṣṇy projevit zájem. Duchovní učitel a žák nepotřebují znát nic víc než Kṛṣṇu, neboť samotným poznáním Kṛṣṇy a rozmlouváním o Kṛṣṇovi se každý stane dokonale učenou osobou (yasmin vijñāte sarvam evaṁ vijñātaṁ bhavati). Pán sídlí v srdci každého a Jeho milostí dostává oddaný pokyny přímo od Něho, jenž říká v Bhagavad-gītě (15.15):

sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo
mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca
vedaiś ca sarvair aham eva vedyo
vedānta-kṛd veda-vid eva cāham

“Sídlím v srdci každého a ode Mne pochází paměť, poznání a zapomnění. Všechny Védy jsou určeny k poznání Mě; Já jsem sestavil Vedāntu a jsem znalcem Véd.” Vědomí Kṛṣṇy je tak vznešené, že tomu, kdo pod vedením duchovního učitele dosáhne této úrovně, přináší čtení kṛṣṇa-kathā, jež se nachází ve Śrīmad-Bhāgavatamu, Bhagavad-gītě a podobných védských textech, plné uspokojení. Když je i pouhé rozmlouvání o Kṛṣṇovi tak příjemné, můžeme si jen představit, jak příjemné je Kṛṣṇovi sloužit.

Když probíhají rozpravy o kṛṣṇa-kathā mezi osvobozeným duchovním mistrem a jeho žákem, možnosti naslouchat těmto námětům někdy využijí i jiní a také z toho získají prospěch. Tyto náměty jsou lékem, který zastaví koloběh zrození a smrti. Opakované rození a umírání, při kterém na sebe duše bere znovu a znovu různá těla, se nazývá bhava či bhava-roga. Jakmile někdo vyslechne kṛṣṇa-kathā, ať už záměrně nebo nechtěně, jeho bhava-roga neboli nemoc působící zrození a smrt jistě skončí. Proto je kṛṣṇa-kathā označeno jako bhavauṣadha, lék ukončující koloběh zrození a smrti. Karmī neboli ti, kdo lpí na hmotném smyslovém požitku, se obvykle svých hmotných tužeb nedovedou vzdát, ale kṛṣṇa-kathā je tak silný lék, že pokud je někdo přiveden k tomu, aby naslouchal kṛṣṇa-kīrtanu, jistě se této nemoci zbaví. Praktickým příkladem je Dhruva Mahārāja, který na konci své tapasyi dospěl k úplné spokojenosti. Když mu Pán chtěl dát nějaké požehnání, Dhruva je odmítl. Svāmin kṛtārtho 'smi varaṁ na yāce. “Můj milý Pane,” řekl, “jsem naprosto spokojen. Nežádám tě o žádné požehnání hmotného smyslového požitku.” Na vlastní oči vidíme, že se i mladí chlapci a dívky v hnutí pro vědomí Kṛṣṇy vzdali svých dlouhodobě udržovaných zlozvyků, jako je nedovolený sex, jedení masa, požívání omamných látek a hazardování. O hmotný smyslový požitek již nejeví zájem, neboť vědomí Kṛṣṇy je tak mocné, že je dokonale uspokojuje.

10.1.5-7

Verš

pitāmahā me samare ’marañjayair
devavratādyātirathais timiṅgilaiḥ
duratyayaṁ kaurava-sainya-sāgaraṁ
kṛtvātaran vatsa-padaṁ sma yat-plavāḥ

drauṇy-astra-vipluṣṭam idaṁ mad-aṅgaṁ
santāna-bījaṁ kuru-pāṇḍavānām
jugopa kukṣiṁ gata ātta-cakro
mātuś ca me yaḥ śaraṇaṁ gatāyāḥ

vīryāṇi tasyākhila-deha-bhājām
antar bahiḥ pūruṣa-kāla-rūpaiḥ
prayacchato mṛtyum utāmṛtaṁ ca
māyā-manuṣyasya vadasva vidvan

Synonyma

pitāmahāḥ — moji dědové, pět Pāṇḍuovců (Yudhiṣṭhira, Bhīma, Arjuna, Nakula a Sahadeva); me — moji; samare — na Kuruovském bitevním poli; amaram-jayaiḥ — s bojovníky, kteří na bojišti dokázali zvítězit nad polobohy; devavrata-ādya — Bhīṣmadeva a další; atirathaiḥ — velcí vojevůdci; timiṅgilaiḥ — připomínající obrovské ryby zvané timiṅgila, jež snadno pozřou velké žraloky; duratyayam — velmi obtížné překonat; kaurava-sainya-sāgaram — oceán shromážděných Kuruovských vojáků; kṛtvā — považující takový oceán; ataran — překonali ho; vatsa-padam — stejně jako se překročí malý otisk telecího kopýtka; sma — v minulosti; yat-plavāḥ — útočiště na lodi v podobě Kṛṣṇových lotosových nohou; drauṇi — Aśvatthāmy; astra — brahmāstrou; vipluṣṭam — napadené a spalované; idam — toto; mat-aṅgam — moje tělo; santāna-bījam — poslední dochované semeno, poslední potomek rodu; kuru-pāṇḍavānām — Kuruovců a Pāṇḍuovců (jelikož nikdo kromě mne bitvu na Kurukṣetře nepřežil); jugopa — poskytl ochranu; kukṣim — v lůně; gataḥ — kam vešel; ātta-cakraḥ — s diskem v ruce; mātuḥ — mé matky; ca — také; me — mne; yaḥ — Pán, který; śaraṇam — útočiště; gatāyāḥ — kdo přijal; vīryāṇi — oslavování transcendentálních vlastností; tasya — Jeho (Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství); akhila-deha-bhājām — všech živých bytostí s hmotnými těly; antaḥ bahiḥ — uvnitř a vně; pūruṣa — Nejvyšší Osoby; kāla-rūpaiḥ — v podobách věčného času; prayacchataḥ — který je dárcem; mṛtyum — smrti; uta — je řečeno; amṛtam ca — a věčného života; māyā-manuṣyasya — Pána, který se působením své vlastní energie zjevil jako obyčejná lidská bytost; vadasva — prosím popiš; vidvan — ó učený vypravěči (Śukadevo Gosvāmī).

Překlad

“Na lodi v podobě Kṛṣṇových lotosových nohou můj děd Arjuna a ostatní překonali oceán Kuruovského bitevního pole, v němž vojevůdci, jako byl Bhīṣmadeva, připomínali obrovské ryby schopné je snadno pozřít. Tento oceán bylo velmi obtížné překonat, ale milostí Pána Kṛṣṇy se přes něho moji dědové dostali stejně snadno, jako se překročí otisk telecího kopýtka. Díky tomu, že se má matka odevzdala Kṛṣṇovým lotosovým nohám, Pán se Sudarśana-cakrou v ruce vstoupil do jejího lůna a zachránil moje tělo, tělo posledního žijícího potomka Kuruovců a Pāṇḍuovců, které bylo téměř zničeno ohnivou zbraní Aśvatthāmy. Pán Śrī Kṛṣṇa, jenž se působením své vlastní energie zjevuje v podobách věčného času-to znamená jako Paramātmā a jako virāṭ-rūpa-uvnitř i vně všech živých bytostí s hmotnými těly, uděloval osvobození každému, buď prostřednictvím kruté smrti, nebo života. Prosím, pouč mě líčením Jeho transcendentálních vlastností.”

Význam

Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.14.58) se uvádí:

samāśritā ye pada-pallava-plavaṁ
mahat-padaṁ puṇya-yaśo murāreḥ
bhavāmbudhir vatsa-padaṁ paraṁ padaṁ
padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām

“Tomu, kdo přijal loď v podobě lotosových nohou Pána, jenž je útočištěm vesmírného projevu a je slavný jako Murāri neboli nepřítel démona Mury, se oceán hmotného světa jeví jako voda obsažená v otisku telecího kopýtka. Jeho cílem je paraṁ padam neboli Vaikuṇṭha-místo, kde neexistuje hmotné utrpení-a ne místo, kde hrozí nebezpečí na každém kroku.”

Ten, kdo vyhledá útočiště u lotosových nohou Pána Kṛṣṇy, je okamžitě pod Pánovou ochranou. To Pán slibuje v Bhagavad-gītě (18.66): ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo mokṣayiṣyāmi mā śucaḥ-“Já tě zbavím všech reakcí za hříšné jednání. Neboj se.” Přijetím útočiště u Pána Kṛṣṇy oddaný získává tu nejspolehlivější ochranu. Když se tedy Pāṇḍuovci uchýlili ke Kṛṣṇovým lotosovým nohám, byli na té bezpečné straně Kuruovského bitevního pole. Parīkṣit Mahārāja se proto cítil zavázán v posledních dnech svého života myslet na Kṛṣṇu. To je ideální výsledek vědomí Kṛṣṇy: ante nārāyaṇa-smṛtiḥ. Pokud oddaný v době své smrti dokáže vzpomínat na Kṛṣṇu, jeho život je úspěšný. Parīkṣit Mahārāja se tedy vzhledem ke svým mnoha závazkům vůči Kṛṣṇovi inteligentně rozhodl, že na Něho bude během posledních dnů svého života neustále myslet. Kṛṣṇa zachránil Pāṇḍuovce, dědy Mahārāje Parīkṣita, na Kuruovském bitevním poli a zachránil i Mahārāje Parīkṣita samotného, když byl napaden brahmāstrou Aśvatthāmy. Kṛṣṇa vystupoval jako přítel a uctívané Božstvo Pāṇḍuovců. Kromě svého osobního styku s Pāṇḍuovci je navíc Pán Kṛṣṇa Nadduší všech živých bytostí a uděluje osvobození všem, nejen svým čistým oddaným. Například Kaṁsa nebyl vůbec oddaný, ale přesto mu Kṛṣṇa poté, co ho zabil, daroval osvobození. Vědomí Kṛṣṇy je prospěšné pro každého, ať už se jedná o čistého oddaného či neoddaného. V tom spočívá jeho krása. Kdo by potom nechtěl přijmout útočiště u Kṛṣṇových lotosových nohou? V tomto verši Kṛṣṇu popisují slova māyā-manuṣya, protože když sestupuje, vypadá přesně jako lidská bytost. Není nucen sem přijít, jako jsou nuceni karmī, obyčejné živé bytosti. Zjevuje se pomocí vlastní vnitřní energie (sambhavāmy ātma-māyayā) jen proto, aby projevil svou přízeň pokleslým podmíněným duším. Kṛṣṇa neustále setrvává ve svém původním postavení jako sac-cid-ānanda-vigraha a každý, kdo Mu slouží, projevuje také svou původní, duchovní totožnost (svarūpeṇa vyavasthitiḥ). To je nejvyšší dokonalost lidského života.

10.1.8

Verš

rohiṇyās tanayaḥ prokto
rāmaḥ saṅkarṣaṇas tvayā
devakyā garbha-sambandhaḥ
kuto dehāntaraṁ vinā

Synonyma

rohiṇyāḥ — Rohiṇīdevī, Baladevovy matky; tanayaḥ — syn; proktaḥ — je známý; rāmaḥ — Balarāma; saṅkarṣaṇaḥ — Balarāma není nikdo jiný než Saṅkarṣaṇa, první ze čtveřice Božstev (Saṅkarṣaṇa, Aniruddha, Pradyumna a Vāsudeva); tvayā — tebou (bylo řečeno); devakyāḥ — Devakī, Kṛṣṇovy matky; garbha-sambandhaḥ — spojen s lůnem; kutaḥ — jak; deha-antaram — přemístění těl; vinā — bez.

Překlad

“Můj milý Śukadevo Gosvāmī, vysvětloval jsi, že Saṅkarṣaṇa, jenž patří ke druhé čtveřici, se zjevil jako syn Rohiṇī jménem Balarāma. Jak je možné, že byl nejprve v lůně Devakī a potom v lůně Rohiṇī, jestliže nebyl přemístěn z jednoho těla do druhého? To mi prosím vysvětli.”

Význam

Zde je otázka zaměřená konkrétně na pochopení Balarāmy, který je samotným Saṅkarṣaṇem. Balarāma je známý jako syn Rohiṇī, ale zároveň se o Něm ví, že byl synem Devakī. Parīkṣit Mahārāja chtěl porozumět tomuto tajemství-jak je možné, že byl Balarāma synem Devakī i Rohiṇī zároveň.

10.1.9

Verš

kasmān mukundo bhagavān
pitur gehād vrajaṁ gataḥ
kva vāsaṁ jñātibhiḥ sārdhaṁ
kṛtavān sātvatāṁ patiḥ

Synonyma

kasmāt — proč; mukundaḥ — Kṛṣṇa, který může udělit osvobození komukoliv; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; pituḥ — svého otce (Vasudevy); gehāt — z domu; vrajam — do Vrajadhāmu, Vrajabhūmi; gataḥ — odešel; kva — kde; vāsam — usadil se, aby zde žil; jñātibhiḥ — svými příbuznými; sārdham — s; kṛtavān — učinil tak; sātvatām patiḥ — Pán všech oddaných vaiṣṇavů.

Překlad

“Proč Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, opustil dům svého otce Vasudevy a přemístil se do domu Nandy ve Vṛndāvanu? Kde ve Vṛndāvanu Pán a vládce Yaduovské dynastie se svými příbuznými žil?”

Význam

Toto jsou dotazy na trasu Kṛṣṇových cest. Hned poté, co se Kṛṣṇa narodil v domě Vasudevy v Mathuře, se přemístil do Gokuly, na druhý břeh Yamuny, a po několika dnech se i se svým otcem, matkou a dalšími příbuznými přestěhoval do Nanda-grāmu ve Vṛndāvanu. Mahārāja Parīkṣit si dychtivě přál naslouchat o tom, co Kṛṣṇa ve Vṛndāvanu dělal. Celý tento zpěv Śrīmad-Bhāgavatamu pojednává o Jeho činnostech ve Vṛndāvanu a Dvārace. Prvních čtyřicet kapitol popisuje Kṛṣṇovy vṛndāvanské zábavy a dalších padesát líčí Jeho činnosti ve Dvārace. Mahārāja Parīkṣit chtěl ukojit svou touhu naslouchat o Kṛṣṇovi, a proto žádal Śukadevu Gosvāmīho, aby tyto činnosti popsal do nejmenších podrobností.

10.1.10

Verš

vraje vasan kim akaron
madhupuryāṁ ca keśavaḥ
bhrātaraṁ cāvadhīt kaṁsaṁ
mātur addhātad-arhaṇam

Synonyma

vraje — ve Vṛndāvanu; vasan — když žil; kim akarot — co dělal; madhupuryām — v Mathuře; ca — a; keśavaḥ — Kṛṣṇa, jenž zabil Keśīho; bhrātaram — bratra; ca — a; avadhīt — zabil; kaṁsam — Kaṁsu; mātuḥ — své matky; addhā — přímo; a-tat-arhaṇam — což bylo zcela v rozporu se śāstrami.

Překlad

“Pán Kṛṣṇa žil jak ve Vṛndāvanu, tak v Mathuře. Co všechno tam dělal? Proč zabil Kaṁsu, bratra své matky? Takový čin je zcela v rozporu se śāstrami.”

Význam

Strýc z matčiny strany neboli bratr vlastní matky je na úrovni otce. Pokud sám nemá syna, jeho synovec podle práva zdědí strýcův majetek. Proč tedy Kṛṣṇa vlastnoručně zabil Kaṁsu, který byl bratrem Jeho matky? Mahārāja Parīkṣit byl zvědavý na všechny související skutečnosti.

10.1.11

Verš

dehaṁ mānuṣam āśritya
kati varṣāṇi vṛṣṇibhiḥ
yadu-puryāṁ sahāvātsīt
patnyaḥ katy abhavan prabhoḥ

Synonyma

deham — tělo; mānuṣam — přesně takové, jaké má člověk; āśritya — přijímající; kati varṣāṇi — kolik let; vṛṣṇibhiḥ — ve společnosti Vṛṣṇiovců, potomků Vṛṣṇiho dynastie; yadu-puryām — ve Dvārace, sídle Yaduovců; saha — s; avātsīt — Pán žil; patnyaḥ — manželek; kati — kolik; abhavan — bylo; prabhoḥ — Pána.

Překlad

“Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, nemá hmotné tělo, a přesto se zjevuje jako lidská bytost. Kolik roků strávil s potomky Vṛṣṇiho? S kolika ženami se oženil a kolik let žil ve Dvārace?”

Význam

Na mnoha místech je uvedeno, že Nejvyšší Osobnost Božství je sac-cid-ānanda-vigraha, osoba s duchovním tělem plným blaženosti. Rysy Pánova těla jsou narākṛti-přesně takové, jaké má lidská bytost. Zde je stejná skutečnost zopakována slovy mānuṣam āśritya, která vyjadřují, že Pán přijímá tělo stejné, jako je tělo člověka. Všude se potvrzuje, že Kṛṣṇa není v žádném případě nirākāra neboli beztvarý. Má svou podobu, která je stejná jako podoba lidské bytosti. O tom není pochyb.

10.1.12

Verš

etad anyac ca sarvaṁ me
mune kṛṣṇa-viceṣṭitam
vaktum arhasi sarvajña
śraddadhānāya vistṛtam

Synonyma

etat — všechny tyto podrobnosti; anyat ca — a také jiné; sarvam — všechno; me — mně; mune — ó velký mudrci; kṛṣṇa-viceṣṭitam — činnosti Pána Kṛṣṇy; vaktum — popsat; arhasi — dokážeš; sarva-jña — jelikož víš vše; śraddadhānāya — protože Mu nezávidím, ale plně v Něj věřím; vistṛtam — do nejmenších podrobností.

Překlad

“Ó velký mudrci, který víš o Kṛṣṇovi vše, prosím, popiš mi podrobně všechny ty činnosti, na které jsem se ptal, i ty, na které jsem se nezeptal, neboť mám pevnou víru a velice si přeji o nich naslouchat.”

10.1.13

Verš

naiṣātiduḥsahā kṣun māṁ
tyaktodam api bādhate
pibantaṁ tvan-mukhāmbhoja-
cyutaṁ hari-kathāmṛtam

Synonyma

na — ne; eṣā — toto všechno; ati-duḥsahā — nesmírně těžké snášet; kṣut — hlad; mām — mně; tyakta-udam — poté, co jsem přestal dokonce i pít vodu; api — také; bādhate — nevadí; pibantam — když piji; tvat-mukha-ambhoja-cyutam — pramenící z tvých lotosových úst; hari-kathā-amṛtam — nektar v podobě námětů o Kṛṣṇovi.

Překlad

“Na prahu smrti jsem složil slib, že nebudu ani pít vodu. Když ale piji nektar námětů o Kṛṣṇovi, jenž pramení z tvých lotosových úst, můj hlad a žízeň, které je tak těžké snášet, mi vůbec nevadí.”

Význam

Mahārāja Parīkṣit v rámci přípravy na smrt, která měla přijít za sedm dní, přestal jíst a pít. Jako lidská bytost jistě pociťoval hlad a žízeň, a Śukadeva Gosvāmī mohl z toho důvodu chtít přerušit vyprávění transcendentálních námětů o Kṛṣṇovi. Mahārāja Parīkṣit však nebyl navzdory svému půstu vůbec unaven. Řekl: “Hlad a žízeň způsobené mým půstem mi nevadí. Jednou, když jsem měl velkou žízeň, jsem vstoupil do āśramu Śamīky Muniho, abych se napil vody, ale muni mi ji nedal. Pověsil jsem mu tedy na ramena mrtvého hada, a proto mě bráhmanský chlapec proklel. Nyní se však cítím docela dobře. Hlad a žízeň mi nečiní žádné potíže.” To naznačuje, že i když na hmotné úrovni hlad a žízeň člověka sužují, na duchovní úrovni žádná únava neexistuje.

Celý svět trpí duchovní žízní. Každá živá bytost je Brahman neboli duše a pro uspokojení svého hladu a žízně potřebuje duchovní potravu. Svět bohužel neví nic o nektaru, který obsahuje kṛṣṇa-kathā. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je tedy požehnáním pro filozofy, religionisty i obyčejné lidi. Kṛṣṇa i kṛṣṇa-kathā mají svou okouzlující přitažlivost, a proto se Absolutní Pravda nazývá Kṛṣṇa, nejpřitažlivější.

Slovo amṛta je také důležitý odkaz na Měsíc a slovo ambuja znamená “lotos”. Příjemný měsíční svit a příjemná vůně lotosu se spojily, aby každému, kdo poslouchá kṛṣṇa-kathā vycházející z úst Śukadevy Gosvāmīho, přinášely potěšení. Je řečeno:

matir na kṛṣṇe parataḥ svato vā
mitho 'bhipadyeta gṛha-vratānām
adānta-gobhir viśatāṁ tamisraṁ
punaḥ punaś carvita-carvaṇānām

“Ti, kdo příliš holdují materialistickému způsobu života, kvůli svým neovládnutým smyslům spějí do pekla a opakovaně žvýkají přežvýkané. Jejich náklonnost ke Kṛṣṇovi se nikdy neprobudí, ani na základě pokynů druhých či jejich vlastního úsilí, ani kombinací obojího.” (Bhāg. 7.5.30) V současné době se celá lidská společnost věnuje žvýkání toho, co už je přežvýkané (punaḥ punaś carvita-carvaṇānām). Lidem nevadí podstupovat mṛtyu-saṁsāra-vartmani-narodit se v jedné podobě, umřít, přijmout jinou podobu a znovu umřít. Pro zastavení tohoto koloběhu zrození a smrti je kṛṣṇa-kathā neboli vědomí Kṛṣṇy absolutně nezbytné. Nikdo však nemůže vychutnat nektar, který skoncuje s veškerou hmotnou únavou, a nemůže se těšit z blaženého života na transcendentální úrovni, dokud nevyslechne kṛṣṇa-kathā od realizované duše, jako je Śukadeva Gosvāmī. V hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je vidět, že ti, kdo ochutnali nektar v podobě kṛṣṇa-kathā, ztrácejí všechny hmotné touhy, zatímco ti, kdo Kṛṣṇu či kṛṣṇa-kathā nechápou, považují život s vědomím Kṛṣṇy za “vymývání mozků” a “manipulaci mysli”. Zatímco oddaní zažívají duchovní blaženost, neoddaní žasnou, jak mohli oddaní zapomenout na hmotné touhy.

10.1.14

Verš

sūta uvāca
evaṁ niśamya bhṛgu-nandana sādhu-vādaṁ
vaiyāsakiḥ sa bhagavān atha viṣṇu-rātam
pratyarcya kṛṣṇa-caritaṁ kali-kalmaṣa-ghnaṁ
vyāhartum ārabhata bhāgavata-pradhānaḥ

Synonyma

sūtaḥ uvāca — Sūta Gosvāmī pravil; evam — takto; niśamya — když vyslechl; bhṛgu-nandana — ó synu Bhṛguovy dynastie, Śaunako; sādhu-vādam — zbožné otázky; vaiyāsakiḥ — Śukadeva Gosvāmī, syn Vyāsadevy; saḥ — on; bhagavān — nejmocnější; atha — takto; viṣṇu-rātam — Parīkṣitovi Mahārājovi, jenž byl neustále pod ochranou Viṣṇua; pratyarcya — skládající mu uctivé poklony; kṛṣṇa-caritam — náměty o Pánu Kṛṣṇovi; kali-kalmaṣa-ghnam — jež zmenšují potíže tohoto věku Kali; vyāhartum — popisovat; ārabhata — začal; bhāgavata-pradhānaḥ — Śukadeva Gosvāmī, největší z čistých oddaných.

Překlad

Sūta Gosvāmī pravil: “Ó synu Bhṛgua (Śaunako Ṛṣi), když Śukadeva Gosvāmī, syn Vyāsadevy a nejváženější oddaný, vyslechl zbožné otázky Mahārāje Parīkṣita, s velkou úctou králi poděkoval. Pak začal hovořit o tématech pojednávajících o Kṛṣṇovi, která jsou lékem proti všem druhům utrpení v tomto věku Kali.”

Význam

Slova kṛṣṇa-caritaṁ kali-kalmaṣa-ghnam v tomto verši vyjadřují, že rozpravy o činnostech Pána Kṛṣṇy jsou tím nejlepším lékem proti všem druhům utrpení, zvláště v tomto věku Kali. Je řečeno, že v Kali-yuze lidé žijí pouze krátce a nemají žádnou kulturu duchovního vědomí. Pokud někdo projeví zájem o duchovní kulturu, svede ho mnoho falešných svāmīch a yogīnů, kteří kṛṣṇa-kathā vůbec nezmiňují. Lidé jsou proto většinou nešťastní a soužení mnoha pohromami. Śrīla Vyāsadeva sestavil na žádost Nārady Muniho Śrīmad-Bhāgavatam, aby trpícím lidem tohoto věku poskytl úlevu (kali-kalmaṣa-ghnam). Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se s vážností snaží poskytnout lidem osvícení příjemnými náměty Śrīmad-Bhāgavatamu. Poselství Śrīmad-Bhāgavatamu a Bhagavad-gīty je přijímáno na celém světě ve všech sférách života, zvláště pak ve vysokých, vzdělaneckých kruzích.

Śrīla Śukadeva Gosvāmī je v tomto verši označen jako bhāgavata-pradhānaḥ a Mahārāja Parīkṣit jako viṣṇu-rātam. Obě oslovení mají stejný význam-Mahārāja Parīkṣit byl velký oddaný Kṛṣṇy a Śukadeva Gosvāmī byl také velký světec a Kṛṣṇův důvěrný oddaný. Když společně představují kṛṣṇa-kathā, přinášejí velkou úlevu trpícímu lidstvu.

anarthopaśamaṁ sākṣād
bhakti-yogam adhokṣaje
lokasyājānato vidvāṁś
cakre sātvata-saṁhitām

“Hmotné strasti živé bytosti, které jsou pro ni zbytečné, může přímo zmírnit spojení prostřednictvím oddané služby. Obyčejní lidé to však nevědí, a proto učený Vyāsadeva sestavil toto védské písmo, Śrīmad-Bhāgavatam, které se vztahuje k Nejvyšší Pravdě.” (Bhāg. 1.7.6) Obyčejní lidé nevědí, že poselství Śrīmad-Bhāgavatamu může celé lidské společnosti ulevit od strastí Kali-yugy (kali-kalmaṣa-ghnam).

10.1.15

Verš

śrī-śuka uvāca
samyag vyavasitā buddhis
tava rājarṣi-sattama
vāsudeva-kathāyāṁ te
yaj jātā naiṣṭhikī ratiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; samyak — zcela; vyavasitā — připoutaná; buddhiḥ — inteligence; tava — tvoje; rāja-ṛṣi-sattama — ó nejlepší z rājarṣiů, svatých králů; vāsudeva-kathāyām — k naslouchání námětům o Vāsudevovi, Kṛṣṇovi; te — tvoje; yat — protože; jātā — vyvinutá; naiṣṭhikī — bez ustání; ratiḥ — připoutanost či extatická oddaná služba.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī řekl: Vzhledem k tomu, že jsi tak připoutaný k námětům o Vāsudevovi, ó nejlepší ze všech svatých králů, je zřejmé, že tvá inteligence je neochvějně řízená duchovním chápáním, což je jediným pravým cílem lidstva. Tvá připoutanost je vznešená, jelikož neustává.

Význam

Pro rājarṣiho či představitele vlády je kṛṣṇa-kathā povinná. O tom je zmínka i v Bhagavad-gītě (imaṁ rājarṣayo viduḥ). V současném věku se bohužel vlády zmocňují lidé třetí a čtvrté třídy, kterým zcela chybí duchovní poznání, a společnost proto rychle degraduje. Představitelé vlády musejí porozumět kṛṣṇa-kathā, neboť jak jinak by lidé mohli být šťastní a nalézt úlevu od strastí materialistického života? Pokud někdo zaměřil svou mysl na vědomí Kṛṣṇy, je zřejmé, že má bystrou inteligenci, co se týče hodnoty života. Mahārāja Parīkṣit byl rājarṣi-sattama, nejlepší ze všech svatých králů, a Śukadeva Gosvāmī byl muni-sattama, nejlepší z muniů. Oba byli na vysoké úrovni díky svému společnému zájmu o kṛṣṇa-kathā. Vznešené postavení přednašeče a posluchačů bude pěkně popsáno v následujícím verši. Kṛṣṇa-kathā je tak osvěžující, že Mahārāja Parīkṣit zapomněl na vše hmotné, dokonce i na své osobní uspokojení z jídla a pití. To je příklad a hnutí pro vědomí Kṛṣṇy by se mělo rozšířit po celém světě, aby přednašeče i posluchače přivedlo na tuto transcendentální úroveň a zpátky domů, zpátky k Bohu.

10.1.16

Verš

vāsudeva-kathā-praśnaḥ
puruṣāṁs trīn punāti hi
vaktāraṁ pracchakaṁ śrotṝṁs
tat-pāda-salilaṁ yathā

Synonyma

vāsudeva-kathā-praśnaḥ — dotazy týkající se zábav a vlastností Vāsudevy, Kṛṣṇy; puruṣān — osoby; trīn — tři; punāti — očišťují; hi — jistě; vaktāram — přednášejícího, jako je Śukadeva Gosvāmī; pracchakam — a zvídavého posluchače, jako je Mahārāja Parīkṣit; śrotṝn — a mimo ně ještě ty, kdo těmto tématům naslouchají; tat-pāda-salilam yathā — stejně jako je celý svět očišťován vodou Gangy, jež vytéká z palce na noze Pána Viṣṇua.

Překlad

Ganga, vytékající z palce na noze Pána Viṣṇua, očišťuje tři světy: vyšší, střední a nižší planetární systém. Podobně, když se někdo táže na zábavy a vlastnosti Pána Vāsudevy neboli Kṛṣṇy, jsou očištěny tři druhy lidí: přednášející či kazatel, ten, kdo se ptá, a všichni lidé, kteří poslouchají.

Význam

Je řečeno: tasmād guruṁ prapadyeta jijñāsuḥ śreya uttamam (Bhāg. 11.3.21). Ti, kdo chtějí pochopit transcendentální témata a považují to za cíl života, musejí vyhledat pravého duchovního mistra. Tasmād guruṁ prapadyeta. Člověk se musí odevzdat guruovi, který mu může dát správné informace o Kṛṣṇovi. Zde se Mahārāja Parīkṣit odevzdává správné osobě, Śukadevovi Gosvāmīmu, aby ho zasvětil do vāsudeva-kathā. Vāsudeva je původní Osobnost Božství, jež provádí neomezené duchovní činnosti. Śrīmad-Bhāgavatam je záznam těchto činností a Bhagavad-gītā zaznamenává to, co Vāsudeva osobně říká. Jelikož hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je plné vāsudeva-kathā, každý, kdo naslouchá, každý, kdo se ke hnutí připojí, a každý, kdo káže, se očistí.

10.1.17

Verš

bhūmir dṛpta-nṛpa-vyāja-
daityānīka-śatāyutaiḥ
ākrāntā bhūri-bhāreṇa
brahmāṇaṁ śaraṇaṁ yayau

Synonyma

bhūmiḥ — matka Země; dṛpta — pyšných; nṛpa-vyāja — vydávajících se za krále či představitele nejvyšší moci ve státě; daitya — démonů; anīka — vojenskými jednotkami; śata-ayutaiḥ — neomezeně, po stovkách tisíců; ākrāntā — přetížená; bhūri-bhāreṇa — břemenem v podobě zbytečné bojové síly; brahmāṇam — u Pána Brahmy; śaraṇam — přijmout útočiště; yayau — šla.

Překlad

Jednou, když byla matka Země přetížena stovkami tisíců vojenských jednotek různých pyšných démonů převlečených za krále, obrátila se na Pána Brahmu s žádostí o pomoc.

Význam

Když je svět přetížen zbytečnými vojsky a různí démonští králové se stanou představiteli státu, toto břímě je důvodem zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán říká v Bhagavad-gītě (4.7):

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

“Kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, ó potomku Bharaty, v té době osobně sestoupím.” Když obyvatelé této Země propadnou ateismu a bezbožnosti, klesnou na úroveň zvířat, jako jsou psi a prasata, a jenom na sebe navzájem štěkají. To je dharmasya glāni, odklon od cíle života. Lidský život je určen k dosažení dokonalosti vědomí Kṛṣṇy, ale když jsou lidé bezbožní a prezidenti či králové zbytečně pyšní na svou vojenskou moc, chtějí pouze válčit a zvětšovat vojenský arzenál svých států. V dnešní době to proto vypadá tak, že se každý stát zabývá výrobou atomových zbraní, aby byl připravený na třetí světovou válku. Takové přípravy nemají žádnou cenu a jen odrážejí nemístnou pýchu vůdčích představitelů. Skutečným úkolem vůdce státu je postarat se o štěstí obyvatel tak, že zajistí jejich výchovu v rámci vědomí Kṛṣṇy s ohledem na jednotlivé společenské třídy. Cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ (Bg. 4.13). Vůdce má vychovávat lidi jako brāhmaṇy, kṣatriyi, vaiśyi a śūdry a zaměstnávat je plněním příslušných povinností, aby jim pomohl v pokroku k vědomí Kṛṣṇy. Místo toho však darebáci a zloději převlečení za ochránce zavádějí systém voleb a ve jménu demokracie se pochybnými prostředky dostávají k moci, aby mohli vykořisťovat ostatní. Již před dávnou dobou se hlavami států stávali asurové, lidé bez vědomí Boha, a nyní se to děje znovu. Různé státy na světě se až přespříliš věnují zajišťování vojenské síly a někdy na tyto účely vynakládají až šedesát pět procent státních příjmů. Proč by se ale měly těžce vydělané peníze lidí utrácet tímto způsobem? Vzhledem k současné světové situaci Kṛṣṇa sestoupil v podobě hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. To je naprosto přirozené, protože bez hnutí pro vědomí Kṛṣṇy nemůže být ve světě mír a štěstí.

10.1.18

Verš

gaur bhūtvāśru-mukhī khinnā
krandantī karuṇaṁ vibhoḥ
upasthitāntike tasmai
vyasanaṁ samavocata

Synonyma

gauḥ — podobu krávy; bhūtvā — beroucí na sebe; aśru-mukhī — se slzami v očích; khinnā — velice nešťastná; krandantī — plačící; karuṇam — žalostně; vibhoḥ — Pánem Brahmou; upasthitā — objevila se; antike — před; tasmai — jemu (Pánu Brahmovi); vyasanam — svůj zármutek; samavocata — sdělila.

Překlad

Matka Země na sebe vzala podobu krávy. Velice zarmoucená, se slzami v očích se objevila před Pánem Brahmou a řekla mu o svém neštěstí.

10.1.19

Verš

brahmā tad-upadhāryātha
saha devais tayā saha
jagāma sa-tri-nayanas
tīraṁ kṣīra-payo-nidheḥ

Synonyma

brahmā — Pán Brahmā; tat-upadhārya — když vše správně pochopil; atha — poté; saha — s; devaiḥ — polobohy; tayā saha — s matkou Zemí; jagāma — přišel; sa-tri-nayanaḥ — s Pánem Śivou, který má tři oči; tīram — na břeh; kṣīra-payaḥ-nidheḥ — oceánu mléka.

Překlad

Poté, když se Pán Brahmā dozvěděl o zármutku matky Země, odešel s ní, Pánem Śivou a všemi ostatními polobohy na břeh oceánu mléka.

Význam

Když Pán Brahmā pochopil, jaká je na Zemi nebezpečná situace, nejprve navštívil polobohy v čele s Pánem Indrou, kteří mají na starosti různé záležitosti tohoto vesmíru, a Pána Śivu, který zodpovídá za ničení. Jak udržování, tak ničení probíhají neustále, podle nařízení Nejvyšší Osobnosti Božství. Bhagavad-gītā (4.8) uvádí: paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām. Osoby poslušné Božích zákonů chrání různí služebníci a polobozi, zatímco nežádoucí osoby ničí Pán Śiva. Pán Brahmā se nejprve sešel se všemi polobohy včetně Pána Śivy a potom se i s matkou Zemí vydali na břeh oceánu mléka, kde na bílém ostrově, Śvetadvīpu, leží Pán Viṣṇu.

10.1.20

Verš

tatra gatvā jagannāthaṁ
deva-devaṁ vṛṣākapim
puruṣaṁ puruṣa-sūktena
upatasthe samāhitaḥ

Synonyma

tatra — tam (na břeh oceánu mléka); gatvā — když přišli; jagannātham — vládce celého vesmíru, Nejvyšší Bytost; deva-devam — Nejvyššího Boha všech bohů; vṛṣākapim — Nejvyšší Osobu, Viṣṇua, jenž všechny zaopatřuje a zmenšuje jejich utrpení; puruṣam — Nejvyšší Osobu; puruṣa-sūktena — védskou mantrou zvanou Puruṣa-sūkta; upatasthe — uctívali; samāhitaḥ — se soustředěnou pozorností.

Překlad

Poté, co polobozi dospěli ke břehu Mléčného oceánu, uctívali Nejvyšší Osobnost Božství, Pána Viṣṇua, vládce celého vesmíru, nejvyššího Boha všech bohů, jenž všechny zaopatřuje a zmenšuje jejich utrpení. Se soustředěnou pozorností uctívali Pána Viṣṇua, ležícího na oceánu mléka, přednášením védských manter zvaných Puruṣa-sūkta.

Význam

Všichni polobozi, jako Pán Brahmā, Pán Śiva, král Indra, Candra a Sūrya, jsou podřízeni Nejvyšší Osobnosti Božství. Nehledě na polobohy, i v lidské společnosti je mnoho vlivných osobností, jež dohlížejí na různé podniky či instituce. Pán Viṣṇu je však Bůh bohů (parameśvara). Je parama-puruṣa, Nejvyšší Bytost, Paramātmā. Brahma-saṁhitā (5.1) to potvrzuje: īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ sac-cid-ānanda-vigrahaḥ Ä “Kṛṣṇa, který je známý jako Govinda, je nejvyšším vládcem. Má věčné, blažené, duchovní tělo.” Nikdo se Nejvyššímu Pánu nevyrovná a nikdo ho nepředčí. Proto Ho zde popisuje mnoho slov: jagannātha, deva-deva, vṛṣākapi a puruṣa. Svrchovanost Pána Viṣṇua je doložena i v Bhagavad-gītě (10.12), kde Arjuna říká:

paraṁ brahma paraṁ dhāma
pavitraṁ paramaṁ bhavān
puruṣaṁ śāśvataṁ divyam
ādi-devam ajaṁ vibhum

“Jsi Nejvyšší Osobnost Božství, konečné útočiště, nejčistší, Absolutní Pravda. Jsi věčná, transcendentální, původní osoba, nezrozená a největší.” Kṛṣṇa je ādi-puruṣa, původní Osobnost Božství (govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi). Viṣṇu je úplnou expanzí Pána Kṛṣṇy a všechny viṣṇu-tattvy jsou parameśvara i deva-deva.

10.1.21

Verš

giraṁ samādhau gagane samīritāṁ
niśamya vedhās tridaśān uvāca ha
gāṁ pauruṣīṁ me śṛṇutāmarāḥ punar
vidhīyatām āśu tathaiva mā ciram

Synonyma

giram — slova; samādhau — v transu; gagane — nebem; samīritām — znějící; niśamya — když vyslechl; vedhāḥ — Pán Brahmā; tridaśān — polobohům; uvāca — řekl; ha — ó; gām — nařízení; pauruṣīm — získané od Nejvyšší Osoby; me — ode mne; śṛṇuta — slyšte; amarāḥ — ó polobozi; punaḥ — znovu; vidhīyatām — vykonejte; āśu — okamžitě; tathā eva — jen to; mā — ne; ciram — meškejte.

Překlad

Pán Brahmā v transu vyslechl slova Pána Viṣṇua, znějící nebem. Pak řekl polobohům: “Ó polobozi, slyšte ode mne nařízení Kṣīrodakaśāyī Viṣṇua, Nejvyšší Osoby, a bez meškání je pozorně splňte.”

Význam

Ukazuje se, že způsobilé osoby mohou v transu slyšet slova Nejvyšší Osobnosti Božství. Moderní věda nám dává telefony, pomocí kterých můžeme slyšet zvukové vibrace ze vzdálených míst. I když jiné osoby slova Pána Viṣṇua slyšet nemohou-Pán Brahmā dokáže slyšet Pánova slova ve svém nitru. To je potvrzeno na začátku Śrīmad-Bhāgavatamu (1.1.1): tene brahma hṛdā ya ādi-kavaye. Ādi-kavi je Pán Brahmā, který na počátku stvoření obdržel od Pána Viṣṇua pokyny obsahující védské poznání prostřednictvím srdce (hṛdā). Tentýž princip je doložen zde. Během svého transu byl Pán Brahmā schopen slyšet slova Kṣīrodakaśāyī Viṣṇua a pak předal Pánovo poselství polobohům. A také na počátku získal Brahmā jako první védské poznání od Nejvyšší Osobnosti Božství skrze srdce. V obou případech byla pro předání poselství Pánu Brahmovi použita stejná metoda. Přestože i pro něj zůstával Pán Viṣṇu neviditelný, Brahmā v srdci slyšel Jeho slova. Osobnost Božství nemůže spatřit ani Pán Brahmā, ale Nejvyšší Pán přesto sestupuje na tuto Zemi a ukazuje se i běžným lidem. To je projev Jeho bezpříčinné milosti, jenže pošetilci a neoddaní si myslí, že Kṛṣṇa je obyčejnou historickou postavou. Jsou to mūḍhové (avajānanti māṁ mūḍhāḥ), jelikož Pána považují za obyčejného člověka, jako jsou oni sami. Tito démoni, kteří nechápou pokyny Bhagavad-gīty, a proto je vysvětlují nesprávně, promarňují bezpříčinnou milost Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.1.22

Verš

puraiva puṁsāvadhṛto dharā-jvaro
bhavadbhir aṁśair yaduṣūpajanyatām
sa yāvad urvyā bharam īśvareśvaraḥ
sva-kāla-śaktyā kṣapayaṁś cared bhuvi

Synonyma

purā — ještě předtím; eva — dokonce; puṁsā — Nejvyšší Osobnosti Božství; avadhṛtaḥ — byla známa; dharā-jvaraḥ — nešťastná situace na Zemi; bhavadbhiḥ — vámi; aṁśaiḥ — expandující se jako úplné části; yaduṣu — v rodu krále Yadua; upajanyatām — naroďte se; saḥ — On (Nejvyšší Pán, Osobnost Božství); yāvat — dokud; urvyāḥ — Země; bharam — břemeno; īśvara-īśvaraḥ — Pán pánů; sva-kāla-śaktyā — svou silou v podobě času; kṣapayan — zmenšující; caret — bude se pohybovat; bhuvi — po povrchu Země.

Překlad

Pán Brahmā sdělil polobohům: “Pán věděl o nešťastné situaci na Zemi ještě před tím, než jsme Mu přednesli svoji žádost. Dokud se tedy bude pohybovat po Zemi, aby svou silou v podobě času zmenšil její břímě, vy všichni byste se měli narodit prostřednictvím úplných částí jako synové a vnuci v rodu Yaduovců.”

Význam

Brahma-saṁhitā (5.39) uvádí:

rāmādi-mūrtiṣu kalā-niyamena tiṣṭhan
nānāvatāram akarod bhuvaneṣu kintu
kṛṣṇaḥ svayaṁ samabhavat paramaḥ pumān yo
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Nejvyšší Osobnost Božství, Govindu, který je neustále přítomen v různých inkarnacích, jako je například Rāma, Nṛsiṁha a také mnoho vedlejších inkarnací, ale který je původní Osobností Božství známou jako Kṛṣṇa a který také inkarnuje osobně.”

V tomto verši Bhāgavatamu nacházíme slova puraiva puṁsāvadhṛto dharā-jvaraḥ. Slovo puṁsā se vztahuje na Kṛṣṇu, který již věděl, jak celý svět trpí přibýváním démonů. Bez ohledu na svrchovanou moc Osobnosti Božství se démoni prohlašují za nezávislé krále a prezidenty, a tak působí neklid zvětšováním svého vojenského arzenálu. Když to překročí jisté meze, Kṛṣṇa se zjeví. Také v současnosti různé démonské státy na celém světě mnoha způsoby zvětšují svou vojenskou sílu a situace začíná být krizová. Kṛṣṇa se proto zjevil prostřednictvím svého svatého jména, v hnutí Hare Kṛṣṇa, které nepochybně zmenší břímě světa. Filozofové, religionisté i obyčejní lidé se musí připojit k tomuto hnutí s velkou vážností, neboť lidské plány a opatření nepomohou přinést Zemi mír. Transcendentální zvuk Hare Kṛṣṇa se neliší od Kṛṣṇy-osoby.

nāma cintāmaṇiḥ kṛṣṇaś
caitanya-rasa-vigrahaḥ
pūrṇaḥ śuddho nitya-mukto
'bhinnatvān nāma-nāminoḥ

(Padma Purāṇa)

Mezi zvukem Hare Kṛṣṇa a Kṛṣṇou jako osobou není žádný rozdíl.

10.1.23

Verš

vasudeva-gṛhe sākṣād
bhagavān puruṣaḥ paraḥ
janiṣyate tat-priyārthaṁ
sambhavantu sura-striyaḥ

Synonyma

vasudeva-gṛhe — v domě Vasudevy (který se měl stát otcem Kṛṣṇy po Jeho zjevení); sākṣāt — osobně; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pán všech energií; puruṣaḥ — původní osoba; paraḥ — jenž je transcendentální; janiṣyate — zjeví se; tat-priya-artham — a pro Jeho uspokojení; sambhavantu — mají se narodit; sura-striyaḥ — všechny manželky polobohů.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, pán všech energií, se osobně zjeví jako syn Vasudevy. Všechny manželky polobohů by se proto měly také narodit pro Jeho uspokojení.

Význam

V Bhagavad-gītě (4.9) Pán říká: tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti-oddaný Pána se poté, co opustí hmotné tělo, vrací domů, zpátky k Bohu. To znamená, že nejprve je přemístěn do vesmíru, ve kterém právě Pán předvádí své zábavy. Existuje nespočetně mnoho vesmírů a Pán se každým okamžikem zjevuje v jednom z nich. Proto se Jeho zábavy nazývají nitya-līlā, věčné zábavy. Zjevení Pána jako dítěte v domě Devakī se odehrává nepřetržitě v jednom vesmíru za druhým. Oddaný je tedy nejprve přemístěn do toho vesmíru, kde Pánovy zábavy právě probíhají. V Bhagavad-gītě je uvedeno, že pokud oddaný nedovede svou oddanou službu k dokonalosti, bude si užívat na nebeských planetách, kde žijí ti nejzbožnější lidé, a potom se narodí v domě zbožného brāhmaṇy (śuci) nebo majetného vaiśyi (śrīmān). Śucīnāṁ śrīmatāṁ gehe yoga-bhraṣṭo 'bhijāyate. To znamená, že i tehdy, když čistý oddaný nebyl schopen provádět oddanou službu se všemi náležitostmi, bude přemístěn do vyššího planetárního systému, kde žijí zbožní lidé. Bude-li jeho oddaná služba úplná, bude pak přemístěn tam, kde probíhají Pánovy zábavy. Zde je řečeno: sambhavantu sura-striyaḥ. Ženám z nebeských planet (sura-strī) tak bylo nařízeno narodit se v Yaduovské dynastii ve Vṛndāvanu, aby obohatily zábavy Pána Kṛṣṇy. Po další přípravě pro život s Kṛṣṇou měly být přemístěny na původní Goloku Vṛndāvan. Během Kṛṣṇových zábav na tomto světě se zde měly rodit v různých rodinách pro Pánovo potěšení, aby byly ke vstupu na věčnou Goloku Vṛndāvan dokonale připraveny. Poté, co se stýkaly s Pánem Kṛṣṇou-buď ve Dvārace-purī, Mathuře-purī nebo Vṛndāvanu-bylo jisté, že se vrátí domů, zpátky k Bohu. Mezi ženami z nebeských planet (sura-strī) je mnoho oddaných, jako například matka Kṛṣṇovy inkarnace Upendry. Těmto oddaným ženám byl určen tento pokyn.

10.1.24

Verš

vāsudeva-kalānantaḥ
sahasra-vadanaḥ svarāṭ
agrato bhavitā devo
hareḥ priya-cikīrṣayā

Synonyma

vāsudeva-kalā anantaḥ — úplná expanze Pána Kṛṣṇy známá jako Anantadeva či Saṅkarṣaṇa Ananta, všeprostupující inkarnace Nejvyššího Pána; sahasra-vadanaḥ — tisícihlavá; svarāṭ — zcela nezávislý; agrataḥ — předtím; bhavitā — zjeví se; devaḥ — Pán; hareḥ — Pána Kṛṣṇu; priya-cikīrṣayā — s touhou potěšit.

Překlad

Nejpřednějším projevem Kṛṣṇy je Saṅkarṣaṇa, známý jako Ananta. Je původem všech inkarnací v tomto hmotném světě. Před zjevením Pána Kṛṣṇy se tento původní Saṅkarṣaṇa zjeví jako Baladeva, jen aby potěšil Nejvyššího Pána Kṛṣṇu při Jeho transcendentálních zábavách.

Význam

Śrī Baladeva je samotná Nejvyšší Osobnost Božství. Svou svrchovaností se vyrovná Nejvyššímu Bohu, ale při každém zjevení Kṛṣṇy se zjevuje jako Jeho bratr, někdy starší a jindy mladší. Když přichází Kṛṣṇa, přicházejí všechny Jeho úplné expanze a další inkarnace společně s Ním. To je důkladně vysvětleno v Caitanya-caritāmṛtě. Tentokrát se měl Baladeva zjevit dříve než Kṛṣṇa jako Jeho starší bratr.

10.1.25

Verš

viṣṇor māyā bhagavatī
yayā sammohitaṁ jagat
ādiṣṭā prabhuṇāṁśena
kāryārthe sambhaviṣyati

Synonyma

viṣṇoḥ māyā — energie Viṣṇua, Nejvyšší Osobnosti Božství; bhagavatī — na stejné úrovni jako Bhagavān, a proto zvaná Bhagavatī; yayā — jíž; sammohitam — okouzleny; jagat — všechny světy, hmotné i duchovní; ādiṣṭā — na pokyn; prabhuṇā — pána; aṁśena — se svými různými silami; kārya-arthe — kvůli uskutečnění plánu; sambhaviṣyati — také se zjeví.

Překlad

Pánova energie zvaná viṣṇu-māyā, která je na stejné úrovni jako Nejvyšší Osobnost Božství, se rovněž zjeví společně s Pánem Kṛṣṇou. Tato energie, jednající v různých úlohách, okouzluje všechny světy, hmotné i duchovní. Na žádost svého vládce se zjeví se svými různými silami, aby uskutečnila Pánův plán.

Význam

Parāsya śaktir vividhaiva śrūyate (Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8) Ve Védách je řečeno, že energie Nejvyšší Osobnosti Božství jsou nazývány různými jmény, jako například yoga-māyā a mahā-māyā. Z konečného hlediska je však Pánova energie jedna, stejně jako je elektrická energie jen jedna, i když má někdy chladivý a jindy hřejivý účinek. Energie Pána působí v duchovních i hmotných světech. V duchovním světě jedná jako yoga-māyā a v hmotném světě jedná tatáž energie jako mahā-māyā, stejně jako elektřina působí v ohřívači i v chladiči. V hmotném světě tato energie v roli mahā-māyi působí na podmíněné duše tak, aby je více a více vzdalovala od oddané služby. Je řečeno: yayā sammohito jīva ātmānaṁ tri-guṇātmakam (Bhāg. 1.7.5). V hmotném světě se živá bytost považuje za výtvor tří kvalit hmotné přírody (tri-guṇa). To je tělesné pojetí života. Kvůli styku se třemi guṇami hmotné energie se každý ztotožňuje se svým tělem. Někdo si o sobě myslí, že je brāhmaṇa, jiný, že je kṣatriya, a další, že je vaiśya nebo śūdra. Ve skutečnosti však nikdo není ani brāhmaṇa, ani kṣatriya, vaiśya či śūdra-každý je nedílnou částí Nejvyššího Pána (mamaivāṁśaḥ). Tyto různé totožnosti přijímá za své jenom kvůli tomu, že je zahalen hmotnou energií, mahā-māyou. Když se však podmíněná duše stane osvobozenou, považuje se za věčného služebníka Kṛṣṇy. Jīvera ’svarūpa' haya—kṛṣṇera ’nitya-dāsa'. Tehdy jí tatáž energie, působící jako yoga-māyā, stále více pomáhá očišťovat se a zasvětit své síly službě Pánu.

Pán je svrchovaný v každém případě, ať už je duše podmíněná, nebo osvobozená. V Bhagavad-gītě (9.10) je řečeno: mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram-hmotná energie, mahā-māyā, působí na podmíněnou duši na pokyn Nejvyšší Osobnosti Božství.

prakṛteḥ kriyamāṇāni
guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ
ahaṅkāra-vimūḍhātmā
kartāham iti manyate

“Duše zmatená vlivem falešného ega se považuje za konatele činností, které ve skutečnosti provádějí tři kvality hmotné přírody.” (Bg. 3.27) V podmíněném životě není nikdo svobodný, ale živá bytost si ve své zmatenosti, ovládána mahā-māyou, bláhově myslí, že je nezávislá (ahaṅkāra-vimūḍhātmā kartāham iti manyate). Když se však podmíněná duše stane prostřednictvím oddané služby osvobozenou, dostává čím dál větší možnost vychutnávat vztah s Nejvyšší Osobností Božství v různých transcendentálních náladách, jako je dāsya-rasa, sakhya-rasa, vātsalya-rasa a mādhurya-rasa.

Pánova energie viṣṇu-māyā má tedy dva aspekty-āvaraṇikā a unmukha. Když se Pán zjevil, Jeho energie se zjevila s Ním a jednala různými způsoby. Ve vztahu s Yaśodou, Devakī a dalšími blízkými příbuznými Pána jednala jako yoga-māyā, ale jinak jednala s Kaṁsou, Śālvou a dalšími asury. Na Kṛṣṇovo nařízení přišla Jeho energie yoga-māyā s Ním a účinkovala různě podle času a okolností. Kāryārthe sambhaviṣyati. Yoga-māyā působila různě, aby splnila různé záměry, které si Pán přál. Bhagavad-gītā (9.13) to potvrzuje: mahātmānas tu māṁ pārtha daivīṁ prakṛtim āśritāḥ. Mahātmy, kteří se zcela odevzdali lotosovým nohám Pána, řídí yoga-māyā, zatímco durātmy-ty, kteří se nevěnují oddané službě-řídí mahā-māyā.

10.1.26

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ādiśyāmara-gaṇān
prajāpati-patir vibhuḥ
āśvāsya ca mahīṁ gīrbhiḥ
sva-dhāma paramaṁ yayau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; ādiśya — poté, co informoval; amara-gaṇān — všechny polobohy; prajāpati-patiḥ — Pán Brahmā, vládce Prajāpatiů; vibhuḥ — všemocný; āśvāsya — poté, co uklidnil; ca — také; mahīm — matku Zemi; gīrbhiḥ — příjemnými slovy; sva-dhāma — na svou planetu zvanou Brahmaloka; paramam — nejlepší (ve vesmíru); yayau — vrátil se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté, co mocný Pán Brahmā, který je vládcem všech ostatních Prajāpatiů, a proto je známý jako Prajāpati-pati, takto poradil polobohům a uklidnil matku Zemi, vrátil se do svého sídla, na Brahmaloku.

10.1.27

Verš

śūraseno yadupatir
mathurām āvasan purīm
māthurāñ chūrasenāṁś ca
viṣayān bubhuje purā

Synonyma

śūrasenaḥ — král Śūrasena; yadu-patiḥ — vůdce Yaduovské dynastie; mathurām — na místo zvané Mathurā; āvasan — odstěhoval se; purīm — v tomto městě; māthurān — v okrese Māthura; śūrasenān ca — a na místě zvaném Śūrasena; viṣayān — v těchto královstvích; bubhuje — věnoval se zábavě; purā — v dřívějších dobách.

Překlad

Śūrasena, vůdce Yaduovské dynastie, se v dřívějších dobách přestěhoval do města Mathury. Tam se věnoval zábavě na místech zvaných Māthura a Śūrasena.

10.1.28

Verš

rājadhānī tataḥ sābhūt
sarva-yādava-bhūbhujām
mathurā bhagavān yatra
nityaṁ sannihito hariḥ

Synonyma

rājadhānī — hlavní město; tataḥ — od těch dob; sā — území a město nazývané Mathurā; abhūt — stalo se; sarva-yādava-bhūbhujām — všech králů, kteří se narodili v Yaduovské dynastii; mathurā — místo zvané Mathurā; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; yatra — kde; nityam — věčně; sannihitaḥ — důvěrně spojený, žijící věčně; hariḥ — Pán, Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Od těch dob byla Mathurā hlavním městem všech králů Yaduovské dynastie. Město a okres Mathurā jsou důvěrně spojené s Kṛṣṇou, neboť tam Pán Kṛṣṇa věčně žije.

Význam

Rozumí se, že město Mathurā je transcendentální sídlo Pána Kṛṣṇy; není to obyčejné hmotné město, neboť je věčně spojené s Nejvyšší Osobností Božství. Vṛndāvan existuje dodnes a spadá pod správu Mathury. Jelikož Mathurā a Vṛndāvan mají s Kṛṣṇou věčně důvěrné spojení, je řečeno, že Pán Kṛṣṇa Vṛndāvan nikdy neopouští (vṛndāvanaṁ parityajya padam ekaṁ na gacchati). V současnosti si místo nazývané Vṛndāvan v okrese Mathurā nadále uchovává transcendentální povahu a každý, kdo tam přijde, se transcendentálně očistí. Rovněž Navadvīp-dhām je důvěrně spojen s Vrajabhūmi. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura proto říká:

śrī gauḍa-maṇḍala-bhūmi,

yebā jāne cintāmaṇi,
tā'ra haya vrajabhūme vāsa

Vrajabhūmi označuje Mathurā-Vṛndāvan a Gauḍa-maṇḍala-bhūmi zahrnuje Navadvīp. Tato dvě místa se od sebe neliší. Proto každý, kdo žije v Navadvīp-dhāmu a ví, že Kṛṣṇa a Śrī Caitanya Mahāprabhu jsou jedna a tatáž osoba, žije vlastně ve Vrajabhūmi, Mathurā-Vṛndāvanu. Pán dává podmíněné duši možnost žít v Mathuře, Vṛndāvanu či Navadvīpu, a tak být v přímém spojení s Ním. Tím, že žije na těchto místech, může okamžitě přijít do styku s Pánem. Je mnoho oddaných, kteří slibují, že Vṛndāvan a Mathuru nikdy neopustí. To je nepochybně ušlechtilý slib, ale pokud někdo opustí Vṛndāvan, Mathuru či Navadvīp-dhām kvůli službě Pánu, neztrácí s Nejvyšší Osobností Božství kontakt. V každém případě musíme chápat transcendentální význam, jaký Mathurā-Vṛndāvan a Navadvīp-dhām mají. Každý, kdo se na těchto místech věnuje oddané službě, se po opuštění svého těla určitě vrátí domů, zpátky k Bohu. Slova mathurā bhagavān yatra nityaṁ sannihito hariḥ jsou tedy obzvláště významná. Oddaný by měl tohoto pokynu plně využít, jak nejlépe dovede. Kdykoliv se Nejvyšší Pán osobně zjeví, činí tak v Mathuře, neboť má s tímto místem důvěrné spojení. To znamená, že ačkoliv se Mathurā a Vṛndāvan nacházejí na této planetě Zemi, jsou transcendentálními sídly Pána.

10.1.29

Verš

tasyāṁ tu karhicic chaurir
vasudevaḥ kṛtodvahaḥ
devakyā sūryayā sārdhaṁ
prayāṇe ratham āruhat

Synonyma

tasyām — na tomto místě zvaném Mathurā; tu — vskutku; karhicit — před nějakým časem; śauriḥ — polobůh, potomek Śūry; vasudevaḥ — který se zjevil jako Vasudeva; kṛta-udvahaḥ — poté, co se oženil; devakyā — s Devakī; sūryayā — svou novomanželkou; sārdham — společně s; prayāṇe — aby se vrátil domů; ratham — do kočáru; āruhat — nasedl.

Překlad

Vasudeva, jenž patřil k rodu polobohů (či dynastii Śūry), se před nějakým časem oženil s Devakī. Po svatbě nasedl se svou novomanželkou do kočáru, aby se vrátili domů.

10.1.30

Verš

ugrasena-sutaḥ kaṁsaḥ
svasuḥ priya-cikīrṣayā
raśmīn hayānāṁ jagrāha
raukmai ratha-śatair vṛtaḥ

Synonyma

ugrasena-sutaḥ — syn Ugraseny; kaṁsaḥ — jménem Kaṁsa; svasuḥ — své sestry Devakī; priya-cikīrṣayā — aby ji potěšil u příležitosti jejího sňatku; raśmīn — otěže; hayānām — koní; jagrāha — uchopil; raukmaiḥ — ze zlata; ratha-śataiḥ — stovkami kočárů; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Kaṁsa, syn krále Ugraseny, chtěl svou sestru Devakī u příležitosti jejího sňatku potěšit, a proto se chopil koňských otěží a stal se vozatajem. Obklopovaly ho stovky zlatých kočárů.

10.1.31-32

Verš

catuḥ-śataṁ pāribarhaṁ
gajānāṁ hema-mālinām
aśvānām ayutaṁ sārdhaṁ
rathānāṁ ca tri-ṣaṭ-śatam

dāsīnāṁ sukumārīṇāṁ
dve śate samalaṅkṛte
duhitre devakaḥ prādād
yāne duhitṛ-vatsalaḥ

Synonyma

catuḥ-śatam — čtyři sta; pāribarham — věno; gajānām — slonů; hema-mālinām — ozdobených zlatými girlandami; aśvānām — koní; ayutam — deset tisíc; sārdham — společně s; rathānām — kočárů; ca — a; tri-ṣaṭ-śatam — třikrát šest set (osmnáct set); dāsīnām — služebnic; su-kumārīṇām — velmi mladých a krásných svobodných dívek; dve — dvě; śate — stě; samalaṅkṛte — ozdobených mnoha šperky; duhitre — své dceři; devakaḥ — král Devaka; prādāt — daroval; yāne — když odjížděla; duhitṛ-vatsalaḥ — který měl svou dceru velice rád.

Překlad

Devakin otec, král Devaka, měl svou dceru velice rád. Když tedy odjížděla se svým manželem domů, dal jí věnem čtyři sta slonů pěkně ozdobených zlatými girlandami, deset tisíc koní, osmnáct set kočárů a dvě stě překrásných mladých služebnic s mnoha šperky.

Význam

Dávání věna dceři je zvyklost, která ve védské civilizaci existuje již odedávna. Ještě dnes podle stejného zvyku dává otec, který má dostatek peněz, své dceři bohaté věno. Dcera nikdy nedědila otcův majetek, a proto jí dal milující otec k jejímu sňatku, co nejvíce mohl. Podle védského systému tedy věno rozhodně není zakázané. V tomto případě byl dar, který dal Devaka jako věno Devakī, samozřejmě neobyčejný. Jelikož byl Devaka králem, daroval věno odpovídající jeho královskému postavení. Dokonce i od obyčejného muže-zvláště, je-li to urozený brāhmaṇa, kṣatriya či vaiśya-se očekává, že dá své dceři štědré věno. Ihned po sňatku odjíždí dcera do domu svého muže a je také zvykem, že bratr nevěsty na projev své lásky k ní svou sestru a švagra doprovází. Kaṁsa se tímto pravidlem řídil. To vše jsou staré zvyky společnosti řízené varṇāśrama-dharmou, která je nyní mylně označována jako hinduistická. Zde je pěkný popis těchto tradičních zvyků.

10.1.33

Verš

śaṅkha-tūrya-mṛdaṅgāś ca
nedur dundubhayaḥ samam
prayāṇa-prakrame tāta
vara-vadhvoḥ sumaṅgalam

Synonyma

śaṅkha — lastury; tūrya — trubky; mṛdaṅgāḥ — bubny; ca — také; neduḥ — zazněly; dundubhayaḥ — kotle; samam — v souzvuku; prayāṇa-prakrame — v době odjezdu; tāta — ó milovaný synu; vara-vadhvoḥ — ženicha a nevěsty; su-maṅgalam — aby jejich odjezd byl příznivý.

Překlad

Ó milovaný synu, Mahārāji Parīkṣite, když byli nevěsta a ženich připraveni vyjet, společně se rozezněly lastury, trubky, bubny a kotle, aby byl jejich odjezd příznivý.

10.1.34

Verš

pathi pragrahiṇaṁ kaṁsam
ābhāṣyāhāśarīra-vāk
asyās tvām aṣṭamo garbho
hantā yāṁ vahase ’budha

Synonyma

pathi — na cestě; pragrahiṇam — který držel koňské otěže; kaṁsam — Kaṁsu; ābhāṣya — oslovující; āha — pravil; a-śarīra-vāk — hlas pocházející od někoho, jehož tělo nebylo vidět; asyāḥ — této dívky (Devakī); tvām — tebe; aṣṭamaḥ — osmé; garbhaḥ — těhotenství; hantā — ten, kdo zabije; yām — jí, kterou; vahase — vezeš; abudha — ty pošetilče.

Překlad

Zatímco Kaṁsa, třímající otěže koní, řídil kočár, oslovil ho nevtělený hlas: “Ty pošetilče, osmé dítě ženy, kterou vezeš, tě zabije!”

Význam

Věštba mluvila o osmém těhotenství (aṣṭamo garbhaḥ), ale neuváděla jasně, zda se bude jednat o syna nebo dceru. Dokonce i kdyby měl Kaṁsa zjistit, že osmé dítě Devakī je dcera, neměl pochybovat o tom, že ho toto dítě zabije. Podle slovníku Viśva-kośa znamená slovo garbha “embryo” a také arbhaka neboli “dítě”. Kaṁsa se z lásky ke své sestře stal vozatajem, aby ji a svého švagra odvezl do jejich domu. Polobozi však nechtěli, aby se Kaṁsa k Devakī choval s láskou, a proto ho neviděni nabádali, aby se k ní choval jako nepřítel. Kromě toho bylo šest synů Marīciho prokleto, že se narodí z lůna Devakī a budou vysvobozeni poté, co je Kaṁsa zabije. Když Devakī pochopila, že Kaṁsu usmrtí Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který se zjeví z jejího lůna, její radost neznala mezí. Slovo vahase je také významné, neboť vyjadřuje, že prorocký hlas zatracoval Kaṁsu, že jedná jako soumar, když veze matku svého nepřítele.

10.1.35

Verš

ity uktaḥ sa khalaḥ pāpo
bhojānāṁ kula-pāṁsanaḥ
bhaginīṁ hantum ārabdhaḥ
khaḍga-pāṇiḥ kace ’grahīt

Synonyma

iti uktaḥ — takto osloven; saḥ — on (Kaṁsa); khalaḥ — zlý; pāpaḥ — hříšný; bhojānām — Bhojské dynastie; kula-pāṁsanaḥ — ten, kdo hanobí pověst svého rodu; bhaginīm — svou sestru; hantum ārabdham — s úmyslem zabít; khaḍga-pāṇiḥ — vzal do ruky meč; kace — vlasy; agrahīt — uchopil.

Překlad

Kaṁsa byl černou ovcí Bhojského rodu, protože byl zlý a hříšný. Jakmile zaslechl z nebe toto znamení osudu, levou rukou chytil svou sestru za vlasy a pravou tasil meč, aby jí setnul hlavu.

Význam

Kaṁsa držel levou rukou při řízení otěže, ale jakmile uslyšel znamení osudu, že ho osmé dítě jeho sestry zabije, pustil je, chytil svou sestru za vlasy a pravou rukou tasil meč, aby ji zabil. Předtím projevoval tolik lásky, že se stal jejím vozatajem, ale jakmile uslyšel, že jeho osobní zájem nebo jeho život je v nebezpečí, na všechnu lásku k ní zapomněl a ihned se stal jejím úhlavním nepřítelem. To je povaha démonů. Nikdo by neměl věřit démonovi bez ohledu na to, kolik lásky dává najevo. Kromě nich nelze věřit ani králi, politikovi a ženě, neboť pro vlastní zájem jsou schopni jakékoliv ohavnosti, jak říká Cāṇakya Paṇḍita: viśvāso naiva kartavyaḥ strīṣu rāja-kuleṣu ca.

10.1.36

Verš

taṁ jugupsita-karmāṇaṁ
nṛśaṁsaṁ nirapatrapam
vasudevo mahā-bhāga
uvāca parisāntvayan

Synonyma

tam — jemu (Kaṁsovi); jugupsita-karmāṇam — který se chystal spáchat tak ohavný čin; nṛśaṁsam — krutému; nirapatrapam — nestoudnému; vasudevaḥ — Vasudeva; mahā-bhāgaḥ — požehnaný otec Vāsudevy; uvāca — řekl; parisāntvayan — aby ho uklidnil.

Překlad

Velká duše Vasudeva, který se měl stát otcem Kṛṣṇy, chtěl uklidnit Kaṁsu, jenž byl tak krutý a bezcitný, že se beze studu chystal zabít vlastní sestru, a proto k němu promluvil.

Význam

Vasudeva, který se měl stát otcem Kṛṣṇy, je zde popsán jako mahā-bhāga, velice čestná a rozvážná osoba. I přesto, že Kaṁsa chtěl zabít jeho ženu, nevyvedlo ho to zmíry a začal s klidem Kaṁsovi předkládat rozumné argumenty. Vasudeva byl velká osobnost, protože dovedl umírnit krutého člověka a odpustit i tomu nejzatrpklejšímu nepříteli. Ten, komu přeje štěstí, se nikdy nestane obětí dokonce ani tygrů či hadů.

10.1.37

Verš

śrī-vasudeva uvāca
ślāghanīya-guṇaḥ śūrair
bhavān bhoja-yaśaskaraḥ
sa kathaṁ bhaginīṁ hanyāt
striyam udvāha-parvaṇi

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — velká osobnost Vasudeva pravil; ślāghanīya-guṇaḥ — osoba s chvályhodnými vlastnostmi; śūraiḥ — velkými hrdiny; bhavān — ty; bhoja-yaśaḥ-karaḥ — zářící hvězda Bhojské dynastie; saḥ — někdo, jako jsi ty; katham — jak; bhaginīm — svou sestru; hanyāt — může zabít; striyam — zvláště ženu; udvāha-parvaṇi — v době svatebního obřadu.

Překlad

Vasudeva pravil: “Můj milý švagře Kaṁso, jsi pýchou svého rodu, Bhojské dynastie, a velcí hrdinové vychvalují tvoje vlastnosti. Jak může taková kvalifikovaná osoba, jako jsi ty, zabít ženu, svou vlastní sestru, a ještě k tomu v den jejího sňatku?”

Význam

Podle védských zásad nelze za žádných okolností zabít brāhmaṇu, starce, ženu, dítě nebo krávu. Vasudeva zdůrazňoval, že Devakī je nejen žena, ale navíc příslušnice Kaṁsova rodu. Jelikož byla nyní provdána za Vasudevu, byla z ní para-strī, manželka jiného muže. Kdyby Kaṁsa zabil takovou ženu, nejen že by mu to přineslo reakce za hříšné jednání, ale také by to poškodilo jeho pověst krále Bhojské dynastie. Takto Vasudeva různými způsoby přesvědčoval Kaṁsu, aby Devakī nezabíjel.

10.1.38

Verš

mṛtyur janmavatāṁ vīra
dehena saha jāyate
adya vābda-śatānte vā
mṛtyur vai prāṇināṁ dhruvaḥ

Synonyma

mṛtyuḥ — smrt; janma-vatām — živých bytostí, které se narodily; vīra — ó mocný hrdino; dehena saha — s tělem; jāyate — rodí se (každý, kdo se narodil, musí zemřít); adya — dnes; vā — nebo; abda-śata — stovek let; ante — na konci; vā — nebo; mṛtyuḥ — smrt; vai — nepochybně; prāṇinām — každé živé bytosti; dhruvaḥ — je jistá.

Překlad

“Ó mocný hrdino, každý, kdo se narodil, nepochybně zemře, neboť smrt se rodí spolu s tělem. Může zemřít dnes nebo za několik set let, ale smrti se nevyhne žádná živá bytost.”

Význam

Vasudeva chtěl Kaṁsu přesvědčit, že i když se bojí umírání, a chce kvůli tomu dokonce zahubit ženu, smrti se nevyhne. Smrt je jistá. Proč by tedy měl Kaṁsa dopustit něčeho, co by uškodilo jeho pověsti a pověsti celého rodu? Bhagavad-gītā (2.27) to potvrzuje:

jātasya hi dhruvo mṛtyur
dhruvaṁ janma mṛtasya ca
tasmād aparihārye 'rthe
na tvaṁ śocitum arhasi

“Pro toho, kdo se narodil, je smrt zcela jistá a ten, kdo zemřel, se zcela jistě znovu narodí. Proto bys neměl při nevyhnutelném plnění své povinnosti naříkat.” Člověk by se neměl bát smrti, ale raději se připravit na další zrození. Má využít času v této lidské podobě k tomu, aby ukončil koloběh zrození a smrti, a ne se zaplétat do hříšných činností, aby se smrti vyhnul. To není dobré.

10.1.39

Verš

dehe pañcatvam āpanne
dehī karmānugo ’vaśaḥ
dehāntaram anuprāpya
prāktanaṁ tyajate vapuḥ

Synonyma

dehe — když se tělo; pañcatvam āpanne — promění v pět prvků; dehī — majitel těla, živá bytost; karma-anugaḥ — podle reakcí za své plodonosné činy; avaśaḥ — spontánně, automaticky; deha-antaram — další tělo (tvořené hmotnými prvky); anuprāpya — získávající jako výsledek; prāktanam — dřívější; tyajate — opouští; vapuḥ — tělo.

Překlad

“Když se současné tělo promění v prach a je z něho znovu pouze pět prvků-země, voda, oheň, vzduch a éter-jeho majitel, živá bytost, podle svých plodonosných činností automaticky získává další tělo tvořené hmotnými prvky. Po získání dalšího těla své současné tělo opustí.”

Význam

To je potvrzeno v Bhagavad-gītě, která podává základy duchovního poznání.

dehino 'smin yathā dehe
kaumāraṁ yauvanaṁ jarā
tathā dehāntara-prāptir
dhīras tatra na muhyati

“Tak jako vtělená duše přechází v tomto těle z dětství do mládí a do stáří, přechází také v okamžiku smrti do jiného těla. Moudrý člověk se touto změnou nedá zmást.” (Bg. 2.13) Žádná osoba ani zvíře není hmotné tělo; hmotné tělo je v podstatě obalem živé bytosti. Bhagavad-gītā přirovnává tělo k šatům a důkladně vysvětluje, jak osoba střídá jeden oděv za druhým. Totéž védské poznání je potvrzeno zde. Živá bytost, duše, neustále mění těla, jedno za druhým. Dokonce i v tomto životě se tělo mění z dětského v chlapecké, z chlapeckého v mladistvé a z mladistvého ve stařecké. Podobně, když je tělo příliš staré, aby mohlo žít dál, živá bytost se ho vzdá a podle zákonů přírody automaticky dostane další tělo, jež odpovídá jejím plodonosným činnostem, touhám a ambicím. Tyto změny řídí zákony přírody, a dokud je živá bytost pod vládou vnější, hmotné energie, dochází k nim automaticky, s ohledem na její ploduchtivé jednání. Vasudeva na Kaṁsu apeloval s tím, že kdyby se dopustil tohoto hříšného zabití ženy, v příštím životě by nevyhnutelně dostal hmotné tělo podléhající ještě více utrpení hmotné existence. Odrazoval tedy Kaṁsu od páchání hříšných činností.

Ten, kdo se vlivem nevědomosti, tamo-guṇy, dopouští hříšných činností, získá tělo nižší kvality. Kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya sad-asad-yoni-janmasu (Bg. 13.22). Existují tisíce různých druhů života. Proč jsou zde těla na vyšší a nižší úrovni? Živá bytost dostává těla úměrně svému znečištění kvalitami hmotné přírody. Je-li v tomto životě někdo znečištěn kvalitou nevědomosti a hříšnými činnostmi (duṣkṛtī), dostane v příštím životě podle zákonů přírody tělo podléhající utrpení. Zákony přírody nejsou podřízeny náladovým touhám podmíněné duše. Měli bychom se tedy snažit být neustále ve styku se sattva-guṇou a nepropadat vlivu rajo-guṇy a tamo-guṇy (rajas-tamo-bhāvāḥ). Chtíč a chamtivost udržují živou bytost trvale v nevědomosti a brání jí v dosažení úrovně sattva-guṇy či śuddha-sattva-guṇy. Každému se doporučuje setrvávat v kontaktu se śuddha-sattva-guṇou, oddanou službou, neboť pak bude imunní vůči reakcím tří kvalit hmotné přírody.

10.1.40

Verš

vrajaṁs tiṣṭhan padaikena
yathaivaikena gacchati
yathā tṛṇa-jalaukaivaṁ
dehī karma-gatiṁ gataḥ

Synonyma

vrajan — člověk, který kráčí po cestě; tiṣṭhan — zatímco stojí; padā ekena — na jedné noze; yathā — jako; eva — jistě; ekena — druhou nohou; gacchati — jde; yathā — jako; tṛṇa-jalaukā — housenka na rostlině; evam — takto; dehī — živá bytost; karma-gatim — reakce za ploduchtivé jednání; gataḥ — podstupuje.

Překlad

“Stejně jako člověk kráčející po cestě položí jednu nohu na zem a až potom zvedne druhou nebo jako se housenka na rostlině nejprve přemístí na nový list a teprve potom se pustí předchozího, tak se i podmíněná duše uchýlí do dalšího těla a potom se vzdá toho, jež měla předtím.”

Význam

Tak probíhá transmigrace duše z jednoho těla do druhého. V době smrti je živá bytost podle svého mentálního rozpoložení přenesena jemnohmotným tělem, složeným z mysli, inteligence a ega, do dalšího hrubohmotného těla. Jakmile vyšší autority rozhodly, jaké hrubohmotné tělo bude mít, je donucena do něho vstoupit, a tak automaticky své předchozí tělo opustí. Omezení lidé, kteří nemají dostatek inteligence, aby mohli toto převtělování pochopit, považují za samozřejmé, že život toho, jehož hrubohmotné tělo přestalo sloužit, navěky skončil. Takoví lidé nemají mozek na to, aby mohli proces transmigrace chápat. V současné době se zvedá velký odpor proti hnutí Hare Kṛṣṇa a říká se o něm, že “vymývá mozky”. Ve skutečnosti však takzvaní vědci, filozofové a další vůdčí osobnosti v západních zemích žádné mozky nemají. Hnutí Hare Kṛṣṇa se snaží pozdvihnout tyto pošetilce na vyšší úroveň a osvítit jejich inteligenci, aby svého lidského těla dokázali náležitě využít. Oni však bohužel ve své naprosté nevědomosti pokládají hnutí Hare Kṛṣṇa za hnutí vymývající mozky. Nevědí, že bez vědomí Boha je živá bytost nucena neustále střídat jedno tělo za druhým. Kvůli svým ďábelským mozkům budou v budoucnu donuceni žít ohavným způsobem a prakticky nikdy se nebudou moci vysvobodit z podmíněné, hmotná existence. Jak toto převtělování probíhá, je velice jasně vysvětleno v tomto verši.

10.1.41

Verš

svapne yathā paśyati deham īdṛśaṁ
manorathenābhiniviṣṭa-cetanaḥ
dṛṣṭa-śrutābhyāṁ manasānucintayan
prapadyate tat kim api hy apasmṛtiḥ

Synonyma

svapne — ve snu; yathā — jako; paśyati — člověk vidí; deham — jistý druh těla; īdṛśam — podobně; manorathena — na základě mentální spekulace; abhiniviṣṭa — je plně pohrouženo; cetanaḥ — ten, jehož vědomí; dṛṣṭa — na základě toho, co viděl na vlastní oči; śrutābhyām — na základě vyslechnutí popisu něčeho jiného; manasā — myslí; anucintayan — myšlení, cítění a chtění; prapadyate — odevzdává se; tat — této situaci; kim api — co říci o; hi — jistě; apasmṛtiḥ — zapomíná na současné tělo.

Překlad

“Když člověk vidí nebo slyší o nějaké situaci a rozjímá a spekuluje o ní, pohltí ho to natolik, že si přestává všímat svého současného těla. Podobně v noci přivádějí myšlenkové pochody člověka do stavu, kdy se mu zdá, jak žije v jiných podmínkách a jiných tělech, a na své skutečné postavení zapomíná. Stejným způsobem opouští živá bytost své současné tělo a přijímá další (tathā dehāntara-prāptiḥ).”

Význam

Tento verš podává názorný výklad transmigrace duše. Člověk někdy zapomíná na své současné tělo a myslí na dětské tělo, které měl v minulosti, jak si hrál, skákal, povídal a tak dále. Když hmotné tělo přestane fungovat, stane se prachem: “Neboť prach jsi a v prach se obrátíš.” I když se však tělo smísí s pěti hmotnými prvky-zemí, vodou, ohněm, vzduchem a éterem-mysl funguje dále. Mysl je jemnou substancí, ve které se tvoří tělo, což zažíváme ve snech a také v bdělém stavu, když rozjímáme. Je třeba pochopit, že mentální spekulace vyvíjí tělo nového druhu, které ve skutečnosti neexistuje. Ten, kdo zná povahu mysli (manorathena) a její myšlení, cítění a chtění, může snadno pochopit, jak se z mysli vyvíjejí různé druhy těl.

Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy tedy nabízí návod k provádění transcendentálních činností, při nichž je mysl zcela pohroužená do záležitostí týkajících se Kṛṣṇy. Přítomnost duše je vnímána na základě vědomí, a to je třeba očistit, změnit ho z hmotného na duchovní neboli vědomí Kṛṣṇy. Vše duchovní je věčné a vše hmotné je dočasné. Bez vědomí Kṛṣṇy je naše vědomí stále pohrouženo v dočasných věcech. Proto Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (9.34) všem doporučuje: man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru. Člověk by měl být stále pohroužen v myšlenkách na Kṛṣṇu, stát se Jeho oddaným, vždy Mu sloužit a uctívat Ho jako největšího ze všech a stále se Mu klanět. V hmotném světě je každý služebníkem někoho většího a v duchovním světě je naším přirozeným postavením sloužit Nejvyššímu, který je ze všech největší, paraṁ brahma. To učil Śrī Caitanya Mahāprabhu. Jīvera ’svarūpa' haya—kṛṣṇera ’nitya-dāsa'. (Cc. Madhya 20.108).

Jednat s vědomím Kṛṣṇy je dokonalostí života a nejvyšší dokonalostí yogy. Pán Kṛṣṇa to říká v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně neustále upíná s velkou vírou, v nitru na Mě myslí a poskytuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a je ze všech nejvyšší. To je Můj názor.”

Mysl stále těká mezi saṅkalpou a vikalpou, kdy něco přijímá a pak to zase odmítá, a právě její stav je velice důležitý při přemísťování duše do dalšího hmotného těla v době smrti.

yaṁ yaṁ vāpi smaran bhāvaṁ
tyajaty ante kalevaram
taṁ tam evaiti kaunteya
sadā tad-bhāva-bhāvitaḥ

“Každý dospěje právě do toho stavu bytí, na který vzpomíná, když opouští své tělo, ó synu Kuntī.” (Bg. 8.6) Proto musí člověk trénovat mysl v systému bhakti-yogy, jako to činil Mahārāja Ambarīṣa, který si byl neustále vědom Kṛṣṇy. Sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayoḥ. Mysl je třeba soustředit na lotosové nohy Kṛṣṇy dvacet čtyři hodin denně. Je-li upřená na Kṛṣṇovy lotosové nohy, budou i ostatní smysly zaměstnány službou Kṛṣṇovi. Hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanaṁ bhaktir ucyate-sloužit Hṛṣīkeśovi, Pánu smyslů, s očištěnými smysly je to, čemu se říká bhakti. Ti, kdo se nepřetržitě věnují oddané službě, jsou v transcendentálním postavení, nad hmotnými kvalitami přírody. Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (14.26) říká:

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

“Kdo Mi slouží s úplnou oddaností a za žádných okolností se neodchýlí, ten ihned transcenduje kvality hmotné přírody, a tak se dostává na úroveň Brahmanu.” Je třeba se z védských písem naučit, co je tajemstvím úspěchu, zvláště když smetanu védského poznání předkládá Bhagavad-gīta taková, jaká je.

Slovo apasmṛtiḥ je významné, jelikož mysl ovládá z konečného hlediska Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství. Apasmṛtiḥ znamená zapomenutí na vlastní totožnost. I to má Nejvyšší Pán ve své moci, neboť říká: mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca-“Ode Mne pochází paměť, poznání a zapomnění.” I kdyby byla mysl vrtkavá, Kṛṣṇa může v době smrti živé bytosti oživit její původní totožnost a nedovolit, aby na své skutečné postavení zapomněla. Činnost mysli může být v době smrti narušena, ale Kṛṣṇa poskytne oddanému útočiště u svých lotosových nohou. Když tedy oddaný opouští tělo, mysl ho nepřenáší do dalšího hmotného těla (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti), ale Kṛṣṇa ho vezme na místo svých zábav (mām eti), jak jsme o tom již hovořili dříve. Naše vědomí tedy musí být stále pohroužené v Kṛṣṇovi, a pak bude náš život úspěšný. Jinak mysl přenese duši do dalšího hmotného těla. Duše bude umístěna do semene otce a vypuštěna do lůna matky. Semeno a vajíčko vytvoří tělo určitého druhu, odpovídající podobě matky a otce, a když bude toto tělo dostatečně vyspěje, duše se v něm projeví a začne nový život. Tak probíhá transmigrace duše z jednoho těla do druhého (tathā dehāntara-prāptiḥ). Méně inteligentní lidé se bohužel domnívají, že když tělo skoná, je konec se vším. Tito hlupáci a darebáci přivádějí celý svět na scestí. V Bhagavad-gītě (2.20) je však řečeno: na hanyate hanyamāne śarīre-když je tělo zničeno, duše neumírá, nýbrž přijímá zase jiné tělo.

10.1.42

Verš

yato yato dhāvati daiva-coditaṁ
mano vikārātmakam āpa pañcasu
guṇeṣu māyā-raciteṣu dehy asau
prapadyamānaḥ saha tena jāyate

Synonyma

yataḥ yataḥ — z jednoho místa na druhé nebo z jednoho postavení do druhého; dhāvati — spekuluje; daiva-coditam — shodou okolností či uvažováním; manaḥ — mysl; vikāra-ātmakam — zaměňující jeden druh myšlení, cítění a chtění za druhý; āpa — na konec získá (mentalitu); pañcasu — v době smrti (když se hmotné tělo zcela promění ve hmotu); guṇeṣu — (mysl, která není osvobozená, se připoutá) k hmotným vlastnostem; māyā-raciteṣu — kde hmotná energie vytvoří podobné tělo; dehī — duše, která přijme toto tělo; asau — ona; prapadyamānaḥ — odevzdaná (těmto podmínkám); saha — s; tena — podobným tělem; jāyate — narodí se.

Překlad

“V době smrti dostane živá bytost určité tělo, které odpovídá myšlení, cítění a chtění mysli zapletené do plodonosných činností. Jinými slovy, tělo se vyvíjí podle toho, co se děje v mysli. Ke změnám těla dochází kvůli její přelétavosti; jinak by duše mohla setrvávat ve svém původním, duchovním těle.”

Význam

Každý může snadno pochopit, že mysl je přelétavá a stále mění kvalitu svého myšlení, cítění a chtění. O tom mluví Arjuna v Bhagavad-gītě (6.34):

cañcalaṁ hi manaḥ kṛṣṇa
pramāthi balavad dṛḍham
tasyāhaṁ nigrahaṁ manye
vāyor iva suduṣkaram

Mysl je cañcala, přelétavá, a prodělává výrazné změny. Arjuna proto uznal, že ovládnout mysl není možné; bylo by to stejně těžké, jako ovládnout vítr. Kdyby byl například člověk na lodi, kterou by po řece nebo moři hnal nezkrotně silný vítr, loď by se nakláněla a zmítala ve vlnách a bylo by nesmírně těžké ji řídit. Mohla by se dokonce i převrhnout. Proto musí živá bytost v oceánu mentální spekulace a převtělování (bhava-samudra) nejprve ovládnout mysl.

Mysl lze ovládnout usměrněními, a to je účel systému yogy (abhyāsa-yoga-yuktena). Jógový systém však využívá umělých prostředků, a proto se může stát, zvláště v současném věku Kali, že člověk neuspěje. Když však mysl zaměstná v rámci bhakti-yogy, milostí Kṛṣṇy ji může velice snadno ovládnout. Proto Śrī Caitanya Mahāprabhu doporučoval: harer nāma harer nāma harer nāmaiva kevalam. Je třeba neustále zpívat svaté jméno Pána, neboť svaté jméno se neliší od Hariho, Nejvyšší Osoby.

Neustálým zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry lze upřít mysl na lotosové nohy Kṛṣṇy (sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayoḥ), a tak dosáhnout dokonalosti yogy. Jinak se bude přelétavá mysl oddávat mentální spekulaci s cílem dosáhnout smyslového požitku a živá bytost se bude muset přemisťovat z jednoho druhu těla do druhého. Mysl se totiž umí vztahovat pouze k hmotným prvkům neboli ke smyslovému požitku, který je iluzorní. Māyā-sukhāya bharam udvahato vimūḍhān (Bhāg. 7.9.43). Darebáci (vimūḍhān), kteří jsou ovládáni mentální spekulací, dělají velká opatření, aby si dočasně užívali života, ale v době smrti se musejí se svým tělem rozloučit, neboť Kṛṣṇova vnější energie jim všechno vezme (mṛtyuḥ sarva-haraś cāham). Tehdy je ztraceno vše, co duše v tomto životě vytvořila, a musí, nucena silou hmotné přírody, nevyhnutelně přijmout nové tělo. V tomto životě mohla postavit vysoký mrakodrap, ale v příštím životě bude muset kvůli své mentalitě přijmout tělo kočky, psa, stromu nebo nanejvýš poloboha. Tělo přidělují zákony hmotné přírody. Kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya sad-asad-yoni-janmasu (Bg. 13.22). Duše se rodí na vyšších a nižších úrovních života jen kvůli svému styku se třemi kvalitami hmotné přírody.

ūrdhvaṁ gacchanti sattva-sthā
madhye tiṣṭhanti rājasāḥ
jaghanya-guṇa-vṛtti-sthā
adho gacchanti tāmasāḥ

“Ti, kdo se nacházejí v kvalitě dobra, spějí k vyšším planetám; ti, kdo jsou ovlivněni kvalitou vášně, zůstávají na planetách na úrovni Země a ti, kdo podléhají odporné kvalitě nevědomosti, klesají do pekelných světů.” (Bg. 14.18)

Závěrem tedy můžeme říci, že hnutí pro vědomí Kṛṣṇy poskytuje lidské společnosti tu nejvyšší obecně prospěšnou službu. Rozumnější část společnosti proto musí brát toto hnutí velice vážně v zájmu celého lidstva. Aby se člověk zachránil z koloběhu zrození a smrti, musí očistit své vědomí. Sarvopādhi-vinirmuktaṁ tat-paratvena nirmalam. Musí se oprostit od všech přívlastků-“Já jsem Američan,” “Já jsem Ind,” “já jsem to,” “já jsem ono”-a pochopit, že Kṛṣṇa je původní pán a my jsme Jeho věční služebníci. Jakmile jsou smysly očištěné a zaměstnané službou Kṛṣṇovi, člověk dosahuje nejvyšší dokonalosti. Hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanaṁ bhaktir ucyate. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je hnutím bhakti-yogy. Vairāgya-vidyā-nija-bhakti-yoga. Dodržováním jeho zásad se člověk odpoutá od hmotných výmyslů a dosáhne původního věčného vztahu s Nejvyšší Osobností Božství, vztahu služebníka a pána. To je, stručně řečeno, cílem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy.

10.1.43

Verš

jyotir yathaivodaka-pārthiveṣv adaḥ
samīra-vegānugataṁ vibhāvyate
evaṁ sva-māyā-raciteṣv asau pumān
guṇeṣu rāgānugato vimuhyati

Synonyma

jyotiḥ — svítící tělesa na nebi, jako Slunce, Měsíc a hvězdy; yathā — jako; eva — jistě; udaka — ve vodě; pārthiveṣu — nebo v jiných tekutinách, jako je olej; adaḥ — přímo; samīra-vega-anugatam — kvůli poryvům větru; vibhāvyate — jeví se v různých tvarech; evam — takto; sva-māyā-raciteṣu — v situaci vytvořené vlastními výmysly; asau — živá bytost; pumān — osoba; guṇeṣu — v hmotném světě, projevené kvalitami přírody; rāga-anugataḥ — podle toho, k čemu je připoutaná; vimuhyati — je zmatena, neboť se ztotožňuje.

Překlad

“Když se svítící tělesa na nebi, jako je Měsíc, Slunce a hvězdy, odrážejí v tekutinách, jako je olej nebo voda, nabývají kvůli poryvům větru různých tvarů-někdy jsou kulatá, jindy protáhlá a tak podobně. Stejně tak živá bytost, duše, pohroužená v materialistických myšlenkách, pokládá vlivem nevědomosti různé projevy za svou totožnost. To znamená, že je zmatená různými výmysly, vyvolanými rušivým působením hmotných kvalit přírody.”

Význam

Tento verš uvádí velice dobrý příklad, na kterém můžeme pochopit různá postavení, jež věčná duše zaujímá v hmotném světě, a jak přijímá různá hmotná těla (dehāntara-prāptiḥ). Měsíc je nehybný a jediný, ale když se odráží ve vodě nebo oleji, kvůli závanům větru to vypadá, že má různé tvary. Podobně je tomu u duše, která je věčným služebníkem Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, ale když je vystavena vlivu hmotných kvalit přírody, přijímá různá těla a někdy vypadá jako polobůh, jindy jako člověk, pes, strom a tak dále. Pod vlivem māyi, matoucí energie Nejvyšší Osobnosti Božství, si živá bytost myslí, že je tou či onou osobou, Američanem, Indem, kočkou, psem, stromem nebo čímkoliv jiným. Tomu se říká māyā. Ten, kdo překoná tuto zmatenost a pochopí, že duše není spjatá s žádnou podobou v tomto hmotném světě, se nachází na duchovní úrovni (brahma-bhūta).

Tato realizace je někdy vyjadřována slovem nirākāra, “beztvarost”. To však neznamená , že duše nemá žádný tvar. Duše má podobu, ale vnější, zavádějící podoba, kterou nabyla kvůli hmotnému znečištění, je nepravá. Rovněž Bůh bývá popisován slovem nirākāra, což vyjadřuje, že nemá hmotnou podobu, ale je sac-cid-ānanda-vigraha. Živá bytost je nedílnou částí svrchované sac-cid-ānanda-vigrahy, ale její hmotné podoby jsou dočasné či iluzorní. Jak živá bytost, tak Nejvyšší Pán mají původní, duchovní podoby (sac-cid-ānanda-vigraha), ale Pán, Nejvyšší, svou podobu nemění. Zjevuje se takový, jaký je, zatímco živá bytost se rodí proto, že ji hmotná příroda nutí přijímat různé podoby. Když dostane tyto podoby, přestane se ztotožňovat se svou původní, duchovní podobou, a místo toho se ztotožňuje s nimi. Jakmile se však vrátí ke své původní, duchovní podobě a poznání, okamžitě se odevzdá svrchované podobě, Osobnosti Božství. To vysvětluje Bhagavad-gītā (7.19). Bahūnāṁ janmanām ante jñānavān māṁ prapadyate. Když se živá bytost po mnoha a mnoha životech v různých podobách vrátí ke své původní podobě vědomé si Kṛṣṇy, okamžitě se odevzdá lotosovým nohám svrchované podoby-Kṛṣṇy. To je osvobození. Pán říká v Bhagavad-gītě (18.54):

brahma-bhūtaḥ prasannātmā
na śocati na kāṅkṣati
samaḥ sarveṣu bhūteṣu
mad-bhaktiṁ labhate parām

“Ten, kdo je na této transcendentální úrovni, ihned realizuje Nejvyšší Brahman a je naplněný radostí. Nikdy nenaříká ani po ničem netouží a je nakloněný všem živým bytostem stejně. V tomto stavu dosahuje čisté oddané služby Mně.” Odevzdání se svrchované podobě je výsledkem bhakti. Tato bhakti neboli pochopení svého postavení znamená úplné osvobození. Dokud člověk chápe Absolutní Pravdu neosobním způsobem, jeho poznání není čisté. Kleśo 'dhikataras teṣām avyaktāsakta-cetasām (Bg. 12.5). Může být i duchovně pokročilý, ale pokud je připoutaný k neosobnímu rysu Absolutní Pravdy, musí i nadále tvrdě pracovat. To vyjadřují slova kleśo 'dhikataraḥ, která znamenají “větší utrpení”. Oddaný však snadno dosáhne svého původního postavení duchovní podoby a pozná původní podobu Nejvyšší Osobnosti Božství.

Kṛṣṇa osobně vysvětluje podoby živých bytostí ve druhé kapitole Bhagavad-gīty, kde jasně říká Arjunovi, že On, Arjuna i všechny ostatní živé bytosti, které byly dříve ve svých původních podobách, jsou individuální osoby. Byli jimi v minulosti, nyní žijí své individuální životy a svou individualitu si všichni zachovají i v budoucnosti. Jediný rozdíl spočívá v tom, že podmíněná živá bytost se rodí v různých hmotných podobách, zatímco Kṛṣṇa se zjevuje ve své původní, duchovní podobě. Ti, kterým se nedostává duchovního poznání, si bohužel myslí, že Kṛṣṇa je jako jeden z nich a že Jeho tělo je stejné jako jejich hmotná těla. Avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam (Bg. 9.11). Kṛṣṇa nikdy není pyšný na hmotné poznání, a proto se Mu říká acyuta, zatímco živé bytosti poklesávají a jsou zneklidňovány hmotnou přírodou. To je rozdíl mezi Nejvyšším Pánem a živými bytostmi.

V této souvislosti je třeba si všimnout toho, že Vasudeva, který byl na transcendentální úrovni, radil Kaṁsovi, aby nepáchal další hříšné činnosti. Kaṁsa, představitel démonů, si neustále přál Kṛṣṇu, Boha, zabít, zatímco Vasudeva představuje osobu v transcendentálním postavení, které se Kṛṣṇa narodil (Vāsudeva je synem Vasudevy). Vasudeva chtěl, aby se jeho švagr Kaṁsa zdržel hříšného zabití své sestry, neboť pokud by podlehl vlivu hmotné přírody, musel by přijmout tělo, ve kterém by znovu a znovu trpěl. Na jiném místě Śrīmad-Bhāgavatamu (5.5.4) Ṛṣabhadeva prohlašuje:

na sādhu manye yata ātmano 'yam
asann api kleśada āsa dehaḥ

Dokud je živá bytost zapletená v hmotně motivovaném jednání přinášejícího takzvané štěstí a neštěstí, bude dostávat odpovídající tělo, ve kterém bude zakoušet tři druhy utrpení způsobeného hmotnou přírodou (tri-tāpa-yantraṇā). Inteligentní osoba se proto musí vyprostit zpod vlivu tří kvalit hmotné přírody a službou Nejvyšší Osobě, Kṛṣṇovi, obnovit své původní, duchovní tělo. Dokud je živá bytost připoutaná k hmotným věcem, musí podstupovat koloběh zrození, smrti, stáří a nemoci. Proto se tomu, kdo je inteligentní, doporučuje, aby se nezaplétal do takzvaných dobrých a špatných plodonosných činností, ale zasvětil raději svůj život rozvoji vědomí Kṛṣṇy. A pak namísto toho, aby musel přijmout další hmotné tělo (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti), se vrátí se domů, zpátky k Bohu.

10.1.44

Verš

tasmān na kasyacid droham
ācaret sa tathā-vidhaḥ
ātmanaḥ kṣemam anvicchan
drogdhur vai parato bhayam

Synonyma

tasmāt — proto; na — ne; kasyacit — komukoliv; droham — snaha ublížit; ācaret — má jednat; saḥ — osoba (Kaṁsa); tathā-vidhaḥ — dostávající tyto rady (od Vasudevy); ātmanaḥ — své vlastní; kṣemam — dobro; anvicchan — pokud si přeje; drogdhuḥ — toho, kdo přeje druhým zlo; vai — jistě; parataḥ — druhých; bhayam — má důvod se bát.

Překlad

“Proč by tedy měl člověk jednat bezbožně, když zlovolné, bezbožné činnosti vytvářejí tělo, ve kterém bude v příštím životě trpět? V zájmu vlastního blaha by nikomu neměl přát zlo, neboť zlomyslná osoba žije v neustálém strachu, že jí v tomto či příštím životě nepřátelé ublíží.”

Význam

Místo aby se člověk choval nepřátelsky k jiným živým bytostem, měl by jednat zbožně a sloužit Nejvyššímu Pánu, čímž se vyhne strachu v tomto i příštím životě. V této souvislosti dal velký politik Cāṇakya Paṇḍita významný morální pokyn:

tyaja durjana-saṁsargaṁ
bhaja sādhu-samāgamam
kuru puṇyam aho rātraṁ
smara nityam anityatām

Je třeba opustit společnost ďáblů, démonů a neoddaných a vždy se stýkat s oddanými a světci, neustále jednat zbožně s vědomím, že tento život je dočasný, a nelpět na pomíjivém štěstí a neštěstí. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy učí celou lidskou společnost, jak rozvinout vědomí Kṛṣṇy, a tak navěky vyřešit všechny problémy života (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna).

10.1.45

Verš

eṣā tavānujā bālā
kṛpaṇā putrikopamā
hantuṁ nārhasi kalyāṇīm
imāṁ tvaṁ dīna-vatsalaḥ

Synonyma

eṣā — tato; tava — tvoje; anujā — mladší sestra; bālā — nevinná žena; kṛpaṇā — zcela na tobě závislá; putrikā-upamā — jako tvoje vlastní dcera; hantum — zabít ji; na — ne; arhasi — měl bys; kalyāṇīm — kterou bys měl mít rád; imām — ji; tvam — ty; dīna-vatsalaḥ — velice soucitný k nebohým a nevinným.

Překlad

“Tato nebohá dívka, Devakī, je tvá mladší sestra, a proto by ses k ní měl chovat jako ke své vlastní dceři a s láskou o ni pečovat. Jsi milostivý, a proto ji nezabíjej. Zaslouží si tvojí náklonnost!”

10.1.46

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ sa sāmabhir bhedair
bodhyamāno ’pi dāruṇaḥ
na nyavartata kauravya
puruṣādān anuvrataḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; saḥ — on (Kaṁsa); sāmabhiḥ — pokusy ho (Kaṁsu) uklidnit; bhedaiḥ — morálními pokyny, že nemá být krutý ke druhým; bodhyamānaḥ api — i když uklidňovaný; dāruṇaḥ — nesmírně krutý; na nyavartata — nemohl být odrazen (od ohavného činu); kauravya — ó Mahārāji Parīkṣite; puruṣa-adān — Rākṣasové, lidojedi; anuvrataḥ — kráčející v jejich stopách.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó nejlepší z Kuruovské dynastie, Kaṁsa byl nesmírně krutý a ve skutečnosti byl následovníkem Rākṣasů. Proto ho Vasudevovy dobré rady nemohly uklidnit ani zastrašit. Nedbal na výsledky hříšného jednání v tomto ani příštím životě.

10.1.47

Verš

nirbandhaṁ tasya taṁ jñātvā
vicintyānakadundubhiḥ
prāptaṁ kālaṁ prativyoḍhum
idaṁ tatrānvapadyata

Synonyma

nirbandham — odhodlání něco udělat; tasya — jeho (Kaṁsy); tam — to (odhodlání); jñātvā — když poznal; vicintya — hluboce přemýšlející; ānakadundubhiḥ — Vasudeva; prāptam — když nastalo; kālam — bezprostřední nebezpečí smrti; prativyoḍhum — aby mu zabránil v tomto jednání; idam — toto; tatra — poté; anvapadyata — přemýšlel o jiných způsobech.

Překlad

Když Vasudeva viděl, že Kaṁsa je odhodlaný svou sestru Devakī zabít, hluboce se zamyslel. Uvědomoval so hrozící smrtelné nebezpečí, a proto přemýšlel o jiném plánu, jak by mohl Kaṁsu zadržet.

Význam

Vasudeva si byl vědom bezprostředního nebezpečí smrti hrozícího jeho ženě Devakī, ale byl přesvědčen o tom, že mu je osud příznivě nakloněn, neboť při jeho narození hráli polobozi na bubny a kotle. Proto se pokusil zachránit Devakī ještě jiným způsobem.

10.1.48

Verš

mṛtyur buddhimatāpohyo
yāvad buddhi-balodayam
yady asau na nivarteta
nāparādho ’sti dehinaḥ

Synonyma

mṛtyuḥ — smrti; buddhi-matā — inteligentní osoba; apohyaḥ — má se vyhnout; yāvat — dokud; buddhi-bala-udayam — jsou přítomny inteligence a tělesná síla; yadi — jestliže; asau — té (smrti); na nivarteta — nelze zabránit; na — ne; aparādhaḥ — přestupek; asti — je; dehinaḥ — toho, komu hrozí smrt.

Překlad

Inteligentní osoba se musí snažit vyhnout smrti tak dlouho, dokud mu to inteligence a tělesná síla dovolují. To je povinností každé vtělené bytosti. Je-li však smrt přes veškeré úsilí nevyhnutelná, ten, komu hrozí, se nedopustil žádného přestupku.

Význam

Pokud někomu hrozí předčasná smrt, je přirozené, že se ze všech sil snaží zachránit. To je jeho povinnost. I když je smrt jistá, každý by se jí měl snažit vyhnout a ne se jí bez odporu podvolit, protože každá živá bytost je svou povahou věčná. Jelikož smrt je trestem ukládaným v zavrženíhodném hmotném životě, je snaha vyhnout se smrti základem védské kultury (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti). Každý by se měl rozvojem duchovního života snažit vyhnout smrti a dalšímu zrození, a ne se jim poddat, aniž by usiloval o přežití. Ten, kdo se nesnaží zabránit smrti, není inteligentní lidskou bytostí. Jelikož Devakī stála tváří v tvář smrti, Vasudeva byl povinen ji zachránit, a snažil se o to ze všech sil. Uvažoval proto, jak jinak jednat s Kaṁsou, aby byla Devakī ušetřena.

10.1.49-50

Verš

pradāya mṛtyave putrān
mocaye kṛpaṇām imām
sutā me yadi jāyeran
mṛtyur vā na mriyeta cet

viparyayo vā kiṁ na syād
gatir dhātur duratyayā
upasthito nivarteta
nivṛttaḥ punar āpatet

Synonyma

pradāya — když slíbím předat; mṛtyave — Kaṁsovi, který je pro Devakī zosobněnou smrtí; putrān — moje syny; mocaye — vysvobodím ji z bezprostředního nebezpečí; kṛpaṇām — nevinnou; imām — Devakī; sutāḥ — synové; me — moji; yadi — zda; jāyeran — mají se narodit; mṛtyuḥ — Kaṁsa; vā — nebo; na — ne; mriyeta — má zemřít; cet — jestliže; viparyayaḥ — pravý opak; vā — nebo; kim — zda; na — ne; syāt — může se stát; gatiḥ — zásah; dhātuḥ — prozřetelnosti; duratyayā — velice těžké pochopit; upasthitaḥ — to, čeho je v současnosti dosaženo; nivarteta — může zastavit; nivṛttaḥ — zabránění Devakině smrti; punaḥ āpatet — v budoucnu se to může stát znovu (ale co mohu dělat).

Překlad

Vasudeva uvažoval: “Když Kaṁsovi, který je zosobněnou smrtí, dám všechny své syny, zachráním život Devakī. Možná Kaṁsa zemře ještě dříve, než se moji synové narodí, nebo ho jeden z nich zabije, neboť má předurčeno zemřít rukou mého syna. Prozatím tedy slíbím, že mu své syny odevzdám, aby upustil od této bezprostřední hrozby, a jestliže časem zemře, nemám se čeho bát.”

Význam

Vasudeva chtěl zachránit život Devakī tím, že slíbí odevzdat své syny Kaṁsovi. Myslel si: “V budoucnu může Kaṁsa zemřít, nebo možná ani žádné syny nezplodím. I kdyby se mi nějaký syn narodil a já ho dám Kaṁsovi, může se stát, že Kaṁsa zemře jeho rukou, neboť prozřetelnost může zařídit cokoliv. Je velice těžké pochopit, jak prozřetelnost všechno řídí.” Tak se Vasudeva rozhodl, že slíbí předat své syny do rukou Kaṁsy, aby Devakī zachránil před bezprostředním nebezpečím smrti.

10.1.51

Verš

agner yathā dāru-viyoga-yogayor
adṛṣṭato ’nyan na nimittam asti
evaṁ hi jantor api durvibhāvyaḥ
śarīra-saṁyoga-viyoga-hetuḥ

Synonyma

agneḥ — ohně v lese; yathā — jako; dāru — dřeva; viyoga-yogayoḥ — uniknutí i chycení; adṛṣṭataḥ — než neviditelná prozřetelnost; anyat — nějaký jiný důvod či shoda okolností; na — ne; nimittam — příčina; asti — existuje; evam — takto; hi — jistě; jantoḥ — živé bytosti; api — vskutku; durvibhāvyaḥ — nelze zjistit; śarīra — těla; saṁyoga — přijetí; viyoga — nebo opuštění; hetuḥ — příčina.

Překlad

Když oheň z nějakého neznámého důvodu jeden kus dřeva přeskočí a zapálí až ten další, příčinou je osud. Když živá bytost přijme tělo jednoho druhu a jiné opustí, také to nemá jiný důvod než neviditelný osud.

Význam

Když ve vesnici vypukne požár, někdy oheň jeden dům přeskočí a zapálí další. Podobně při lesním požáru někdy oheň jeden strom přeskočí a jiný se vznítí. Proč se to stává, nemůže nikdo říci. Člověk může vymýšlet imaginární důvody, proč nejbližší strom či dům nechytil, zatímco vzdálenější ano, ale ve skutečnosti je důvodem osud. To platí i o převtělování duše, kdy se ministerský předseda v tomto životě může stát v příštím životě psem. Jak působí neviditelný osud, nelze určit na základě praktického experimentálního poznání, a proto se člověk musí spokojit s vysvětlením, že vše se děje řízením svrchované prozřetelnosti.

10.1.52

Verš

evaṁ vimṛśya taṁ pāpaṁ
yāvad-ātmani-darśanam
pūjayām āsa vai śaurir
bahu-māna-puraḥsaram

Synonyma

evam — takto; vimṛśya — poté, co zapřemýšlel; tam — Kaṁsovi; pāpam — hříšnému; yāvat — jak jen bylo možné; ātmani-darśanam — se vší inteligencí, kterou měl; pūjayām āsa — velebil; vai — jistě; śauriḥ — Vasudeva; bahu-māna — vzdávající veškerou úctu; puraḥsaram — před ním.

Překlad

Poté, co takto Vasudeva zvážil situaci, jak jen mu jeho poznání dovolovalo, s velkou úctou předložil hříšnému Kaṁsovi svůj návrh.

10.1.53

Verš

prasanna-vadanāmbhojo
nṛśaṁsaṁ nirapatrapam
manasā dūyamānena
vihasann idam abravīt

Synonyma

prasanna-vadana-ambhojaḥ — Vasudeva, který se navenek tvářil šťastně; nṛśaṁsam — ke krutému; nirapatrapam — nestoudnému Kaṁsovi; manasā — s myslí; dūyamānena — která byla plná úzkosti a zármutku; vihasan — navenek se usmívající; idam abravīt — takto promluvil.

Překlad

Mysl Vasudevy byla plná úzkosti, neboť jeho manželka hleděla smrti do tváře, ale aby potěšil krutého, nestoudného a hříšného Kaṁsu, navenek se usmíval a promluvil k němu následujícími slovy.

Význam

Někdy musí člověk v nebezpečném postavení jednat neupřímně, jako to učinil Vasudeva, aby zachránil svou ženu. Hmotný svět je komplikovaný, a aby člověk mohl splnit své povinnosti, nemůže se bez diplomatického jednání obejít. Vasudeva dělal vše, co bylo v jeho silách, aby svou manželku zachránil a mohl zplodit Kṛṣṇu. To znamená, že člověk může jednat falešně, jde-li o záchranu Kṛṣṇy a Jeho zájmů. Podle plánu, který již byl předpovězen, se měl skrze Vasudevu a Devakī zjevit Kṛṣṇa, aby zabil Kaṁsu. Vasudeva proto musel udělat pro záchranu situace vše. I když všechny události Kṛṣṇa již předem zařídil, oddaný se musí snažit ze všech sil sloužit Kṛṣṇovým záměrům. Kṛṣṇa je sám všemocný, ale to neznamená, že by oddaný měl nečinně sedět a nechat všechno na Něm. Tento pokyn nalezneme také v Bhagavad-gītě. I když Kṛṣṇa udělal za Arjunu vše, Arjuna v žádném případě neseděl s rukama v klíně jako nenásilný jemnocitný mladík. Naopak bojoval ze všech sil, aby zvítězil.

10.1.54

Verš

śrī-vasudeva uvāca
na hy asyās te bhayaṁ saumya
yad vai sāhāśarīra-vāk
putrān samarpayiṣye ’syā
yatas te bhayam utthitam

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — Śrī Vasudeva pravil; na — ne; hi — jistě; asyāḥ — od Devakī; te — tebe; bhayam — strach; saumya — ó rozvážný muži; yat — co; vai — vskutku; sā — ta věštba; āha — sdělila; a-śarīra-vāk — zvuková vibrace bez těla; putrān — všechny své syny; samarpayiṣye — dám ti; asyāḥ — její (Devakī); yataḥ — od nichž; te — tvůj; bhayam — strach; utthitam — povstal.

Překlad

Vasudeva pravil: “Ó nejlepší z rozvážných lidí, podle toho, co jsi slyšel od neviditelného prorockého hlasu, ti od tvé sestry Devakī nic nehrozí. Příčinou tvé smrti budou její synové. Proto ti slibuji, že až porodí syny, kteří v tobě vzbudili strach, předám je všechny do tvých rukou.”

Význam

Kaṁsa se bál toho, že by Devakī zůstala naživu, neboť měla po svém osmém těhotenství porodit syna, který ho měl zabít. Aby Vasudeva svého švagra ujistil o naprostém bezpečí, slíbil, že mu přinese všechny syny, kteří se mu narodí. Ani nebude čekat na osmého syna, ale předá Kaṁsovi všechny syny, které Devakī přivede na svět. To byl velkorysý návrh, který Vasudeva Kaṁsovi předložil.

10.1.55

Verš

śrī-śuka uvāca
svasur vadhān nivavṛte
kaṁsas tad-vākya-sāra-vit
vasudevo ’pi taṁ prītaḥ
praśasya prāviśad gṛham

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; svasuḥ — své sestry (Devakī); vadhāt — od zabití; nivavṛte — pro tuto chvíli upustil; kaṁsaḥ — Kaṁsa; tat-vākya — slova Vasudevy; sāra-vit — jelikož věděl, že jsou naprosto pravdivá; vasudevaḥ — Vasudeva; api — také; tam — jeho (Kaṁsu); prītaḥ — spokojený; praśasya — poté, co ještě více uklidnil; prāviśat gṛham — vešel do svého domu.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Kaṁsa souhlasil s logickými argumenty, jež Vasudeva uvedl, a jelikož měl plnou důvěru v jeho slova, upustil od úmyslu svou sestru zabít. Vasudeva, který byl s Kaṁsou spokojen, ho ještě více uklidnil a poté vešel do svého domu.

Význam

I když byl Kaṁsa hříšný démon, věřil, že Vasudeva nikdy neporuší své slovo. Čistý oddaný, jako je Vasudeva, má takový charakter, že i tak velký démon, jako byl Kaṁsa, pevně věřil jeho slovům a byl spokojen. Yasyāsti bhaktir bhagavaty akiñcanā sarvair guṇais tatra samāsate surāḥ (Bhāg. 5.18.12). Oddaný má všechny dobré vlastnosti-do té míry, že ani Kaṁsa nepochyboval o Vasudevových slovech.

10.1.56

Verš

atha kāla upāvṛtte
devakī sarva-devatā
putrān prasuṣuve cāṣṭau
kanyāṁ caivānuvatsaram

Synonyma

atha — poté; kāle — čas; upāvṛtte — když dozrál; devakī — Devakī, žena Vasudevy, Kṛṣṇova otce; sarva-devatā — Devakī, které se zjevili všichni polobozi i samotný Bůh; putrān — syny; prasuṣuve — porodila; ca — a; aṣṭau — osm; kanyāṁ ca — a jednu dceru jménem Subhadrā; eva — jistě; anuvatsaram — rok za rokem.

Překlad

Potom se každý rok v patřičnou dobu narodilo Devakī, matce Boha a všech polobohů, jedno dítě. Tak postupně porodila osm synů a dceru jménem Subhadrā.

Význam

Duchovní učitel je někdy oslavován jako sarva-devamayo guruḥ (Bhāg. 11.7.27). Milostí gurua, duchovního učitele, může člověk poznat různé druhy devů. Slovo deva se vztahuje na Boha, Nejvyšší Osobnost Božství, původní zdroj všech polobohů, kteří jsou rovněž nazýváni devové. V Bhagavad-gītě (10.2) Pán říká: aham ādir hi devānām-“Já jsem zdrojem všech devů.” Nejvyšší Pán, Viṣṇu, Původní Osoba, se expanduje do různých podob. Tad aikṣata bahu syām (Chāndogya Upaniṣad 6.2.3). On sám se expandoval do mnoha. Advaitam acyutam anādim ananta-rūpam (Brahma-saṁhitā 5.33). Existují různé kategorie podob, zvané svāṁśa a vibhinnāṁśa. Expanze kategorie svāṁśa neboli viṣṇu-tattva jsou Nejvyšší Osobnost Božství, zatímco vibhinnāṁśa jsou jīva-tattva, nedílné části Pána (mamaivāṁśo jīva-loke jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ). Jestliže přijímáme Kṛṣṇu jako Nejvyšší Osobnost Božství a uctíváme Ho, jsou všechny části a expanze Pána uctívány automaticky také. Sarvārhaṇam acyutejyā (Bhāg. 4.31.14). Kṛṣṇa je známý jako Acyuta (senayor ubhayor madhye rathaṁ sthāpaya me 'cyuta). Uctíváním Acyuty, Kṛṣṇy, automaticky uctíváme všechny polobohy. Není tedy třeba zvlášť uctívat viṣṇu-tattvu ani jīva-tattvu. Ten, kdo se soustředí na Kṛṣṇu, uctívá každého. Proto je zde matka Devakī nazvána sarva-devatā, jelikož porodila Kṛṣṇu.

10.1.57

Verš

kīrtimantaṁ prathamajaṁ
kaṁsāyānakadundubhiḥ
arpayām āsa kṛcchreṇa
so ’nṛtād ativihvalaḥ

Synonyma

kīrtimantam — jménem Kīrtimān; prathama-jam — prvorozené dítě; kaṁsāya — Kaṁsovi; ānakadundubhiḥ — Vasudeva; arpayām āsa — předal; kṛcchreṇa — s bolestí v srdci; saḥ — on (Vasudeva); anṛtāt — že by porušil svůj slib neboli že by se stal lhářem; ati-vihvalaḥ — byl velice znepokojen, jelikož měl strach.

Překlad

Vasudevu velice znepokojovaly obavy z porušení vlastního slibu, čímž by se stal lhářem. S bolestí v srdci proto předal svého prvorozeného syna, který se jmenoval Kīrtimān, do rukou Kaṁsy.

Význam

Podle védské tradice, jakmile se narodí dítě, zvláště je-li to chlapec, svolá otec učené brāhmaṇy a dítěti je podle horoskopu okamžitě dáno jméno. Tento obřad se nazývá nāma-karaṇa. V rámci varṇāśrama-dharmy se provádí deset různých saṁskār a obřad dávání jména je jednou z nich. I když měl být Vasudevův první syn předán do rukou Kaṁsy, byl vykonán obřad nāma-karaṇa, a tak dítě dostalo jméno Kīrtimān. Jména se tedy dávají okamžitě po narození.

10.1.58

Verš

kiṁ duḥsahaṁ nu sādhūnāṁ
viduṣāṁ kim apekṣitam
kim akāryaṁ kadaryāṇāṁ
dustyajaṁ kiṁ dhṛtātmanām

Synonyma

kim — co je; duḥsaham — bolestné; nu — vskutku; sādhūnām — pro světce; viduṣām — učených; kim apekṣitam — co je závislost; kim akāryam — co je zakázaný čin; kadaryāṇām — osob, které mají ten nejnižší charakter; dustyajam — obtížné se vzdát; kim — co je; dhṛta-ātmanām — seberealizovaných osob.

Překlad

Co je bolestné pro světce, kteří se přísně drží pravdy? Jak by čistí oddaní, kteří znají Nejvyššího Pána jako podstatu, mohli nebýt nezávislí? Jaké činy jsou zakázány osobám toho nejnižšího charakteru? A čeho by se ti, kdo se plně odevzdali u lotosových nohou Pána Kṛṣṇy, nedokázali v Jeho zájmu vzdát?

Význam

Kaṁsu měl zabít až osmý syn Devakī, a proto se někdo může ptát, proč musel Vasudeva odevzdat už prvorozené dítě. Odpovědí je, že Vasudeva slíbil Kaṁsovi, že mu dá všechny děti, které se Devakī narodí. Kaṁsa jako asura nevěřil, že ho zabije osmé dítě; pokládal za samozřejmé, že ho může zabít kterýkoliv z Devakiných potomků. Vasudeva, který chtěl Devakī zachránit, proto slíbil, že dá Kaṁsovi každé dítě, ať už to bude chlapec nebo děvče. Dalším faktorem je, že Vasudeva a Devakī měli velkou radost, když porozuměli, že se jim jako osmý syn narodí Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, Kṛṣṇa. Vasudeva, čistý oddaný Pána, se nemohl dočkat, až uvidí Kṛṣṇu zjevit se jako jeho dítě z osmého těhotenství Devakī. Proto chtěl všechny děti rychle předat, aby už došlo na osmé a narodil se Kṛṣṇa. Zplodil jedno dítě každý rok, aby na Kṛṣṇu přišla řada co nejrychleji.

10.1.59

Verš

dṛṣṭvā samatvaṁ tac chaureḥ
satye caiva vyavasthitim
kaṁsas tuṣṭa-manā rājan
prahasann idam abravīt

Synonyma

dṛṣṭvā — když viděl; samatvam — vyrovnanost, nenarušená neštěstím ani štěstím; tat — tu; śaureḥ — Vasudeva; satye — ve věrnosti svému slovu; ca — vskutku; eva — jistě; vyavasthitim — pevný; kaṁsaḥ — Kaṁsa; tuṣṭa-manāḥ — velice spokojen (s tím, jak Vasudeva přinesl první dítě, aby dodržel svůj slib); rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; prahasan — s úsměvem na tváři; idam — toto; abravīt — řekl.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, když Kaṁsa viděl, že Vasudeva, věrný svému slovu, mu zcela vyrovnaně dává své dítě, měl velkou radost. S úsměvem na tváři proto promluvil.

Význam

V tomto verši je velice důležité slovo samatvam. Vztahuje se na toho, kdo je vždy vyrovnaný a nenechá se ovlivnit štěstím ani neštěstím. Vasudeva byl tak neochvějně vyrovnaný, že když předával své prvorozené dítě do rukou Kaṁsy, aby mohlo být zabito, nebylo na něm znát ani stopy po vzrušení. V Bhagavad-gītě (2.56) je řečeno: duḥkheṣv anudvigna-manāḥ sukheṣu vigata-spṛhaḥ. V hmotném světě by člověk neměl příliš dychtit po štěstí, ani by neměl být příliš znepokojen hmotným neštěstím. Pán Kṛṣṇa radil Arjunovi:

mātrā-sparśās tu kaunteya
śītoṣṇa-sukha-duḥkha-dāḥ
āgamāpāyino 'nityās
tāṁs titikṣasva bhārata

“Ó synu Kuntī, dočasné radosti a bolesti přicházejí a odcházejí jako zimní a letní období. Pocházejí ze smyslového vnímání, ó potomku Bharaty, a člověk se je musí naučit snášet, aniž by jimi byl rozrušen.” (Bg. 2.14) Seberealizovanou duši takzvané neštěstí či štěstí nikdy nevyvede z míry, a zvláště to platí o vznešeném oddaném, jako byl Vasudeva, který to ukázal svým praktickým příkladem. Když dával své první dítě Kaṁsovi, který je měl zabít, nebyl nijak znepokojen.

10.1.60

Verš

pratiyātu kumāro ’yaṁ
na hy asmād asti me bhayam
aṣṭamād yuvayor garbhān
mṛtyur me vihitaḥ kila

Synonyma

pratiyātu — vezmi si své dítě zpátky, můj milý Vasudevo, a jdi domů; kumāraḥ — novorozené dítě; ayam — toto; na — ne; hi — jistě; asmāt — z něho; asti — je; me — můj; bhayam — strach; aṣṭamāt — z osmého; yuvayoḥ — tebe a tvé ženy; garbhāt — těhotenství; mṛtyuḥ — smrt; me — moje; vihitaḥ — je předurčena; kila — vskutku.

Překlad

“Můžeš si vzít své dítě zpátky a jít domů, ó Vasudevo. Z tvého prvního dítěte nemám strach. Zajímá mě až osmé dítě, které s Devakī přivedeš na svět, neboť jemu bylo předurčeno, že mě zabije.”

10.1.61

Verš

tatheti sutam ādāya
yayāv ānakadundubhiḥ
nābhyanandata tad-vākyam
asato ’vijitātmanaḥ

Synonyma

tathā — velmi dobře; iti — tak; sutam ādāya — beroucí si dítě zpátky; yayau — opustil to místo; ānakadundubhiḥ — Vasudeva; na abhyanandata — nehodnotící příliš vysoko; tat-vākyam — ta slova (Kaṁsy); asataḥ — bezcharakterní; avijita-ātmanaḥ — a nedovedl se ovládat.

Překlad

Vasudeva přikývl a vzal si dítě zpátky domů, ale jelikož Kaṁsa byl bezcharakterní a nedovedl se ovládat, Vasudeva věděl, že se na jeho slovo nemůže spolehnout.

10.1.62-63

Verš

nandādyā ye vraje gopā
yāś cāmīṣāṁ ca yoṣitaḥ
vṛṣṇayo vasudevādyā
devaky-ādyā yadu-striyaḥ

sarve vai devatā-prāyā
ubhayor api bhārata
jñātayo bandhu-suhṛdo
ye ca kaṁsam anuvratāḥ

Synonyma

nanda-ādyāḥ — počínaje Nandou Mahārājem; ye — všichni, kteří; vraje — ve Vṛndāvanu; gopāḥ — pastevci krav; yāḥ — které; ca — a; amīṣām — všech těch (obyvatel Vṛndāvanu); ca — také; yoṣitaḥ — ženy; vṛṣṇayaḥ — členové rodu Vṛṣṇiho; vasudeva-ādyāḥ — v čele s Vasudevou; devakī-ādyāḥ — v čele s Devakī; yadu-striyaḥ — všechny ženy Yaduovské dynastie; sarve — ti všichni; vai — jistě; devatā-prāyāḥ — byli obyvateli nebes; ubhayoḥ — jak Nandy Mahārāje, tak Vasudevy; api — jistě; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite; jñātayaḥ — příbuzní; bandhu — přátelé; suhṛdaḥ — dobrodinci; ye — všichni, kteří; ca — a; kaṁsam anuvratāḥ — i když zdánlivě stoupenci Kaṁsy.

Překlad

Obyvatelé Vṛndāvanu, v jejichž čele stál Nanda Mahārāja a k nimž patřili jeho společníci, pastevci krav, se svými manželkami, nebyli nikým jiným než obyvateli nebeských planet, ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z potomků Bharaty. Totéž platilo o potomcích rodu Vṛṣṇiho počínaje Vasudevou a Devakī a dalšími ženami Yaduovské dynastie. Všichni přátelé, příbuzní a dobrodinci Nandy Mahārāje i Vasudevy, a dokonce i ti, kdo navenek vypadali jako Kaṁsovi stoupenci, byli polobozi.

Význam

Jak bylo popsáno dříve, Nejvyšší Pán Viṣṇu, Osobnost Božství, sdělil Pánu Brahmovi, že Pán Kṛṣṇa osobně sestoupí, aby zmírnil utrpení na Zemi. Pán nařídil všem obyvatelům nebeských planet, aby se narodili v různých rodinách Yaduovské a Vṛṣṇiovské dynastie a ve Vṛndāvanu. Tento verš nám sděluje, že všechny rodiny a přátelé Yaduovské dynastie, Vṛṣṇiovské dynastie, Nandy Mahārāje a gopů sestoupili z nebeských planet, aby viděli Pánovy zábavy. Bhagavad-gītā (4.8) potvrzuje, že Pánovy zábavy spočívají v paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām-zachraňování oddaných a zabíjení démonů. Pán chtěl předvést tyto činnosti, a proto svolal oddané z různých částí vesmíru.

Je mnoho oddaných, kteří byli povýšeni do vyšších planetárních soustav.

prāpya puṇya-kṛtāṁ lokān
uṣitvā śāśvatīḥ samāḥ
śucīnāṁ śrīmatāṁ gehe
yoga-bhraṣṭo 'bhijāyate

“Neúspěšný yogī se po mnoha a mnoha letech požitku na planetách zbožných živých bytostí narodí v rodině počestných či zámožných lidí.” (Bg. 6.41) Někteří oddaní, kterým se nepodařilo dovést proces oddané služby k dokonalosti, jsou povýšeni na nebeské planety, kam se dostávají zbožné osoby. Tam si mohou užívat a poté jít přímo na místo, kde probíhají Pánovy zábavy. Když se měl Pán Kṛṣṇa zjevit, obyvatelé nebeských planet byli přizváni k Jeho zábavám, a proto je zde řečeno, že členové Yaduovské a Vṛṣṇiovské dynastie a obyvatelé Vṛndāvanu byli polobozi nebo osoby téměř na úrovni polobohů. Z vyšších planetárních soustav pocházeli dokonce i ti, kdo navenek pomáhali Kaṁsovi. Uvěznění a propuštění Vasudevy, zabití různých démonů-to vše byly projevy Pánových zábav, a jelikož pro oddané bylo potěšením je vidět osobně, byli všichni pozváni, aby se narodili jako přátelé a příbuzní těchto rodů. O tom mluvila Kuntī ve svých modlitbách (Bhāg. 1.8.19): naṭo nāṭya-dharo yathā. Pán se chystal hrát roli hubitele démonů a přítele, syna a bratra svých oddaných, a proto byli všichni tito oddaní svoláni.

10.1.64

Verš

etat kaṁsāya bhagavāñ
chaśaṁsābhyetya nāradaḥ
bhūmer bhārāyamāṇānāṁ
daityānāṁ ca vadhodyamam

Synonyma

etat — všechna tato slova o Yaduovském a Vṛṣṇiovském rodu; kaṁsāya — králi Kaṁsovi; bhagavān — mocný zástupce Nejvyšší Osobnosti Božství; śaśaṁsa — sdělil (Kaṁsovi, který byl na pochybách); abhyetya — poté, co za ním přišel; nāradaḥ — velký mudrc Nārada; bhūmeḥ — na povrchu Země; bhārāyamāṇānām — těch, kteří byli břemenem; daityānām ca — a démonů; vadha-udyamam — snaha o zabití.

Překlad

Velký světec Nārada jednou přišel za Kaṁsou a pověděl mu o tom, jak budou všichni démoni, kteří jsou pro Zemi břemenem, zabiti. To Kaṁsu naplnilo velkým strachem a pochybami.

Význam

Již bylo pojednáno o tom, jak matka Země úpěnlivě prosila Pána Brahmu, aby jí zbavil trápení způsobeného démony, kteří pro ni byli břemenem, a jak jí Pán Brahmā sdělil, že Pán Kṛṣṇa osobně sestoupí. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (4.8):

paritrāṇāya sādhūnāṁ
vināśāya ca duṣkṛtām
dharma-saṁsthāpanārthāya
sambhavāmi yuge yuge

Kdykoliv začnou být démoni břemenem a nevinní oddaní jsou sužováni démonskými vládci, Pán se v pravý čas zjeví, aby s pomocí svých skutečných zástupců, kterým se odborně říká polobozi, démony zabil. V Upaniṣadách je uvedeno, že polobozi jsou různými částmi Nejvyšší Osobnosti Božství. Tak jako jsou části těla povinny sloužit celku, jsou Kṛṣṇovi oddaní povinni sloužit Kṛṣṇovi tak, jak si On přeje. Kṛṣṇovým posláním je zabíjet démony, a proto by to mělo být i posláním oddaných. Lidé v Kali-yuze jsou však velice pokleslí, a Śrī Caitanya Mahāprabhu tedy ze své milosti k nim nepřinesl žádnou zbraň, aby je zabíjel. Místo toho chtěl ukončit jejich hanebné, démonské činnosti šířením vědomí Kṛṣṇy, lásky ke Kṛṣṇovi. To je cílem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Dokud na světě neomezí nebo nevymýtí démonské činnosti, nikdo nemůže být šťastný. Program pro podmíněnou duši podrobně popisuje Bhagavad-gītā a člověk bude šťastný, když bude tyto pokyny jednoduše následovat. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto nabádal:

harer nāma harer nāma
harer nāmaiva kevalam
kalau nāsty eva nāsty eva
nāsty eva gatir anyathā

Nechť lidé neustále zpívají Hare Kṛṣṇa mantru. To zničí jejich démonské sklony a stanou se prvotřídními oddanými, kteří budou šťastní v tomto i příštím životě.

10.1.65-66

Verš

ṛṣer vinirgame kaṁso
yadūn matvā surān iti
devakyā garbha-sambhūtaṁ
viṣṇuṁ ca sva-vadhaṁ prati

devakīṁ vasudevaṁ ca
nigṛhya nigaḍair gṛhe
jātaṁ jātam ahan putraṁ
tayor ajana-śaṅkayā

Synonyma

ṛṣeḥ — velkého mudrce Nārady; vinirgame — po odchodu (poté, co oznámil); kaṁsaḥ — Kaṁsa; yadūn — všechny členy Yaduovské dynastie; matvā — považující; surān — za polobohy; iti — takto; devakyāḥ — Devakī; garbha-sambhūtam — děti narozené z lůna; viṣṇum — (pokládající) za Viṣṇua; ca — a; sva-vadham prati — obávající se smrti rukou Viṣṇua; devakīm — Devakī; vasudevam ca — a jejího manžela Vasudevy; nigṛhya — když zatkl; nigaḍaiḥ — železnými okovy; gṛhe — uvěznil doma; jātam jātam — každého, který se narodil, jednoho po druhém; ahan — zabil; putram — syny; tayoḥ — Vasudevy a Devakī; ajana-śaṅkayā — s obavou, zda nejsou Viṣṇu.

Překlad

Když velký světec Nārada odešel, Kaṁsa myslel na to, že všichni členové Yaduovské dynastie jsou polobozi a že kterékoliv dítě narozené z lůna Devakī může být Viṣṇu. Ve svém strachu ze smrti zajal Vasudevu a Devakī a spoutal je železnými okovy. Jelikož kvůli proroctví, že ho Viṣṇu zabije, podezíral každé z dětí, že je Viṣṇu, jedno po druhém je usmrcoval.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī se ve svých poznámkách k tomuto verši zmiňuje o tom, jak Nārada Muni Kaṁsovi předal tuto informaci. Celá událost je popsána v Hari-vaṁśe. Nārada Muni řízením prozřetelnosti navštívil Kaṁsu, a ten ho velice dobře přijal. Nārada mu na oplátku sdělil, že kterýkoliv ze synů Devakī může být Viṣṇu. Jelikož ho má Viṣṇu zahubit, Kaṁsa by neměl ušetřit ani jedno z Devakiných dětí, radil Nārada Muni. Nāradovým záměrem bylo, aby zabíjením dětí Kaṁsa napáchal tolik hříšných činností, že se Kṛṣṇa již brzy zjeví a zabije ho. Podle Nāradových pokynů poté Kaṁsa jedno po druhém usmrtil všechny děti Devakī.

Slovo ajana-śaṅkayā vyjadřuje, že Pán Viṣṇu se nikdy nerodí (ajana), a že se tedy zjevil v podobě Kṛṣṇy, který se narodil jako lidská bytost (mānuṣīṁ tanum āśritam). Kaṁsa se pokusil zabít všechny děti Devakī a Vasudevy, přestože věděl, že kdyby se narodil Viṣṇu, nebylo by možné Ho zabít. A to se také skutečně stalo-když se Viṣṇu zjevil jako Kṛṣṇa, Kaṁsa Ho nemohl zahubit, ale naopak On usmrtil Kaṁsu, jak bylo předpovězeno. Je třeba doopravdy vědět, jak Kṛṣṇa, jehož zrození je transcendentální, zabíjí démony, ale že Jeho nikdo nezabije. Ten, kdo Kṛṣṇu takto dokonale pochopí prostřednictvím śāster, se stává nesmrtelným. To Pán říká v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.”

10.1.67

Verš

mātaraṁ pitaraṁ bhrātṝn
sarvāṁś ca suhṛdas tathā
ghnanti hy asutṛpo lubdhā
rājānaḥ prāyaśo bhuvi

Synonyma

mātaram — matku; pitaram — otce; bhrātṝn — bratry; sarvān ca — a kohokoliv jiného; suhṛdaḥ — přátele; tathā — jakož i; ghnanti — zabíjejí (jak můžeme prakticky vidět); hi — jistě; asu-tṛpaḥ — ti, kdo pro svůj vlastní smyslový požitek nechtějí, aby druzí žili; lubdhāḥ — chamtiví; rājānaḥ — takoví králové; prāyaśaḥ — téměř vždy; bhuvi — na Zemi.

Překlad

Králové prahnoucí po smyslovém požitku na této Zemi téměř vždy zabíjejí své nepřátele bez rozlišování. Pro uspokojení svých rozmarů jsou schopni zabít kohokoliv; dokonce i své matky, otce, bratry či přátele.

Význam

Viděli jsme v dějinách Indie, že Aurangzéb kvůli dosažení svých politických cílů zabil svého bratra a synovce a uvěznil vlastního otce. Takových příkladů je mnoho a Kaṁsa byl také takovým králem. Nezdráhal se zabíjet své synovce a vsadit vlastní sestru a otce do vězení. U démonů se není takovému jednání co divit. Kaṁsa však, přestože byl démon, věděl, že Pána Viṣṇua nelze zabít, a proto získal osvobození. Dokonce i částečné pochopení činností Pána Viṣṇua umožňuje živé bytosti, aby byla osvobozena. Kaṁsa věděl o Kṛṣṇovi jen málo-že Ho nelze zabít-a proto dosáhl osvobození, i když považoval Viṣṇua, Kṛṣṇu, za svého nepřítele. Co pak teprve ten, kdo zná Kṛṣṇu dokonale z popisů śāster, jako je Bhagavad-gītā? Proto je povinností každého číst Bhagavad-gītu a dokonale Kṛṣṇu poznat. Tak bude jeho život úspěšný.

10.1.68

Verš

ātmānam iha sañjātaṁ
jānan prāg viṣṇunā hatam
mahāsuraṁ kālanemiṁ
yadubhiḥ sa vyarudhyata

Synonyma

ātmānam — osobně; iha — na tomto světě; sañjātam — znovu narozený; jānan — dobře vědoucí; prāk — dříve, před tímto zrozením; viṣṇunā — Pánem Viṣṇuem; hatam — byl usmrcen; mahā-asuram — velký démon; kālanemim — jménem Kālanemi; yadubhiḥ — vůči členům Yaduovské dynastie; saḥ — on (Kaṁsa); vyarudhyata — jednal nepřátelsky.

Překlad

Ve svém minulém životě byl Kaṁsa velkým démonem, který se jmenoval Kālanemi a jehož usmrtil Viṣṇu. Jakmile se to od Nārady dozvěděl, začal nenávidět každého, kdo byl spojen s Yaduovskou dynastií.

Význam

Ti, kdo jsou démony, nepřáteli Nejvyšší Osobnosti Božství, se nazývají asurové. Jak je uvedeno v Bhagavad-gītě, asurové se kvůli svému nepřátelství vůči Nejvyšší Osobnosti Božství rodí život za životem v asurských rodinách, a tak klesají do nejtemnějších pekelných oblastí.

10.1.69

Verš

ugrasenaṁ ca pitaraṁ
yadu-bhojāndhakādhipam
svayaṁ nigṛhya bubhuje
śūrasenān mahā-balaḥ

Synonyma

ugrasenam — Ugrasenu; ca — a; pitaram — který byl jeho vlastním otcem; yadu — dynastie Yaduovců; bhoja — dynastie Bhojů; andhaka — dynastie Andhaků; adhipam — krále; svayam — sám; nigṛhya — poté, co si podrobil; bubhuje — těšil se; śūrasenān — ze států zvaných Śūrasena; mahā-balaḥ — nesmírně mocný Kaṁsa.atha – takto; kaṁsam — ke Kaṁsovi; upāgamya — poté, co přišel; nāradaḥ — velký mudrc Nārada; brahma-nandanaḥ — který je synem Brahmy; ekāntam upasaṅgamya — poté, co odešli na osamělé místo; vākyam — následující pokyn; etat — tento; uvāca — řekl; ha — v minulosti.

Překlad

Kaṁsa, mocný syn Ugraseny, dokonce uvěznil svého vlastního otce, krále dynastií Yaduovců, Bhojů a Andhaků, a sám vládl státům zvaným Śūrasena.

Význam

Stát zvaný Mathurā rovněž patřil mezi státy nazývané Śūrasena.

DODATEČNÉ POZNÁMKY K TÉTO KAPITOLE

Śrīla Madhvācārya sepsal následující poznámky k převtělování duše. Když člověk bdí, zaznamenává se vše, co vidí nebo slyší, v jeho mysli. Ta mu potom ve snech promítá různé zážitky, i když to vypadá, jako by ve snu přijímal jiné tělo. Někdo například v bdělém stavu obchoduje a hovoří se zákazníky a ve snech se rovněž setkává s různými zákazníky, hovoří o obchodech a uvádí ceny. Madhvācārya tedy říká, že sny odpovídají tomu, co člověk vidí, co poslouchá a na co vzpomíná. Když se probudí, na tělo ze sna zapomene. Toto zapomenutí se nazývá apasmṛti. To znamená, že měníme těla, neboť někdy sníme, jindy bdíme a jindy zase zapomínáme. Zapomenutí na naše tělo stvořené v minulosti se nazývá smrt a naše jednání v současném těle život. Po smrti si živá bytost na činnosti svého minulého těla, ať už imaginární či skutečné, nepamatuje.

Rozrušená mysl se přirovnává ke zčeřené vodě odrážející slunce a měsíc. Slunce a měsíc na vodě ve skutečnosti nejsou, ale odrážejí se podle toho, jak vlní voda. Také my putujeme různými druhy prostředí a získáváme různé druhy těl, když je naše mysl vzrušená. To je popsáno v Bhagavad-gītě slovy guṇa-saṅga. Kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya. Madhvācārya říká: guṇānubaddhaḥ san. A Śrī Caitanya Mahāprabhu říká: brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva (Cc. Madhya 19.151). Živá bytost putuje vesmírem nahoru a dolů, někdy ve vyšším planetárním systému, jindy ve středním a nižším, někdy jako člověk, jindy jako bůh, pes, strom a tak dále. To vše má na svědomí vzrušená mysl, kterou je proto nutné uklidnit. Je řečeno: sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayoḥ. Člověk má upřít svou mysl na lotosové nohy Kṛṣṇy, potom ho nebude nic zneklidňovat. To je pokyn Garuḍa Purāṇy a totéž je popsáno v Nāradīya Purāṇě. Bhagavad-gītā uvádí: yānti deva-vratā devān. Vzrušenou mysl přitahují různí polobozi, a proto putuje na různé planetární soustavy, ale uctíváním polobohů nikdo nedosáhne sídla Nejvyšší Osobnosti Božství. Žádné védské písmo to nepotvrzuje. Člověk je strůjcem svého štěstí. V lidském životě dostává živá bytost příležitost pochopit své skutečné postavení a může se rozhodnout, zda bude věčně putovat vesmírem, nebo se vrátí domů, zpátky k Bohu. To je rovněž potvrzeno v Bhagavad-gītě (aprāpya māṁ nivartante mṛtyu-saṁsāra-vartmani).

Náhoda neexistuje. Když při lesním požáru hoří strom a nejbližší strom vedle něho nevzplane, zatímco vzdálený strom ano, může to vypadat jako náhoda. Stejně tak to může vypadat, že živá bytost dostává různé druhy těl náhodou, ale ve skutečnosti je toho příčinou mysl. Ta střídavě přijímá a odmítá a právě podle toho získáváme různé druhy těl, i když se navenek zdá, že je dostáváme náhodou. I kdybychom uznali teorii náhody, bezprostřední příčinou změny těla je vzrušený stav mysli.

Poznámky ke slovu aṁśa. Tato kapitola uvádí, že se Kṛṣṇa zjevil aṁśena, společně se svými nedílnými částmi či se svým částečným projevem. Śrīdhara Svāmī se v této souvislosti zmiňuje, že Kṛṣṇa je stoprocentní Bhagavān (kṛṣṇas tu bhagavān svayam). Kvůli svým nedokonalostem však nedokážeme Kṛṣṇu postihnout v Jeho úplnosti, a proto bylo vše, co ukázal během své přítomnosti na Zemi, jen částečným projevem Jeho majestátu. Kṛṣṇa se zjevil se svou úplnou expanzí, Baladevou, sám je ale úplný; o tom, že by Jeho zjevení bylo částečné, nemůže být řeči. Śrīla Sanātana Gosvāmī ve Vaiṣṇava-toṣaṇī říká, že kdybychom uznali, že Kṛṣṇa byl projevený jen částečně, bylo by to v rozporu s tvrzením kṛṣṇas tu bhagavān svayam. Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho slovo aṁśena znamená, že se Kṛṣṇa zjevil se všemi svými úplnými expanzemi. Slova aṁśena viṣṇoḥ tedy neznamenají, že Kṛṣṇa je částečným zastoupením Viṣṇua. Naopak-Kṛṣṇa se zjevil ve své úplnosti a částečně se projevuje na Vaikuṇṭhalokách. To znamená, že Pán Viṣṇu je částečným zastoupením Kṛṣṇy, a ne že Kṛṣṇa je částečným zastoupením Viṣṇua. Toto je velice jasně vysvětleno ve čtvrté kapitole Ādi-līly Caitanya-caritāmṛty. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura také poznamenává, že nikdo nedokáže popsat Kṛṣṇu úplně. Všechny popisy ve Śrīmad-Bhāgavatamu jsou částečné. Závěr tedy zní: slovo aṁśena vyjadřuje, že Pán Viṣṇu je částečným zastoupením Kṛṣṇy, nikoliv že Kṛṣṇa je částečným zastoupením Viṣṇua.

Vaiṣṇava-toṣaṇī Śrīly Sanātany Gosvāmīho vysvětluje slovo dharma-śīlasya. Přesný význam slova dharma-śīla je “čistý oddaný”. Skutečnou dharmou je zcela se odevzdat Kṛṣṇovi (sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja). Ten, kdo se naprosto odevzdal Kṛṣṇovi, je skutečně zbožný. Za příklad nám může sloužit Mahārāja Parīkṣit. Dharma-śīla, dokonale zbožný, je každý, kdo přijme princip odevzdání se lotosovým nohám Pána a všech ostatních náboženských systémů se vzdá.

Slovo nivṛtta-tarṣaiḥ se vztahuje na toho, kdo již nemá žádné hmotné touhy (sarvopādhi-vinirmuktam). Živá bytost může mít mnoho hmotných přání jako následek znečištění v tomto hmotném světě, ale když se od všech hmotných tužeb oprostí, lze ji nazvat nivṛtta-tṛṣṇa, což znamená, že již nedychtí po hmotném požitku. Svāmin kṛtārtho 'smi varaṁ na yāce (Hari-bhakti-sudhodaya). Materialisté si od oddané služby slibují nějaký hmotný zisk, ale to není jejím účelem. Dokonalost oddané služby spočívá v úplném odevzdání se lotosovým nohám Kṛṣṇy, a to bez jakýchkoliv hmotných tužeb. Ten, kdo se takto odevzdá, je již osvobozen. Jīvan muktaḥ sa ucyate. Ten, kdo je neustále zaneprázdněný službou Kṛṣṇovi, je osvobozen již v tomto životě, bez ohledu na to, v jakých podmínkách žije. Tato osoba, čistý oddaný, nemusí měnit své tělo-ve skutečnosti hmotné tělo nemá, neboť jeho tělo je již zduchovněno. Železná tyč umístěná v ohni se nakonec stane ohněm a spálí vše, čeho se dotkne. Podobně je tomu u čisté oddaného, který setrvává v duchovním ohni, a jeho tělo je proto cin-maya-duchovní, nikoliv hmotné, jelikož jeho jediné transcendentální přání je sloužit Pánu. Ve čtvrté sloce je použito slovo upagīyamānāt (nivṛtta-tarṣair upagīyamānāt). Kdo jiný by opěvoval slávu Pána než Jeho oddaný? Proto se slovo nivṛtta-tarṣaiḥ vztahuje pouze na oddaného, a na nikoho jiného. To jsou poznámky ācāryů, jako je Vīrarāghava Ācārya a Vijayadhvaja. Touha získat cokoliv jiného než oddanou službu zmenšuje svobodu pramenící právě z nepřítomnosti hmotných tužeb, ale ten, kdo se všech těchto přání zbaví, se nazývá nivṛtta-tarṣaiḥ.

Vinā paśu-ghnāt. Slovo paśu znamená “zvíře”. Ten, kdo zabíjí zvířata, paśu-ghna, nemůže do vědomí Kṛṣṇy proniknout. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je proto jakékoliv zabíjení zvířat zakázané.

Uttamaśloka-guṇānuvādāt. Slovo uttamaśloka znamená “ten, kdo je proslulý jako nejlepší z dobrých”. Pán je dobrý za všech okolností a tato pověst Jej přirozeně provází. Jeho dobrota je neomezená a On ji neomezeně používá. O oddaném se někdy také říká, že je uttamaśloka-v tom smyslu, že si dychtivě přeje oslavovat Nejvyšší Osobnost Božství či Pánovy oddané. Oslavování Pána a oslavování Jeho oddaných jsou na stejné úrovni. Oslavovat oddané je dokonce ještě důležitější než oslavovat přímo Pána. Narottama dāsa Ṭhākura to vysvětluje: chāḍiyā vaiṣṇava-sevā, nistāra pāyeche kebā. Nikdo se nemůže zbavit hmotného znečištění, aniž by upřímně sloužil oddanému Kṛṣṇy.

Bhavauṣadhāt znamená “od univerzálního léku”. Zpívání svatého jména a oslavování Nejvyššího Pána jsou univerzálním lékem na všechna utrpení materialistického života. Ti, kdo touží po vysvobození z tohoto hmotného světa, se nazývají mumukṣu. Chápou strasti materialistického života a díky oslavování činností Pána mohou být všech těchto strastí ušetřeni. Transcendentální zvukové vibrace pojednávající o Pánovu jménu, slávě, podobě, vlastnostech a majetku se neliší od Pána samotného. Proto už samotný zvuk oslavování Pána a Jeho jména lahodí uším, a když oddaný pozná absolutní povahu Pánova jména, podoby a vlastností, zaplaví ho radost. Příjemná vyprávění o Pánových transcendentálních činech však vychutnávají i neoddaní. Dokonce i obyčejní lidé, jejichž vědomí Kṛṣṇy není příliš rozvinuto, nacházejí v popisech Śrīmad-Bhāgavatamu zalíbení. Když se materialista tímto způsobem očistí, věnuje se naslouchání o slávě Pána a jejímu opěvování. Jelikož oslavování Pánových zábav těší ucho a srdce oddaného, je pro něho zároveň prostředkem i cílem.

V tomto světě existují tři druhy lidí: osvobození, usilující o vysvobození a zapletení ve smyslovém požitku. Z těchto tří ti, kteří jsou již osvobozeni, zpívají a poslouchají svaté jméno Pána, neboť dobře vědí, že oslavovat Pána je jediný způsob, jak setrvat v transcendentálním postavení. Ti, kdo se ucházejí o vysvobození, osoby ze druhé skupiny, možná pokládají zpívání a poslouchání Pánova svatého jména za proces vedoucí k osvobození, a rovněž jim toto zpívání přináší transcendentální radost. Co se týče karmīch a těch, kdo holdují smyslovému požitku-i ti mohou mít zálibu v naslouchání o zábavách Pána, jako je například Jeho boj na Kuruovském bitevním poli či Jeho tanec s gopīmi ve Vṛndāvanu.

Slovo uttamaśloka-guṇānuvāda poukazuje na transcendentální vlastnosti Nejvyššího Pána, jako je například Jeho láska k matce Yaśodě a Jeho přátelům, pasáčkům krav, a Jeho milostný vztah ke gopīm. Výraz uttamaśloka-guṇānuvāda se vztahuje i na Pánovy oddané, jako je Mahārāja Yudhiṣṭhira. Slovo anuvāda vyjadřuje popisování vlastností Nejvyššího Pána a Jeho oddaných. Jakmile se o těchto vlastnostech mluví, oddaní chtějí naslouchat. Čím větší má oddaný zájem naslouchat o těchto transcendentálních vlastnostech, tím větší je jeho transcendentální požitek. Proto by měl každý, mumukṣu, vimukta i karmī, opěvovat slávu Pána a naslouchat o ní a všichni z toho budou mít prospěch.

Zvuková vibrace popisující transcendentální vlastnosti Pána sice přináší stejný prospěch všem, ale muktové, osvobození, z ní mají zvláštní potěšení. Dvacátá sloka třetí kapitoly osmého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu uvádí, že se čistí oddaní, kteří již nemají žádné hmotné touhy, plně odevzdávají lotosovým nohám Pána, a proto jsou díky zpívání a poslouchání Pánova svatého jména neustále ponoření v oceánu blaženosti. Podle tohoto verše lze oddané, jako je Nārada a další obyvatelé Śvetadvīpu, vidět, jak stále zpívají svaté jméno Pána, protože jsou díky tomu vždy navenek i uvnitř blažení. Mumukṣové, kteří touží po vysvobození, nezávisí na požitku smyslů. Místo toho se plně soustředí na proces vedoucí k osvobození tak, že zpívají svaté jméno Pána. Karmī rádi vytvářejí něco příjemného pro své uši a srdce, a přestože někdy se zalíbením hovoří či naslouchají o slávě Pána, nedělají to upřímně. Oddaní však neustále spontánně naslouchají o Pánových činnostech, opěvují je a vzpomínají na ně, a to je zcela uspokojuje, přestože se může zdát, že se jedná o témata pojednávající o smyslovém požitku. Parīkṣit Mahārāja jen naslouchal transcendentálnímu vyprávění o Pánových činnostech, a dosáhl vysvobození. Proto byl śrotramano-'bhirāma; to znamená, že proslavil metodu naslouchání. Té by se měli věnovat všechny živé bytosti.

Pro odlišení osob, které k těmto transcendentálním radostem nemají přístup, použil Parīkṣit Mahārāja slov virajyeta pumān. Slovo pumān se vztahuje na jakoukoliv osobu, mužského, ženského nebo i středního rodu. Vinou tělesného pojetí života propadáme nářku, ale ten, kdo mu nepodléhá, se může těšit z transcendentálního naslouchání a opěvování. Osoba zcela pohroužená v tělesném pojetí tedy zabíjí sama sebe tím, že nedělá duchovní pokrok. Nazývá se proto paśu-ghna. Zvláště jsou z duchovního života vyloučeni lovci zvěře, kteří o poslouchání a zpívání svatého jména Pána nejeví zájem. Ti jsou stále nešťastní, v tomto i příštím životě. Proto je řečeno, že lovec by neměl žít ani umírat, neboť pro něho je strastiplné obojí. Ti, kdo loví zvířata, se liší od obyčejných karmīch, a proto byli z procesu naslouchání a opěvování vyloučeni. Vinā paśu-ghnāt. Nemohou sdílet transcendentální radost ze zpívání a poslouchání svatého jména Pána.

Slovo mahā-ratha označuje velkého hrdinu, jenž dovede sám bojovat proti jedenácti tisícům jiných hrdinů, a slovo atiratha, jež se nachází v páté sloce, označuje toho, kdo dovede bojovat s neomezeným počtem protivníků. To je uvedeno v Mahābhāratě:

ekādaśa-sahasrāṇi
yodhayed yas tu dhanvinām
astra-śastra-pravīṇaś ca
mahā-ratha iti smṛtaḥ
amitān yodhayed yas tu
samprokto ’tirathas tu saḥ

To je popis, který Śrīla Sanātana Gosvāmī zařadil do Bṛhad-vaiṣṇava-toṣaṇī.

Māyā-manuṣyasya (sloka 7). Kṛṣṇa je zahalen yogamāyou (nāhaṁ prakāśaḥ sarvasya yoga-māyā-samāvṛtaḥ), a proto se někdy nazývá māyā-manuṣya. Tím je řečeno, že i když je Nejvyšší Osobností Božství, jeví se jako obyčejný člověk. Tento omyl pochází z toho, že yogamāyā zakrývá zrak obyčejných lidí. Postavení Pána a obyčejné živé bytosti se však liší, neboť i když se zdá, že jedná jako obyčejný člověk, zůstává stále transcendentální. Slovo māyā rovněž vyjadřuje “milost” a někdy též znamená “poznání”. Pán trvale oplývá veškerým transcendentálním poznáním, a proto je Nejvyšší Osobností Božství, plnou poznání, i tehdy, když jedná jako lidská bytost. Ve své původní totožnosti je vládcem māyi (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram), a proto Ho lze nazvat māyā-manuṣya, Nejvyšší Osobnost Božství, jež hraje roli obyčejné lidské bytosti, přestože je vládcem hmotné i duchovní energie. Matoucí vliv yogamāyi způsobuje, že se nám Nejvyšší Pán, Puruṣottama jeví jako obyčejná bytost. Nakonec však yogamāya zařídí, aby i neoddaný pochopil, že Pán je Nejvyšší Osoba, Puruṣottama. V Bhagavad-gītě najdeme dva výroky Nejvyšší Osobnosti Božství. Oddaným Pán říká:

teṣāṁ satata-yuktānāṁ
bhajatāṁ prīti-pūrvakam
dadāmi buddhi-yogaṁ taṁ
yena mām upayānti te

“Těm, kteří jsou Mi neustále oddáni a s láskou Mi slouží, dávám poznání, s jehož pomocí ke Mně mohou dospět.” (Bg. 10.10) Poslušnému oddanému tedy Pán dává inteligenci, díky níž Ho lze poznat a vrátit se domů, zpátky k Bohu. Ostatním, neoddaným, Pán říká: mṛtyuḥ sarva-haraś cāham-“Jsem všepustošící, nevyhnutelná smrt.” Oddaný, jako je Prahlāda, se těší z činností Pána Nṛsiṁhadevy, zatímco neoddané, jako byl Prahlādův otec Hiraṇyakaśipu, čeká z rukou Pána Nṛsiṁhadevy smrt. Pán tedy jedná dvojím způsobem: některé osoby posílá do koloběhu zrození a smrti a jiné posílá zpátky domů, zpátky k Bohu.

Slovo kāla, jež znamená “černý”, poukazuje na barvu Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy. Pán Kṛṣṇa i Pán Rāmacandra jsou načernalí a Oba udělují svým oddaným osvobození a transcendentální blaženost. Někdy se stává, že někdo z těch, kdo mají hmotná těla, je schopen podřídit smrt své vůli. Taková osoba pak téměř nemůže zemřít, neboť nikdo nechce odejít dobrovolně. Bhīṣmadeva, jenž měl tuto schopnost, však zemřel svrchovanou vůlí Pána velice snadno v Jeho přítomnosti. Mnoho démonů vůbec nemohlo doufat v osvobození, ale přesto byl například Kaṁsa svrchovanou vůlí Pána osvobozen. A nejen Kaṁsa-dokonce i Pūtanā, která dospěla na úroveň Pánovy matky. Parīkṣit Mahārāja si proto velice přál naslouchat o Pánu, jenž má nepochopitelné vlastnosti, díky nimž může dát osvobození komukoliv. Parīkṣit Mahārāja stál na prahu smrti a nepochybně měl zájem o osvobození. Když se tak mocná a vznešená osobnost, jakou je Pán, chová jako lidská bytost, přestože má tak nepochopitelné vlastnosti, toto chování se nazývá māyā. Proto je popsán slovy māyā-manuṣya. To je mínění Śrīly Jīvy Gosvāmīho. Mu poukazuje na mukti neboli osvobození a ku označuje to, co je špatné či nepříjemné. Muku se tedy vztahuje na Nejvyšší Osobnost Božství, jež zachraňuje živou bytost z nepříznivých podmínek hmotné existence. Je nazýván mukunda, neboť nejen že zachraňuje oddaného z hmotné existence, ale navíc mu nabízí transcendentální blaženost obsaženou v lásce a službě.

Ka ve jménu Keśava znamená Brahmā a īśa označuje Pána Śivu. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, okouzluje svými transcendentálními vlastnostmi Pána Brahmu i Pána Mahādevu neboli Śivu, a proto se Mu říká Keśava. To je názor, který uvádí Sanātana Gosvāmī ve svém komentáři Vaiṣṇava-toṣaṇī.

Je řečeno, že všichni polobozi společně s Tri-nayanem, Pánem Śivou, se vydali na břeh oceánu mléka a přednesli své modlitby formou mantry zvané Puruṣa-sūkta. Z toho je zřejmé, že polobozi nemohou jít přímo k Pánu Viṣṇuovi, jenž leží na oceánu mléka; nemohou vstoupit do Jeho sídla. To je rovněž jasně uvedeno v Mahābhāratě, Mokṣa-dharmě, a v následující kapitole Śrīmad-Bhāgavatamu. Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, má sídlo na Goloce (goloka-nāmni nija-dhāmni tale ca tasya). Od Něho pochází catur-vyūha, čtyřnásobná expanze-Saṅkarṣaṇa, Aniruddha, Pradyumna a Vāsudeva. Existují nesčetné brahmāṇḍy, jež vycházejí z pórů Kāraṇodakaśāyī Viṣṇua, a v každé brahmāṇḍě sídlí Garbhodakaśāyī Viṣṇu, který je částečnou expanzí Aniruddhy. Aniruddha je částečnou expanzí Pradyumny, částečně projeveného v osobě Kṣīrodakaśāyī Viṣṇua, Nadduše všech živých bytostí. Tyto viṣṇuovské expanze se liší od Kṛṣṇy, jenž sídlí na Goloce Vṛndāvanu. Když je řečeno, že polobozi se modlili k Pánu recitováním Puruṣa-sūkty, rozumí se, že těšili Pána modlitbami plnými bhakti.

Slovo vṛṣākapi se vztahuje na toho, kdo uspokojuje svého oddaného po všech stránkách a zbavuje ho veškeré hmotné úzkosti. Vṛṣa jsou náboženské obřady, jako například oběti. Pán si může užívat svrchovaného pohodlí, jaké je běžné na nebeských planetách, aniž by k tomu potřeboval oběti. Prohlášení, že Puruṣottama, Jagannātha, se zjeví v domě Vasudevy, odlišuje Nejvyšší Osobnost Božství od obyčejných osob. Sdělením, že se zjevil osobně, je vyjádřeno, že neposlal svou úplnou expanzi. Slovo priyārtham naznačuje, že Pán sestoupil proto, aby těšil Rukmiṇī a Rādhārāṇī. Priyā znamená “nejmilejší”.

Śrī Vīrarāghava Ācārya ve svém komentáři uvádí po dvacáté třetí sloce navíc ještě tento verš:

ṛṣayo ’pi tad-ādeśāt
kalpyantāṁ paśu-rūpiṇaḥ
payo-dāna-mukhenāpi
viṣṇuṁ tarpayituṁ surāḥ

“Ó polobozi, dokonce i velcí mudrci se na pokyn Viṣṇua narodili v podobách krav a telat, aby Nejvyšší Osobnost Božství těšili svým mlékem.”

Rāmānujācārya někdy pokládá Baladevu za śaktyāveśa-avatāra, ale Śrīla Jīva Gosvāmī vysvětlil, že Baladeva je expanzí Kṛṣṇy a že částí Baladevy je Saṅkarṣaṇa. I když je Baladeva se Saṅkarṣaṇem totožný, je Jeho zdrojem. Proto je použito slovo svarāṭ, které vyjadřuje, že Baladeva si vždy zachovává svoji nezávislost. Slovo svarāṭ rovněž naznačuje, že se Ho nedotýká hmotné pojetí existence. Māyā Ho nemůže zlákat, ale jelikož je zcela nezávislý, může se pomocí své duchovní energie zjevit, kdekoliv chce. Māyā zcela podléhá Viṣṇuovi. Jelikož se hmotná energie a yogamāyā při Pánově zjevení mísí, jsou popsány slovem ekānaṁśā. Někdy je toto slovo vykládáno ve významu “bez rozdílu”. Saṅkarṣaṇa a Śeṣa-nāga se od sebe neliší. Yamunādevī prohlásila: “Ó Rāmo, Pane světa s mocnými pažemi, který svou jednou úplnou expanzí prostupuješ celý vesmír, není možné Tě dokonale znát.” Ekāṁśā se tedy vztahuje na Śeṣa-nāgu. Baladeva udržuje celý vesmír pouhou svou částečnou expanzí.

Slovo kāryārthe poukazuje na toho, kdo přemístil nenarozené dítě Devakī a zmátl matku Yaśodu. Tyto zábavy jsou velice důvěrné. Nejvyšší Pán nařídil yogamāyi, aby zmátla Jeho společníky v zábavách a také démony, jako byl Kaṁsa. Již dříve bylo uvedeno, yogamāyāṁ samādiśat. Za účelem služby Pánu se yogamāyā zjevila společně s mahāmāyou. Mahāmāyā je “ta, jež mate celý hmotný svět” (yayā sammohitaṁ jagat). Musíme tedy pochopit, že yogamāyā se ve své částečné expanzi stává mahāmāyou a mate podmíněné duše. Jinými slovy, celé stvoření má dvě oblasti—transcendentální neboli duchovní a hmotnou. Yogamāyā řídí duchovní svět a svou částečnou expanzí v podobě mahāmāyi řídí hmotný svět. V Nārada-pañcarātře se uvádí, že mahāmāyā je částečnou expanzí yogamāyi. Nārada-pañcarātra jasně uvádí, že Nejvyšší Osobnost má jednu energii, někdy nazývanou Durgā. Brahma-saṁhitā říká: chāyeva yasya bhuvanāni bibharti durgā. Durgā se od yogamāyi neliší. Ten, kdo postavení Durgy správně pochopí, je okamžitě osvobozen, neboť Durgā je původně duchovní energií, hlādinī-śakti, jejíž milostí lze velmi snadno poznat Nejvyšší Osobnost Božství. Rādhā kṛṣṇa-praṇaya-vikṛtir hlādinī-śaktir asmād. Mahāmāyā-śakti je však pokryvem yogamāyi, a proto se nazývá krycí energie. Touto krycí energií je zmaten celý hmotný svět (yayā sammohitaṁ jagat). Z toho plyne, že klamání podmíněných duší i osvobozování oddaných jsou činnosti yogamāyi. Yogamāyā zajistila přemístění Devakina embrya i tvrdý spánek matky Yaśody; na tyto oddané mahāmāyā nemůže působit, jelikož jsou věčně osvobození. Přestože však mahāmāyā nemůže ovládat osvobozené duše či Nejvyšší Osobnost Božství, Kaṁsu zmátla dokonale. To, jak se yogamāyā zjevila před Kaṁsou, bylo dílem mahāmāyi, nikoliv yogamāyi. Yogamāyā na tak nečisté osoby, jako byl Kaṁsa, nemůže ani pohlédnout, natož se jich dotknout. V Caṇḍī, v Mārkaṇḍeya Purāṇě, jedenácté kapitole, Mahāmāyā říká: “Během dvacáté osmé yugy v období vlády Vaivasvaty Manua se narodím jako dcera Yaśody a budu známá jako Vindhyācala-vāsinī.”

Rozdíl mezi dvěma druhy māyi—yogamāyou a mahāmāyou—je popsán následovně. Kṛṣṇova rāsa-līlā s gopīmi a to, jak byly gopī zmateny ve vztahu ke svým manželům, tchánům a dalším příbuzným, byly dílem yogamāyi, mahāmāyā zde neměla žádný vliv. Bhāgavatam to dostatečně dokazuje, když jasně uvádí: yogamāyām upāśritaḥ. Na druhou stranu zde byli asurové v čele se Śālvou a kṣatriyové jako Duryodhana, kteří se nepřipojili k oddané službě přesto, že viděli Kṛṣṇova přepravce Garuḍu a vesmírnou podobu, a nechápali, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství. Jejich zmatenost však způsobila mahāmāyā. Závěr je tedy takový, že māyā, která odvádí živou bytost od Nejvyšší Osobnosti Božství, se nazývá jaḍamāyā a māyā, která působí na transcendentální úrovni, se nazývá yogamāyā. Když byl Nanda Mahārāja unesen Varuṇou, viděl Kṛṣṇův majestát, ale přesto považoval Kṛṣṇu za svého syna. Tyto láskyplné rodičovské pocity v duchovním světě jsou výtvorem yogamāyi, nikoliv jaḍamāyi neboli mahāmāyi. To je mínění Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura.

Śūrasenāṁś ca. Synem Kārtavīryārjuny byl Śūrasena a země, kterým vládl, se také nazývaly Śūrasena. To poznamenává Sanātana Gosvāmī ve svém komentáři Vaiṣṇava-toṣaṇī.

Ve vztahu k Mathuře nacházíme tento citát:

mathyate tu jagat sarvaṁ
brahma-jñānena yena vā
tat-sāra-bhūtaṁ yad yasyāṁ
mathurā sā nigadyate

Když seberealizovaná duše jedná v souladu se svým transcendentálním postavením, její stav se nazývá Mathurā. Jinými slovy, ten, kdo je zapojen do procesu bhakti-yogy, může žít kdekoliv, ale ve skutečnosti žije v Mathuře, ve Vṛndāvanu. Oddanost Kṛṣṇovi, synovi Nandy Mahārāje, je podstatou všeho poznání a každé místo, kde je toto poznání projeveno, se nazývá Mathurā. Mathurā je také stav toho, kdo prosazuje bhakti-yogu a žádné jiné metody. Yatra nityaṁ sannihito hariḥ—Mathurā je místo, kde věčně žije Hari, Nejvyšší Osobnost Božství. Slovo nitya vyjadřuje věčnost. Nejvyšší Pán je věčný a Jeho sídlo je také věčné. Goloka eva nivasaty akhilātma-bhūtaḥ. I když je neustále přítomen ve svém sídle na Goloce Vṛndāvanu, je v plné míře přítomen všude. To znamená, že když Nejvyšší Pán sestupuje do tohoto světa, Jeho původní sídlo není prázdné, jelikož může zůstat ve svém původním sídle a zároveň sestoupit do Mathury, Vṛndāvanu, Ayodhyi a na další místa. Není nutné, aby osobně sestupoval, neboť je tam již přítomen a pouze se projeví.

Śrīla Śukadeva Gosvāmī oslovil Mahārāje Parīkṣita slovem tāta, což znamená “milovaný synu”. K tomu ho inspirovala rodičovská láska v jeho srdci. Jelikož Kṛṣṇa měl brzy přijít na svět jako syn Vasudevy a Devakī, z rodičovské náklonnosti oslovil Śukadeva Gosvāmī Mahārāje Parīkṣita “můj milý synu” (tāta).

Ve slovníku Viśva-kośa je vysvětlen význam slova garbha: garbho bhrūṇe arbhake kukṣāv ity ādi. Když se Kaṁsa chystal zabít Devakī, Vasudeva ho od toho chtěl odradit použitím diplomatických metod sāma a bheda. Sāma znamená “uklidňování”. Vasudeva chtěl upokojit Kaṁsu zmínkami o příbuzných, zisku, blahobytu, totožnosti a slávě. Poukázání na těchto pět cílů osobního zájmu tvoří sāmu a to, jak Vasudeva hovořil o strachu v tomto i příštím životě, se nazývá bheda. Vasudeva tedy pro uklidnění Kaṁsy použil jak sāmu, tak bhedu. Když chválil Kaṁsovy vlastnosti, snažil se ho tím oslavovat, a když ho velebil jako potomka bhoja-vaṁśi, dovolával se tím příbuzenských vztahů (sambandha). Když říkal “tvoje sestra”, připomínal tím jeho totožnost. Když mluvil o zabití ženy, poukazoval tím na ohrožení slávy a blahobytu, a to, jak vyvolával strach z hříšného činu, zabití vlastní sestry během jejího svatebního obřadu, zastupovalo aspekt bhedy. Bhojská dynastie představuje rod těch, kdo se zajímali pouze o smyslový požitek, a proto nebyli příliš ušlechtilí. Jiný význam slova bhoja je “boj”. To byla pro Kaṁsu upozornění na hrozící zneuctění. Když Vasudeva pojmenoval Kaṁsu dīna-vatsala, byla to přemrštěná chvála. Kaṁsa si od svých chudých poddaných bral telata jako daň, a proto se mu říkalo dīna-vatsala. Vasudeva dobře věděl, že silou Devakī před bezprostředním nebezpečím nezachrání. Byla dcerou Kaṁsova strýce, a proto je nazvána suhṛt, což znamená “příbuzná”. Je řečeno, že Kaṁsa upustil od zabití Devakī, s níž ho pojil blízký příbuzenský vztah, protože kdyby ji zabil, vypukl by mezi ostatními členy rodiny velký boj. Nechtěl vyvolat toto nebezpečí rodinného boje, neboť by to mnoho lidí stálo život.

V dřívějších dobách měl asura jménem Kālanemi šest synů, kteří se jmenovali Haṁsa, Suvikrama, Krātha, Damana, Ripurmardana a Krodhahantā. Byli známí jako ṣaḍ-garbhové neboli šest garbhů a všichni to byli stejně mocní a schopní bojovníci. Tito ṣaḍ-garbhové opustili svého děda Hiraṇyakaśipua a podstoupili přísnou askezi pro uspokojení Pána Brahmy. Brahmā s nimi byl spokojen a rozhodl se jim dát jakékoliv požehnání, o které požádají. Když se jich zeptal, co si přejí, odpověděli: “Drahý Pane Brahmo, chceš-li nám dát nějaké požehnání, pak nám zaruč, že nás nezabije žádný polobůh, mahā-roga, Yakṣa, Gandharva-pati, Siddha, Cāraṇa či lidská bytost, ani velcí mudrci, dokonalí ve svém odříkání.” Brahmā pochopil jejich úmysly a přání jim splnil. Když se však o těchto událostech dozvěděl Hiraṇyakaśipu, velice se na své vnuky rozhněval. “Jelikož jste mě opustili a odešli uctívat Pána Brahmu,” řekl, “již k vám necítím pražádnou náklonnost. Chtěli jste se zachránit před polobohy, ale já vás proklínám: Váš otec se narodí jako Kaṁsa a všechny vás zabije, protože se narodíte jako synové Devakī.” Kvůli této kletbě se vnuci Hiraṇyakaśipua museli narodit Devakī a zemřít rukou Kaṁsy, i když předtím byl jejich otcem. To je popsáno v Hari-vaṁśe, ve druhé kapitole Viṣṇu-parvy. Podle poznámek ve Vaiṣṇava-toṣaṇī byl syn Devakī jménem Kīrtimān třetím vtělením. Ve svém prvním vtělení se jmenoval Smara a byl synem Marīciho a později se stal synem Kālanemiho. To uvádějí historické záznamy.

Madhvācārya-sampradāya, kterou zastupuje Vijayadhvaja Tīrtha, uznává jako součást této kapitoly Śrīmad-Bhāgavatamu ještě jeden verš, který zní takto:

atha kaṁsam upāgamya
nārado brahma-nandanaḥ
ekāntam upasaṅgamya
vākyam etad uvāca ha

atha — in this way; kaṁsam — unto Kaṁsa; upāgamya — after going; nāradaḥ — the great sage Nārada; brahma-nandanaḥ — who is the son of Brahmā; ekāntam upasaṅgamya — after going to a very solitary place; vākyam — the following instruction; etat — this; uvāca — said; ha — in the past.

Překlad: “Poté za Kaṁsou přišel Nārada, syn Pána Brahmy zrozený z jeho mysli, a na osamělém místě mu sdělil následující novinky.”

Velký světec Nārada sestoupil z nebeských planet do mathurského lesa a poslal za Kaṁsou svého posla. Když se posel setkal s Kaṁsou a informoval ho o Nāradově příchodu, Kaṁsa, vůdce asurů, byl velice šťastný. Ihned vyšel ze svého paláce přivítat Nāradu, který byl jasný jako slunce, mocný jako oheň a neposkvrněný hříšnými činnostmi. Kaṁsa ho přijal jako svého hosta, složil mu uctivé poklony a nabídl mu zlatý trůn, zářící jako slunce. Nārada byl přítelem nebeského krále, a řekl tedy Kaṁsovi, synovi Ugraseny: “Uspokojil jsi mě náležitým přijetím, můj milý hrdino, a proto ti řeknu něco tajného a důvěrného. Cestou sem z Nandana-kānany skrze les Caitraratha jsem viděl velké shromáždění polobohů, kteří mě následovali k Sumeru Parvatě. Cestovali jsme přes mnohá svatá místa a nakonec jsme spatřili svatou Gangu. Když se Pán Brahmā radil s ostatními polobohy na vrcholku hory Sumeru, byl jsem tam i já se svým strunným nástrojem, vīṇou. Důvěrně ti povím, že to setkání se konalo proto, aby vznikl plán, jak zabít asury v čele s tebou. Máš mladší sestru jménem Devakī a je pravda, že její osmý syn tě zabije.” (podle Hari-vaṁśi, Viṣṇu-parvy 1.2-16)

Nikdo nemůže Nāradajīho vinit za to, že pobízel Kaṁsu, aby zahubil syny Devakī. Světec Nārada je věčným dobrodincem lidstva a chtěl, aby Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, sestoupil na tento svět co nejdříve, aby se polobozi mohli radovat a vidět, jak Kṛṣṇa zabíjí Kaṁsu a jeho přátele. Kaṁsa měl být za své ohavné činy osvobozen, což polobohům a jejich následovníkům také přinese velké potěšení. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti poznamenává, že Nārada Muni někdy dělal věci, které byly prospěšné pro polobohy i démony zároveň. Śrī Vīrarāghava Ācārya do svého komentáře zahrnul následující půlverš: asurāḥ sarva evaita lokopadrava-kāriṇaḥ. Asurové jsou ve společnosti vždy rušivým prvkem.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k první kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Příchod Pána Kṛṣṇy na planetu Zemi-úvod”.

KAPITOLA DRUHÁ

Modlitby polobohů k Pánu Kṛṣṇovi v lůně

10.2.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
pralamba-baka-cāṇūra-
tṛṇāvarta-mahāśanaiḥ
muṣṭikāriṣṭa-dvivida-
pūtanā-keśī-dhenukaiḥ

anyaiś cāsura-bhūpālair
bāṇa-bhaumādibhir yutaḥ
yadūnāṁ kadanaṁ cakre
balī māgadha-saṁśrayaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; pralamba — asurou jménem Pralamba; baka — asurou jménem Baka; cāṇūra — asurou jménem Cāṇūra; tṛṇāvarta — asurou jménem Tṛṇāvarta; mahāśanaiḥ — Aghāsurou; muṣṭika — asurou jménem Muṣṭika; ariṣṭa — asurou Ariṣṭou; dvivida — asurou jménem Dvivida; pūtanā — Pūtanou; keśi — Keśīm; dhenukaiḥ — Dhenukou; anyaiḥ ca — a mnoha dalšími; asura-bhūpālaiḥ — démonskými králi na Zemi; bāṇa — králem Bāṇou; bhauma — Bhaumāsurou; ādibhiḥ — a i jinými; yutaḥ — podporovaný; yadūnām — králů Yaduovské dynastie; kadanam — pronásledování; cakre — systematicky prováděné; balī — velmi mocný; māgadha-saṁśrayaḥ — pod ochranou Jarāsandhy, krále Magadhy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pod ochranou Magadharāje neboli Jarāsandhy začal mocný Kaṁsa pronásledovat krále Yaduovské dynastie. Pomáhali mu v tom démoni jako Pralamba, Baka, Cāṇūra, Tṛṇāvarta, Aghāsura, Muṣṭika, Ariṣṭa, Dvivida, Pūtanā, Keśī, Dhenuka, Bāṇāsura, Narakāsura a mnoho dalších démonských králů na Zemi.

Význam

Tento verš dokládá prohlášení Pána v Bhagavad-gītě (4.7—8):

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

paritrāṇāya sādhūnāṁ
vināśāya ca duṣkṛtām
dharma-saṁsthāpanārthāya
sambhavāmi yuge yuge

“Kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, ó potomku Bharaty, v té době osobně sestupuji. Abych osvobodil zbožné a vyhladil ničemy a abych znovu nastolil zásady náboženství, přicházím věk za věkem.”

Pán udržuje tento hmotný svět proto, aby dal každému příležitost vrátit se domů, zpátky k Bohu, ale králové a političtí vůdci se bohužel snaží tento záměr překazit. Proto se Pán zjevuje, buď sám nebo se svými úplnými částmi, aby uvedl vše do pořádku. Je tedy řečeno:

garbhaṁ sañcārya rohiṇyāṁ
devakyā yogamāyayā
tasyāḥ kukṣiṁ gataḥ kṛṣṇo
dvitīyo vibudhaiḥ stutaḥ

“Poté, co Yogamāyā přemístila Baladevu do lůna Rohiṇī, se v lůně Devakī zjevil Kṛṣṇa.” (Sārārtha-darśinī tīka 10.2.1-2) Yadubhiḥ sa vyarudhyata. Všichni králové Yaduovské dynastie byli oddaní, ale v té době žilo také mnoho mocných démonů, jako například Śālva, kteří je začali pronásledovat. Jarāsandha, jenž byl tchánem Kaṁsy, byl tehdy nesmírně mocný, a Kaṁsa proto využil jeho ochrany a pomoci démonů k tomu, aby krále Yaduovské dynastie potíral. Zdálo se, že démoni mají nad polobohy převahu, ale nakonec byli díky zásahu Nejvyšší Osobnosti Božství poraženi a polobozi zvítězili.

10.2.3

Verš

te pīḍitā niviviśuḥ
kuru-pañcāla-kekayān
śālvān vidarbhān niṣadhān
videhān kośalān api

Synonyma

te — oni (králové Yaduovské dynastie); pīḍitāḥ — týraní; niviviśuḥ — uchýlili se či vstoupili (do království); kuru-pañcāla — země obývané Kuruovci a Pañcāly; kekayān — země Kekayů; śālvān — země obývané Śālvy; vidarbhān — země obývané Vidarbhy; niṣadhān — země obývané Niṣadhy; videhān — země Videhů; kośalān api — a také země obývané Kośaly.

Překlad

Yaduovci, týráni démonskými králi, opustili své království a uchýlili se do různých jiných, jako byla království Kuruovců, Pañcālů, Kekayů, Śālvů, Vidarbhů, Niṣadhů, Videhů a Kośalů.

10.2.4-5

Verš

eke tam anurundhānā
jñātayaḥ paryupāsate
hateṣu ṣaṭsu bāleṣu
devakyā augraseninā

saptamo vaiṣṇavaṁ dhāma
yam anantaṁ pracakṣate
garbho babhūva devakyā
harṣa-śoka-vivardhanaḥ

Synonyma

eke — někteří z nich; tam — ke Kaṁsovi; anurundhānāḥ — přesně dodržující jeho pravidla; jñātayaḥ — příbuzní; paryupāsate — začali mu dávat za pravdu; hateṣu — poté, co bylo zabito; ṣaṭsu — šest; bāleṣu — dětí; devakyāḥ — narozených Devakī; augraseninā — synem Ugraseny (Kaṁsou); saptamaḥ — sedmé; vaiṣṇavam — Pána Viṣṇua; dhāma — úplná expanze; yam — jež; anantam — pod jménem Ananta; pracakṣate — je oslavována; garbhaḥ — embryo; babhūva — bylo; devakyāḥ — Devakī; harṣa-śoka-vivardhanaḥ — vyvolávající zároveň radost i nářek.

Překlad

Někteří z jejich příbuzných však přijali Kaṁsovy zásady a začali mu sloužit. Poté, co Ugrasenův syn Kaṁsa zabil šest synů Devakī, jako sedmé dítě vstoupila do jejího lůna úplná část Kṛṣṇy, což u ní vyvolalo radost i nářek. Velcí mudrci oslavují tuto úplnou část jako Anantu, jenž patří do druhé čtveřice Kṛṣṇových expanzí.

Význam

Někteří z předních oddaných, jako například Akrūra, zůstali s Kaṁsou a jednali tak, aby s nimi byl spokojen. Sledovali tím různé cíle. Očekávali, že jakmile Kaṁsa zabije ostatní Devakiny děti, jako osmé dítě přijde na svět Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jehož zjevení všichni s dychtivostí očekávali. Budoucnost slibovala, že když zůstanou s Kaṁsou, budou moci vidět, jak se Nejvyšší Osobnost Božství narodí a vyjeví své dětské zábavy, a že později pojede Akrūra do Vṛndāvanu, aby Kṛṣṇu s Balarāmou přivezl do Mathury. Slovo paryupāsate je významné, jelikož vyjadřuje, že někteří oddaní chtěli zůstat v Kaṁsově blízkosti, aby všechny tyto Pánovy zábavy shlédli. Šest dětí, které Kaṁsa zabil, bylo původně syny Marīciho, ale ti se kvůli kletbě od jednoho brāhmaṇy museli narodit jako vnuci Hiraṇyakaśipua. Kaṁsa, jenž se dříve narodil jako Kālanemi, byl nyní nucen své syny zabít. To bylo tajemství. Synové Devakī se měli po své smrti vrátit na místo, odkud původně přišli. I to chtěli oddaní vidět. Obvykle nikdo nezabíjí své vlastní synovce, ale Kaṁsa byl tak krutý, že to bez zaváhání učinil. Ananta neboli Saṅkarṣaṇa patří ke druhé čtveřici expanzí (catur-vyūha). To je mínění zkušených komentátorů.

10.2.6

Verš

bhagavān api viśvātmā
viditvā kaṁsajaṁ bhayam
yadūnāṁ nija-nāthānāṁ
yoga-māyāṁ samādiśat

Synonyma

bhagavān — Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství; api — také; viśvātmā — který je Nadduší každého; viditvā — jelikož věděl, v jaké situaci se ocitli Yaduovci a Jeho další oddaní; kaṁsa-jam — vzbuzovaný Kaṁsou; bhayam — strach; yadūnām — Yaduovců; nija-nāthānām — kteří přijali Jeho, Nejvyššího Pána, za své konečné útočiště; yogamāyām — Yogamāyi, Kṛṣṇově duchovní energii; samādiśat — toto nařídil.

Překlad

Osobnost Božství, Viśvātmā, Nejvyšší Duše každého, chtěl Yaduovce, své důvěrné oddané, ochránit před Kaṁsovými útoky. Dal proto Yogamāyi následující pokyn.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī komentuje slova bhagavān api viśvātmā viditvā kaṁsajaṁ bhayam. Bhagavān svayam je Kṛṣṇa (kṛṣṇas tu bhagavān svayam). Kṛṣṇa je Viśvātmā, původní Nadduše každého, protože Jeho úplná část se expanduje jako Nadduše. To je potvrzeno v Bhagavad-gītě (13.3): kṣetra-jñaṁ cāpi māṁ viddhi sarva-kṣetreṣu bhārata. Pán Kṛṣṇa je kṣetra-jña neboli Nadduše všech živých bytostí. On je původním zdrojem všech expanzí Osobnosti Božství. Existují stovky a tisíce úplných expanzí Viṣṇua, jako je například Saṅkarṣaṇa, Pradyumna, Aniruddha a Vāsudeva, ale zde v hmotném světě je Viśvātmou neboli Nadduší všech živých bytostí Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu. Bhagavad-gītā (18.61) uvádí: īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati-“Nejvyšší Pán sídlí v srdcích všech živých bytostí, ó Arjuno.” Kṛṣṇa je ve skutečnosti Viśvātmou ve své úplné expanzi kategorie viṣṇu-tattva, ale z náklonnosti ke svým oddaným jedná jako Nadduše a dává jim pokyny (sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca).

Úlohu Nadduše plní Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu, ale Kṛṣṇa se slitoval nad Devakī, která byla Jeho oddanou, jelikož si uvědomoval její strach z Kaṁsova pronásledování. Čistý oddaný se stále bojí hmotné existence. Nikdo nezná svou budoucnost, neboť každému hrozí každým okamžikem, že bude nucen změnit tělo (tathā dehāntara-prāptiḥ). Čistý oddaný si je vědom této skutečnosti, a proto jedná tak, aby si nepokazil život tím, že by musel přijmout další tělo a znovu podstoupit strádání spojené s hmotnou existencí. To je bhayam neboli strach. Bhayaṁ dvitīyābhiniveśataḥ syāt (Bhāg. 11.2.37). Tento strach pramení z hmotné existence. Správně bychom se měli mít všichni stále na pozoru a obávat se hmotného bytí, ale i když má každý sklon podlehnout vlivu hmotné nevědomosti, Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, je neustále připravený chránit své oddané. Je ke svým oddaným velice laskavý a pomáhá jim tím, že jim dává inteligenci, aby mohli žít v hmotném světě, aniž by na Něho byť jen na okamžik zapomněli. Pán říká:

teṣām evānukampārtham
aham ajñānajaṁ tamaḥ
nāśayāmy ātma-bhāvastho
jñāna-dīpena bhāsvatā

“Dlím v jejich srdcích, a abych jim projevil zvláštní milost, zářící lampou poznání rozptyluji temnotu zrozenou z nevědomosti.” (Bg. 10.11)

Slovo yoga znamená “spojení”. Každý jógový systém je pokusem znovu navázat náš přerušený vztah s Nejvyšší Osobností Božství. Existují různé druhy yogy a bhakti-yoga je z nich nejlepší. V jiných jógových systémech se člověk musí před dosažením dokonalosti podrobit různým procesům, ale bhakti-yoga je přímá metoda. Pán říká v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně neustále upíná s velkou vírou, v nitru na Mě myslí a poskytuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a je ze všech nejvyšší. To je Můj názor.” Pán Kṛṣṇa prohlásil, že bhakti-yogī má v příštím životě lidské tělo zaručené (śucīnāṁ śrīmatāṁ gehe yoga-bhraṣṭo 'bhijāyate). Yogamāyā je Pánova duchovní energie. Ze své náklonnosti k oddaným s nimi Pán neustále zůstává v duchovním spojení, i když jinak je Jeho energie māyā tak silná, že dokáže zmást i vznešené polobohy, jako je Brahmā. Proto se nazývá yogamāyā. Jelikož je Pán Viśvātmā, okamžitě nařídil Yogamāyi, aby Devakī zajistila ochranu.

10.2.7

Verš

gaccha devi vrajaṁ bhadre
gopa-gobhir alaṅkṛtam
rohiṇī vasudevasya
bhāryāste nanda-gokule
anyāś ca kaṁsa-saṁvignā
vivareṣu vasanti hi

Synonyma

gaccha — nyní jdi; devi — ó ty, kterou by měl celý svět uctívat; vrajam — do Vraji; bhadre — ó ty, jež projevuješ svou přízeň všem živým bytostem; gopa-gobhiḥ — pastevci krav a kravami; alaṅkṛtam — ozdobené; rohiṇī — jménem Rohiṇī; vasudevasya — Vasudevy, Kṛṣṇova otce; bhāryā — jedna z manželek; āste — žije; nanda-gokule — v sídle Nandy Mahārāje zvaném Gokula, kde se chovají stovky a tisíce krav; anyāḥ ca — a další manželky; kaṁsa-saṁvignāḥ — obávající se Kaṁsy; vivareṣu — v ústraní; vasanti — žijí; hi — jistě.

Překlad

Pán nařídil Yogamāyi: “Ó má energie, již by měl uctívat celý svět a která přinášíš blaho všem živým bytostem, jdi do Vraji, kde se svými manželkami žije mnoho pastevců krav. V této nádherné zemi plné krav žije v domě Nandy Mahārāje Vasudevova žena Rohiṇī. Tajně tam žijí i další ženy Vasudevy, jelikož se bojí Kaṁsy. Prosím, jdi tam.”

Význam

Nanda-gokula, sídlo krále Nandy, byla již sama o sobě překrásná, a když Yogamāyā dostala pokyn, aby tam šla a dodala oddaným odvahy, celá oblast tím ještě nabyla na kráse a bezpečnosti. Yogamāyā měla schopnost vytvořit tuto atmosféru, a proto ji Pán do Nanda-gokuly poslal.

10.2.8

Verš

devakyā jaṭhare garbhaṁ
śeṣākhyaṁ dhāma māmakam
tat sannikṛṣya rohiṇyā
udare sanniveśaya

Synonyma

devakyāḥ — Devakī; jaṭhare — v lůně; garbham — zárodek; śeṣa-ākhyam — známý jako Śeṣa, úplná expanze Kṛṣṇy; dhāma — úplná expanze; māmakam — Má; tat — Jeho; sannikṛṣya — poté, co přineseš; rohiṇyāḥ — Rohiṇī; udare — do lůna; sanniveśaya — hladce přemísti.

Překlad

“V lůně Devakī je Má dílčí úplná expanze známá jako Saṅkarṣaṇa či Śeṣa. Přemísti Ho hladce do lůna Rohiṇī.”

Význam

První úplnou expanzí Kṛṣṇy je Baladeva, známý též jako Śeṣa. Ten podpírá celý vesmír a Jeho věčnou matkou je matka Rohiṇī. “Chystám se vstoupit do lůna Devakī,” řekl Pán Yogamāyi, “a proto tam již vstoupil Śeṣa a připravil vhodné podmínky, abych tam mohl žít. Nyní by měl vstoupit do lůna Rohiṇī, své věčné matky.”

V této souvislosti se někdo může ptát, jak mohl Nejvyšší Pán, který si stále zachovává transcendentální postavení, vstoupit do lůna Devakī, do něhož předtím vstoupilo šest asurů (ṣaḍ-garbhové). Znamená to snad, že ṣaḍ-garbhāsurové byli na stejné úrovni jako transcendentální tělo Nejvyšší Osobnosti Božství? Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dává následující odpověď.

Celé stvoření je i se svými jednotlivými částmi expanzí energie Nejvyšší Osobnosti Božství. Proto i když Pán vstupuje do hmotného světa, zároveň tak také nečiní. Sám to vysvětluje v Bhagavad-gītě (9.4-5):

mayā tatam idaṁ sarvaṁ
jagad avyakta-mūrtinā
mat-sthāni sarva-bhūtāni
na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ

na ca mat-sthāni bhūtāni
paśya me yogam aiśvaram
bhūta-bhṛn na ca bhūta-stho
mamātmā bhūta-bhāvanaḥ

“Ve své neprojevené podobě prostupuji celým vesmírem. Všechny bytosti jsou ve Mně, ale Já nejsem v nich. A přesto ve Mně vše stvořené nespočívá. Pohleď na Mou mystickou moc! I když jsem oporou všech živých bytostí a jsem všude, nejsem částí tohoto vesmírného projevu, neboť Mé vlastní Já je samotným zdrojem stvoření.” Sarvaṁ khalv idaṁ brahma. Vše je expanzí Brahmanu, Nejvyšší Osobnosti Božství, ale zároveň není vše Nejvyšší Bůh a On sám není všude. Vše na Něm spočívá a zároveň nespočívá. To lze vysvětlit jedině filozofií acintya-bhedābheda. Tyto pravdy však člověk nechápe, dokud není čistým oddaným, neboť Pán říká v Bhagavad-gītě (18.55): bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ-“Poznat Nejvyššího Pána takového, jaký je, lze jedině oddanou službou.” I když obyčejní lidé nemohou Pánu rozumět, měli by tuto zásadu pochopit z výroků śāster.

Čistý oddaný provádí devět různých způsobů bhakti-yogy (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ smaraṇaṁ pāda-sevanam / arcanaṁ vandanaṁ dāsyaṁ sakhyam ātma-nivedanam), a díky tomu je stále v transcendentálním postavení. Proto platí, že i když je v hmotném světě, zároveň v něm není. Oddaný se však přesto neustále obává: “Jsem ve styku s hmotným světem, a proto mě ovlivňují mnohá znečištění.” Z toho důvodu se má stále na pozoru, a díky tomu má s hmotou postupně čím dál méně společného.

Symbolikou této události je, že neustálý strach matky Devakī před Kaṁsou ji očišťoval. Čistý oddaný se má neustále obávat styku s hmotou, a to zničí všechny asury v podobě hmotných tužeb, stejně jako Kaṁsa zabil ṣaḍ-garbhāsury. Je řečeno, že Marīci se rodí z mysli. Jinými slovy, je inkarnací mysli. Tento Marīci má šest synů, jimiž jsou Kāma, Krodha, Lobha, Moha, Mada a Mātsarya (chtíč, hněv, chamtivost, klam, šílenství a závist). Nejvyšší Osobnost Božství se zjevuje tam v čisté oddané službě. To je potvrzeno ve Védách: bhaktir evainaṁ darśayati. Jedině bhakti může přivést živou bytost do styku s Nejvyšší Osobností Božství. Nejvyšší Pán se zjevil z lůna Devakī, takže Devakī symbolizuje bhakti a Kaṁsa symbolizuje hmotný strach. Když se čistý oddaný stále obává styku s hmotou, projeví se jeho skutečné postavení na úrovni bhakti a přirozeně ho přestane zajímat hmotný požitek. Když je tímto strachem zabito šest synů Marīciho a oddaný je zbaven hmotného znečištění, v lůně bhakti se zjeví Nejvyšší Osobnost Božství. Sedmé těhotenství Devakī tedy znázorňuje zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství. Poté, co bylo šest synů-Kāma, Krodha, Lobha, Moha, Mada a Mātsarya-usmrceno, inkarnace Śeṣi vytvoří vhodné podmínky pro zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství. Jinými slovy, Pán Kṛṣṇa se zjeví tehdy, když člověk probudí své vrozené vědomí Kṛṣṇy. To je vysvětlení, které podává Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura.

10.2.9

Verš

athāham aṁśa-bhāgena
devakyāḥ putratāṁ śubhe
prāpsyāmi tvaṁ yaśodāyāṁ
nanda-patnyāṁ bhaviṣyasi

Synonyma

atha — proto; aham — Já; aṁśa-bhāgena — svou úplnou expanzí; devakyāḥ — Devakī; putratām — syn; śubhe — ó dokonale příznivá Yogamāyo; prāpsyāmi — stanu se; tvam — ty; yaśodāyām — v lůně matky Yaśody; nanda-patnyām — manželky Nandy Mahārāje; bhaviṣyasi — také se zjevíš.

Překlad

“Ó dokonale příznivá Yogamāyo, potom se Já zjevím se svými šesti úplnými vznešenými atributy jako syn Devakī a ty se zjevíš jako dcera matky Yaśody, královny Mahārāje Nandy.”

Význam

Slovo aṁśa-bhāgena je v tomto verši důležité. V Bhagavad-gītě (10.42) Pán říká:

athavā bahunaitena
kiṁ jñātena tavārjuna
viṣṭabhyāham idaṁ kṛtsnam
ekāṁśena sthito jagat

“K čemu ti však, Arjuno, bude všechno toto podrobné poznání? Jedinou svou částí prostupuji a udržuji celý tento vesmír.” Vše je částí energie Nejvyššího Pána. Při zjevení Pána Kṛṣṇy v lůně Devakī hrál svou roli také Brahmā, neboť na břehu oceánu mléka žádal Nejvyššího Pána, aby sestoupil. Svou roli hrál i Baladeva, první expanze Boha, a rovněž Yogamāyā, která se zjevila jako dcera matky Yaśody. To znamená, že jīva-tattva, viṣṇu-tattva i śakti-tattva jsou zahrnuty v Nejvyšší Osobnosti Božství, a když se Kṛṣṇa zjeví, přichází se všemi svými částmi. V předchozích verších bylo popsáno, že Yogamāyā dostala za úkol přivést Saṅkarṣaṇa neboli Baladevu z lůna Devakī do lůna Rohiṇī, což pro ni byl velice těžký úkol. Přirozeně nevěděla, jak by to mohla dokázat. Proto ji Kṛṣṇa oslovil śubhe, nositelko přízně, a řekl: “Buď požehnána! Vezmi si sílu ode Mne a s ní to dokážeš!” Milostí Nejvyšší Osobnosti Božství kdokoliv dokáže cokoliv, neboť Pán je přítomný ve všem, všechny věci jsou Jeho nedílnými částmi (aṁśa-bhāgena) a zvětšují se či zmenšují v závislosti na Jeho svrchované vůli. Balarāma byl pouze o patnáct dní starší než Kṛṣṇa. Díky Kṛṣṇovu požehnání se Yogamāyā stala dcerou matky Yaśody, ale zásahem svrchované vůle se nemohla těšit rodičovské lásce svého otce a matky. Zato Kṛṣṇa se radoval z rodičovské lásky matky Yaśody a Nandy, i když se ve skutečnosti z lůna matky Yaśody nenarodil. Díky Kṛṣṇovu požehnání bylo možné, aby Yogamāyā získala slávu jako dcera matky Yaśody, která se díky Jeho požehnání proslavila také. Yaśodā znamená “ta, jež přináší slávu”.

10.2.10

Verš

arciṣyanti manuṣyās tvāṁ
sarva-kāma-vareśvarīm
dhūpopahāra-balibhiḥ
sarva-kāma-vara-pradām

Synonyma

arciṣyanti — budou uctívat; manuṣyāḥ — lidé; tvām — tebe; sarva-kāma-vara-īśvarīm — protože jsi nejlepší z polobohů, kteří dovedou plnit všechna hmotná přání; dhūpa — vonnými tyčinkami; upahāra — dary; balibhiḥ — různými druhy obětí; sarva-kāma — všech hmotných tužeb; vara — požehnání; pradām — toho, kdo dokáže dát.

Překlad

“Obyčejní lidé tě budou velkolepě uctívat obětováním zvířat a různými předměty, protože jsi nejlepší v plnění hmotných tužeb každého.”

Význam

V Bhagavad-gītě (7.20) je uvedeno: kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ-“Ti, jež hmotné touhy připravily o inteligenci, se odevzdávají polobohům.” Slovo manuṣya, které označuje lidskou bytost, zde tedy poukazuje na toho, kdo nezná skutečný cíl života. Tato osoba si chce užívat hmotného světa tak, že se narodí ve vysoce postavené rodině a získá dobré vzdělání, krásu a nesmírné bohatství, po čemž v hmotném světě každý touží. Ten, kdo zapomněl na skutečný smysl života, může na různých místech, za různými účely a pod různými jmény uctívat bohyni Durgu neboli māyā-śakti. Stejně jako je mnoho svatých míst, kde se uctívá Kṛṣṇa, v Indii je také mnoho svatých míst pro uctívání Durgādevī neboli Māyādevī, která se narodila jako dcera Yaśody. Poté, co Māyādevī oklamala Kaṁsu, expandovala se na různá místa, zvláště do Vindhyācaly, aby tam přijímala pravidelné uctívání od obyčejných lidí. Každá lidská bytost by se ve skutečnosti měla snažit poznat ātma-tattvu-pravdu o ātmě neboli duši a Paramātmě neboli Nejvyšší Duši. Ti, které zajímá ātma-tattva, uctívají Nejvyšší Osobnost Božství (yasmin vijñāte sarvam evaṁ vijñātaṁ bhavati). Ti, kdo však ātma-tattvu nechápou (apaśyatām ātma-tattvam), uctívají Yogamāyu v jejích různých podobách, jak je vysvětleno v následujícím verši této kapitoly. Proto Śrīmad-Bhāgavatam (2.1.2) říká:

śrotavyādīni rājendra
nṛṇāṁ santi sahasraśaḥ
apaśyatām ātma-tattvaṁ
gṛheṣu gṛha-medhinām

“Ó králi, lidé, kteří příliš zabředli do hmoty a jsou slepí k poznání konečné pravdy, mají mnoho námětů k naslouchání.” Ti, kdo chtějí zůstat v hmotném světě a nezajímají se o duchovní osvobození, mají mnoho povinností, ale jedinou povinností toho, kdo chce dosáhnout duchovního osvobození, je zcela se odevzdat Kṛṣṇovi (sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja). Taková osoba nemá o hmotný požitek zájem.

10.2.11-12

Verš

nāmadheyāni kurvanti
sthānāni ca narā bhuvi
durgeti bhadrakālīti
vijayā vaiṣṇavīti ca

kumudā caṇḍikā kṛṣṇā
mādhavī kanyaketi ca
māyā nārāyaṇīśānī
śāradety ambiketi ca

Synonyma

nāmadheyāni — různá jména; kurvanti — dají; sthānāni — na různých místech; ca — také; narāḥ — ti, kdo se ucházejí o hmotný požitek; bhuvi — na Zemi; durgā iti — jméno Durgā; bhadrakālī iti — jméno Bhadrakālī; vijayā — jméno Vijayā; vaiṣṇavī iti — jméno Vaiṣṇavī; ca — také; kumudā — jméno Kumudā; caṇḍikā — jméno Caṇḍikā; kṛṣṇā — jméno Kṛṣṇā; mādhavī — jméno Mādhavī; kanyakā iti — jméno Kanyakā či Kanyā-kumārī; ca — také; māyā — jméno Māyā; nārāyaṇī — jméno Nārāyaṇī; īśānī — jméno Īśānī; śāradā — jméno Śāradā; iti — takto; ambikā — jméno Ambikā; iti — také; ca — a.

Překlad

Pán Kṛṣṇa požehnal Māyādevī těmito slovy: “Na různých místech na Zemi tě budou lidé nazývat různými jmény, jako je Durgā, Bhadrakālī, Vijayā, Vaiṣṇavī, Kumudā, Caṇḍikā, Kṛṣṇā, Mādhavī, Kanyakā, Māyā, Nārāyaṇī, Īśānī, Śāradā a Ambikā.”

Význam

Jelikož se Kṛṣṇa a Jeho energie zjevili současně, lidé se obecně rozdělili do dvou skupin-na śākty a vaiṣṇavy-a někdy mezi nimi probíhá soupeření. Śāktové jsou v zásadě osoby vyhledávající hmotný požitek a vaiṣṇavové jsou ti, kdo se ucházejí o duchovní osvobození a dosažení duchovního království. Většina lidí má zájem o hmotný požitek, a proto uctívají energii Nejvyšší Osobnosti Božství zvanou Māyādevī. Avšak vaiṣṇavové jsou śuddha-śāktové neboli čistí bhaktové, neboť Hare Kṛṣṇa mahā-mantra se pojí s uctíváním energie Nejvyššího Pána jménem Harā. Vaiṣṇava se modlí k Pánově energii o příležitost sloužit Pánu společně s Jeho duchovní energií. Proto všichni vaiṣṇavové uctívají Božstva, jako jsou Rādhā-Kṛṣṇa, Sītā-Rāma, Lakṣmī-Nārāyaṇa a Rukmiṇī-Dvārakādhīśa, zatímco durgā-śāktové uctívají hmotnou energii pod různými jmény.

Vallabhācārya uvádí seznam jmen, pod nimiž je Māyādevī známá na různých místech. Ve Vārāṇasī je známá jako Durgā, v Avantī jako Bhadrakālī, v Orisse jako Vijayā a v Kulahāpuru jako Vaiṣṇavī či Mahālakṣmī. (V Bombaji se nacházejí zastoupení Mahālakṣmī a Ambiky.) V oblasti zvané Kāmarūpa má jméno Caṇḍikā, v severní Indii se jí říká Śāradā a u mysu Kumárí Kanyakā. Tak je rozmístěna pod různými jmény na různých místech.

Śrīla Vijayadhvaja Tīrthapāda ve své Pada-ratnāvalī-ṭīce vysvětlil význam jednotlivých pojmenování. Māyā se nazývá Durgā, protože je velice obtížné se k ní přiblížit, Bhadrā, protože je příznivá, a Kālī, protože je temně modrá. Vijayā je zvána, jelikož je nejmocnější energií, Vaiṣṇavī, jelikož je jednou z různých energií Viṣṇua, a Kumudā, jelikož si užívá v hmotném světě a skýtá možnosti hmotného požitku. Má jméno Caṇḍikā, neboť je velice krutá ke svým nepřátelům, asurům, a Kṛṣṇā, neboť poskytuje hmotné prostředky všeho druhu. To jsou tedy různá jména a umístění hmotné energie na Zemi.

10.2.13

Verš

garbha-saṅkarṣaṇāt taṁ vai
prāhuḥ saṅkarṣaṇaṁ bhuvi
rāmeti loka-ramaṇād
balabhadraṁ balocchrayāt

Synonyma

garbha-saṅkarṣaṇāt — jelikož bude přemístěn z lůna Devakī do lůna Rohiṇī; tam — Jeho (Rohiṇī-nandanu, syna Rohiṇī); vai — jistě; prāhuḥ — lidé budou nazývat; saṅkarṣaṇam — jménem Saṅkarṣaṇa; bhuvi — na světě; rāma iti — bude také nazýván Rāma; loka-ramaṇāt — pro Jeho zvláštní milost umožňující obyčejným lidem stát se oddanými; balabhadram — bude také nazýván Balabhadra; bala-ucchrayāt — pro velkou tělesnou sílu.

Překlad

“Syn Rohiṇī také ponese jméno Saṅkarṣaṇa, neboť byl poslán z lůna Devakī do lůna Rohiṇī. Pro Jeho schopnost těšit všechny obyvatele Gokuly se Mu bude říkat Rāma a pro svou velkou tělesnou sílu bude známý jako Balabhadra.”

Význam

Toto jsou některé z důvodů, proč se Balarāmovi říká Saṅkarṣaṇa, Balarāma nebo někdy jen Rāma. Někteří lidé protestují, když je v mahā-mantře-Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare-slovo Rāma vykládáno jako Balarāma. Oddaní Pána Rāmy sice mohou mít své výhrady, ale měli by vědět, že mezi Balarāmou a Pánem Rāmou není žádný rozdíl. Zde Śrīmad-Bhāgavatam jasně uvádí, že Balarāma je také známý jako Rāma (rāmeti). Mluvit o Pánu Balarāmovi jako o Pánu Rāmovi tedy není žádný výmysl. I Jayadeva Gosvāmī popisuje tři Rāmy: Paraśurāmu, Raghupati Rāmu a Balarāmu. Ti všichni jsou Rāmové.

10.2.14

Verš

sandiṣṭaivaṁ bhagavatā
tathety om iti tad-vacaḥ
pratigṛhya parikramya
gāṁ gatā tat tathākarot

Synonyma

sandiṣṭā — když jí bylo nařízeno; evam — takto; bhagavatā — Nejvyšší Osobností Božství; tathā iti — nechť se tak stane; oṁ — potvrzení mantrou oṁ; iti — tak; tat-vacaḥ — Jeho slova; pratigṛhya — když přijala rozkaz; parikramya — poté, co Ho uctivě obešla; gām — na Zem; gatā — ihned se vydala; tat — nařízení Nejvyšší Osobnosti Božství; tathā — aby; akarot — vykonala.

Překlad

Když Yogamāyā obdržela od Nejvyšší Osobnosti Božství tento pokyn, okamžitě souhlasila a védskou mantrou oṁ potvrdila, že udělá, oč ji Pán žádal. Jakmile přijala nařízení Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, uctivě Ho obešla a vydala se na Zemi, na místo zvané Nanda-gokula. Tam udělala vše tak, jak jí bylo řečeno.

Význam

Poté, co Yogamāyā obdržela pokyny od Nejvyšší Osobnosti Božství, dvakrát potvrdila, že je přijímá. Řekla: “Ano, Pane, učiním, co nařizuješ,” a potom pronesla oṁ. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že oṁ je védské znamení souhlasu. Yogamāyā tedy poslušně přijala Pánovo nařízení jako védský příkaz. Ve skutečnosti je vše, co vysloví Nejvyšší Osobnost Božství, védským příkazem, který by nikdo neměl brát na lehkou váhu. Védské příkazy jsou prosté chyb, klamu, podvádění či nedokonalosti. Dokud člověk nechápe autoritu Véd, nemá smysl, aby citoval śāstry. Nikdo by neměl jednat proti védským příkazům. Každý by měl naopak svědomitě plnit nařízení daná ve Védách. V Bhagavad-gītě (16.24) je uvedeno:

tasmāc chāstraṁ pramāṇaṁ te
kāryākārya-vyavasthitau
jñātvā śāstra-vidhānoktaṁ
karma kartum ihārhasi

“Je tedy třeba pochopit, co je a co není povinnost, podle pravidel písem. Se znalostí těchto usměrňujících pravidel má jednat tak, aby mohl být postupně povznesen.”

10.2.15

Verš

garbhe praṇīte devakyā
rohiṇīṁ yoga-nidrayā
aho visraṁsito garbha
iti paurā vicukruśuḥ

Synonyma

garbhe — když zárodek; praṇīte — byl přenesen z lůna; devakyāḥ — Devakī; rohiṇīm — do lůna Rohiṇī; yoga-nidrayā — působením duchovní energie zvané Yogamāyā; aho — běda; visraṁsitaḥ — je ztracen; garbhaḥ — plod; iti — tak; paurāḥ — všichni obyvatelé domu; vicukruśuḥ — naříkali.

Překlad

Když Yogamāyā přivolala dítě Devakī a přemístila je do lůna Rohiṇī, zdálo se, že Devakī potratila. Všichni obyvatelé paláce proto hlasitě naříkali: “Běda, Devakī přišla o své dítě!”

Význam

Mezi “všechny obyvatele paláce” patří i Kaṁsa. Když všichni bědovali, Kaṁsa se k nim soucitně připojil. Domníval se, že Devakī si přivodila potrat pomocí nějakých bylin nebo jiných vnějších prostředků. Co se skutečně stalo poté, co Yogamāyā přenesla Devakino dítě do lůna Rohiṇī, která byla v sedmém měsíci těhotenství, je popsáno v Hari-vaṁśe. Rohiṇī hluboce spala, když tu o půlnoci měla jakoby ve snu pocit, že potratila. Když se po nějakém čase probudila, zjistila, že se to skutečně stalo, a to ji naplnilo hlubokou úzkostí. Yogamāyā jí však tehdy sdělila: “Dochází nyní k výměně tvého dítěte, ó požehnaná ženo. Přivolávám dítě z lůna Devakī, a proto se tvému potomkovi bude říkat Saṅkarṣaṇa.”

Slovo yoga-nidrā je významné. Když člověk prostřednictvím seberealizace znovu naváže duchovní spojení, pokládá svůj hmotný život za sen, který se mu zdál. V Bhagavad-gītě (2.69) je uvedeno:

yā niśā sarva-bhūtānāṁ
tasyāṁ jāgarti saṁyamī
yasyāṁ jāgrati bhūtāni
sā niśā paśyato muneḥ

“Co je pro všechny bytosti nocí, je časem bdění pro toho, kdo se ovládá; a doba bdění všech bytostí je nocí pro mudrce, který hledí do svého nitra.” Stav seberealizace se nazývá yoga-nidrā. Tomu, kdo je duchovně probuzený, připadají všechny hmotné činnosti jako sen. Lze tedy říci, že yoga-nidrā je Yogamāyā.

10.2.16

Verš

bhagavān api viśvātmā
bhaktānām abhayaṅkaraḥ
āviveśāṁśa-bhāgena
mana ānakadundubheḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; api — také; viśvātmā — Nadduše všech živých bytostí; bhaktānām — svých oddaných; abhayam-karaḥ — vždy odstraňující příčiny strachu; āviveśa — vstoupil; aṁśa-bhāgena — se všemi svými vznešenými atributy (ṣaḍ-aiśvarya-pūrṇa); manaḥ — do mysli; ānakadundubheḥ — Vasudevy.

Překlad

Pak Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který je Nadduší všech živých bytostí a rozptyluje všechny obavy svých oddaných, vstoupil se všemi svými vznešenými atributy do mysli Vasudevy.

Význam

Slovo viśvātmā zde poukazuje na toho, kdo sídlí v srdcích všech (īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati). V jiném smyslu viśvātmā znamená “jediný cíl lásky všech”. Lidé, kteří na něj zapomněli, trpí v hmotném světě, ale když někdo má to štěstí, že obnoví své staré vědomí lásky ke Kṛṣṇovi a spojí se s Viśvātmou, dosáhne dokonalosti. Ve třetím zpěvu (3.2.15) je o Pánu řečeno: parāvareśo mahad-aṁśa-yukto hy ajo 'pi jāto bhagavān. I když je Pán, vládce všeho, nezrozený, zjevuje se jako narozené dítě tak, že vstoupí do mysli oddaného. Pán již v mysli je, a proto není divu, že se zjeví, jako kdyby se oddanému narodil z jeho těla. Slovo āviveśa vyjadřuje, že Pán se zjevil v mysli Vasudevy. Nemuselo dojít k žádnému vypuštění semene. To je mínění Śrīpādy Śrīdhara Svāmīho a Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura. Śrīla Sanātana Gosvāmī ve Vaiṣṇava-toṣaṇī říká, že v mysli Vasudevy bylo probuzeno vědomí. Śrīla Vīrarāghava Ācārya rovněž prohlašuje, že Vasudeva byl jedním z polobohů a že Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, se v jeho mysli zjevil jako probuzení vědomí.

10.2.17

Verš

sa bibhrat pauruṣaṁ dhāma
bhrājamāno yathā raviḥ
durāsado ’tidurdharṣo
bhūtānāṁ sambabhūva ha

Synonyma

saḥ — on (Vasudeva); bibhrat — nesl; pauruṣam — patřící k Nejvyšší Osobě; dhāma — duchovní záři; bhrājamānaḥ — osvětlující; yathā — jako; raviḥ — sluneční svit; durāsadaḥ — velmi těžké pohlédnout, těžké poznat smyslovým vnímáním; ati-durdharṣaḥ — obtížné se přiblížit; bhūtānām — pro všechny živé bytosti; sambabhūva — stal se; ha — pozitivně.

Překlad

Když Vasudeva nesl v hloubi srdce podobu Nejvyšší Osobnosti Božství, vydával Pánovu transcendentální záři, a díky tomu začal zářit jako slunce. Bylo proto obtížné na něho hledět nebo se k němu přiblížit prostřednictvím smyslového vnímání. Byl nedosažitelný i pro tak hrůzostrašné lidi, jako byl Kaṁsa-a nejen pro něho, ale pro všechny živé bytosti.

Význam

Slovo dhāma je významné. Dhām je místo, kde sídlí Nejvyšší Osobnost Božství. Na začátku Śrīmad-Bhāgavatamu (1.1.1) je řečeno: dhāmnā svena sadā nirasta-kuhakaṁ satyaṁ paraṁ dhīmahi. V sídle Nejvyšší Osobnosti Božství nepůsobí vliv hmotné energie (dhāmnā svena sadā nirasta-kuhakam). Kterékoliv místo, kde je Nejvyšší Pán přítomný svým jménem, podobou, vlastnostmi či osobními věcmi, se ihned stává dhāmem. Mluvíme například o Vṛndāvan-dhāmu, Dvārakā-dhāmu a Mathurā-dhāmu, protože na těchto místech se jméno, sláva, vlastnosti a osobní věci Nejvyššího Boha nacházejí neustále. Také srdce toho, kdo je Nejvyšší Osobností Božství zplnomocněn k určitému poslání, se stává dhāmem, a díky tomu se stává tak neobyčejně mocným, že nejen jeho nepřátele, ale i obyčejné lidi pohled na jeho činnosti ohromuje. Jelikož je nedosažitelný, jeho nepřátelé jen žasnou, což je zde vyjádřeno slovy durāsado 'tidurdharṣaḥ.

Slova pauruṣaṁ dhāma vysvětlují různí ācāryové. Śrī Vīrarāghava Ācārya prohlašuje, že se vztahují na záři Nejvyšší Osobnosti Božství. Vijayadhvaja říká, že znamenají viṣṇu-tejas a Śukadeva říká bhagavat-svarūpa. Vaiṣṇava-toṣaṇī uvádí, že tato slova poukazují na vliv záře Nejvyššího Pána, a podle Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura se týkají zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.2.18

Verš

tato jagan-maṅgalam acyutāṁśaṁ
samāhitaṁ śūra-sutena devī
dadhāra sarvātmakam ātma-bhūtaṁ
kāṣṭhā yathānanda-karaṁ manastaḥ

Synonyma

tataḥ — poté; jagat-maṅgalam — tvůrce příznivého osudu všech živých bytostí ve všech vesmírech celého stvoření; acyuta-aṁśam — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž nikdy neztrácí svých šest vznešených atributů, jimiž oplývají všechny Jeho úplné expanze; samāhitam — dokonale přemístěn; śūra-sutena — díky Vasudevovi, synovi Śūraseny; devī — Devakī-devī; dadhāra — nosila v sobě; sarva-ātmakam — Nejvyšší Duši všech; ātma-bhūtam — příčinu všech příčin; kāṣṭhā — východ; yathā — jako; ānanda-karam — blažený (měsíc); manastaḥ — dlící v mysli.

Překlad

Poté byl Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž oplývá veškerým bohatstvím a jehož jednání je příznivé pro celý vesmír, přemístěn se svými úplnými expanzemi z mysli Vasudevy do mysli Devakī. Když byla Devakī takto Vasudevou zasvěcena, v hloubi srdce nosila Pána Kṛṣṇu, původní vědomí všech a příčinu všech příčin, a díky tomu zkrásněla stejně, jako zkrásní východ, když nese vycházející měsíc.

Význam

Slovo manastaḥ zde vyjadřuje, že Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, byl přemístěn z mysli či srdce Vasudevy do srdce Devakī. Měli bychom si dobře všimnout toho, že Pán nebyl do Devakī přemístěn způsobem, jaký je běžný pro lidskou bytost, ale prostřednictvím dīkṣi neboli zasvěcení. Tím je zde vyzdvižena důležitost zasvěcení. Nikdo nemůže získat schopnost nosit Nejvyššího Boha ve svém srdci, dokud není zasvěcen pravou osobou, jež stále v srdci nosí Nejvyšší Osobnost Božství.

Slovo acyutāṁśam je použito proto, že Pán je ṣaḍ-aiśvarya-pūrṇa, úplný zdroj všeho bohatství, síly, slávy, poznání, krásy a odříkání. Nejvyšší Bůh není od svých vznešených atributů nikdy oddělen. V Brahma-saṁhitě (5.39) je uvedeno: rāmādi-mūrtiṣu kalā-niyamena tiṣṭhan-Pána stále doprovázejí Jeho úplné expanze, jako je Rāma, Nṛsiṁha a Varāha. Proto je zde záměrně použito slovo acyutāṁśam, které vyjadřuje, že kde je Pán, tam jsou vždy i Jeho úplné expanze a všechny druhy bohatství. Není třeba na Pána uměle myslet, jako to dělají yogīni. Dhyānāvasthita-tad-gatena manasā paśyanti yaṁ yoginaḥ (Bhāg. 12.13.1). Yogīni meditují o Nejvyšší Osobnosti Božství v mysli. Pro oddaného je však Pán již přítomný a jediné, co je třeba, je uvědomit si Jeho přítomnost zasvěcením od pravého duchovního mistra. Pán nemusel žít v lůně Devakī, neboť stačilo, že Ho nosila v srdci. Tímto je zakázáno si myslet, že Vasudeva zplodil Kṛṣṇu v lůně Devakī, která Ho potom nosila ve svém lůně.

Když Vasudeva uchovával podobu Nejvyšší Osobnosti Božství ve svém srdci, vypadal jako žhnoucí slunce, jehož zářivé paprsky obyčejného člověka spalují a jsou pro něho nesnesitelné. Pánova podoba nacházející se v čistém srdci Vasudevy se neliší od původní podoby Kṛṣṇy. Zjevení Kṛṣṇovy podoby kdekoliv, a zvláště v srdci, se nazývá dhāma. Dhāma se netýká pouze Kṛṣṇovy podoby, ale i Jeho jména, vlastností a osobních věcí. Vše se projevuje současně.

Tak byla tedy věčná podoba Nejvyšší Osobnosti Božství se všemi energiemi přemístěna z mysli Vasudevy do mysli Devakī, stejně jako se paprsky zapadajícího slunce přenášejí na měsíc v úplňku vycházející na východě.

Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, vstoupil do těla Devakī z těla Vasudevy. Nepodléhal podmínění jako obyčejná živá bytost. Rozumí se, že tam, kde je Kṛṣṇa, jsou i všechny Jeho úplné expanze, jako je Nārāyaṇa, a inkarnace jako Pán Nṛsiṁha či Varāha, a nepodléhají podmínkám hmotné existence. Tak se stala Devakī sídlem Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, který nemá sobě rovného a je příčinou všeho stvoření. Devakī se stala sídlem Absolutní Pravdy, ale jelikož byla držena v domě Kaṁsy, připomínala skrytý oheň nebo zneužité vzdělání. Když oheň hoří uvnitř nějaké nádoby a je schovaný za jejími stěnami, světlo jeho plamenů nelze dost dobře ocenit. Stejně tak není oceňováno zneužité poznání, které neslouží ku prospěchu všech. Devakī byla tedy zavřena za vězeňskými zdmi Kaṁsova paláce a nikdo nespatřil její transcendentální krásu, která byla výsledkem toho, že počala Nejvyšší Osobnost Božství.

Śrī Vīrarāghava Ācārya ve svém komentáři k tomuto verši píše: vasudeva-devakī-jaṭharayor hṛdayayor bhagavataḥ sambandhaḥ. Nejvyšší Pán vstoupil do lůna Devakī ze srdce Vasudevy na základě spojení jejich srdcí.

10.2.19

Verš

sā devakī sarva-jagan-nivāsa-
nivāsa-bhūtā nitarāṁ na reje
bhojendra-gehe ’gni-śikheva ruddhā
sarasvatī jñāna-khale yathā satī

Synonyma

sā devakī — tato Devakīdevī; sarva-jagat-nivāsa — Nejvyšší Osobnosti Božství, jež udržuje všechny vesmíry (mat-sthāni sarva-bhūtāni); nivāsa-bhūtā — lůno Devakī se nyní stalo sídlem; nitarām — hojně; na — ne; reje — bylo prozářeno; bhojendra-gehe — za stěnami Kaṁsova domu; agni-śikhā iva — jako plameny ohně; ruddhā — zakryté; sarasvatī — poznání; jñāna-khale — v osobě zvané jñāna-khala, která má poznání, ale nemůže ho rozdávat; yathā — nebo jako; satī — nacházející se v tomto stavu.

Překlad

Devakī pak v sobě přechovávala Nejvyšší Osobnost Božství, příčinu všech příčin a základ celého vesmíru. Jelikož však byla uvězněna v Kaṁsově domě, byla jako plameny ohně zakrytého stěnami nádoby nebo jako člověk, který má poznání, ale nemůže ho předávat světu pro blaho lidstva.

Význam

Slovo jñāna-khala je v tomto verši nanejvýš významné. Poznání je určeno k tomu, aby bylo předáváno. Přestože již existuje rozsáhlé vědecké poznání, kdykoliv vědci či filozofové objeví něco nového, snaží se to opět rozšířit do celého světa, neboť jinak se poznání postupně vytrácí a nikdo z něho nemá prospěch. Indie vlastní poznání Bhagavad-gīty, ale naneštěstí z nějakého důvodu toto vznešené poznání, věda o Bohu, nebylo předáváno světu, přestože je určeno pro celou lidskou společnost. Proto se Pán Kṛṣṇa osobně zjevil jako Śrī Caitanya Mahāprabhu a nařídil všem Indům, aby se ujali úkolu rozšířit poznání předložené v Bhagavad-gītě do celého světa.

yāre dekha, tāre kaha ’kṛṣṇa'-upadeśa
āmāra ājñāya guru hañā tāra' ei deśa

“Uč každého, aby jednal podle příkazů Pána Śrī Kṛṣṇy uvedených v Bhagavad-gītě a Śrīmad-Bhāgavatamu. Tak se staň duchovním mistrem a snaž se osvobodit všechny obyvatele této země.” (Cc. Madhya 7.128) I když má Indie vznešené poznání Bhagavad-gīty, Indové nesplnili svou povinnost ho rozšířit. Proto bylo nyní založeno hnutí pro vědomí Kṛṣṇy a šíří toto poznání v jeho původní, nepřekroucené podobě. Ačkoliv se i dříve vyskytly pokusy rozšířit poznání Bhagavad-gīty, neobešly se bez překrucování a ústupků vůči světskému poznání. Nyní však hnutí pro vědomí Kṛṣṇy šíří Bhagavad-gītu takovou, jaká je, bez jakýchkoliv světských kompromisů a lidé získávají prospěch plynoucí z probuzení vědomí Kṛṣṇy a z toho, že se stávají Kṛṣṇovými oddanými. Začalo tedy náležité šíření poznání, které nejenže bude ku prospěchu celého světa, ale zároveň Indii zajistí slávu v celé společnosti. Kaṁsa se pokoušel uvěznit vědomí Kṛṣṇy ve svém domě (bhojendra-gehe) a výsledkem toho bylo, že byl později i se vším svým bohatstvím zničen. Podobně bezohlední indičtí vůdcové dusili skutečné poznání Bhagavad-gīty s tím výsledkem, že se indická kultura a poznání Nejvyššího vytrácely. Nyní však probíhá pokus o náležité využití Bhagavad-gīty díky šíření vědomí Kṛṣṇy.

10.2.20

Verš

tāṁ vīkṣya kaṁsaḥ prabhayājitāntarāṁ
virocayantīṁ bhavanaṁ śuci-smitām
āhaiṣa me prāṇa-haro harir guhāṁ
dhruvaṁ śrito yan na pureyam īdṛśī

Synonyma

tām — ji (Devakī); vīkṣya — když viděl; kaṁsaḥ — její bratr Kaṁsa; prabhayā — jejíž krása a vliv rostly; ajita-antarām — díky tomu, že ve svém nitru přechovávala Ajitu, Nejvyšší Osobnost Božství, Viṣṇua; virocayantīm — osvětlující; bhavanam — celý dům; śuci-smitām — usmívající se a zářivá; āha — říkal si; eṣaḥ — tato (Nejvyšší Osoba); me — mě; prāṇa-haraḥ — která zabije; hariḥ — Pán Viṣṇu; guhām — do lůna Devakī; dhruvam — jistě; śritaḥ — uchýlil se; yat — protože; na — nebyla; purā — předtím; iyam — Devakī; īdṛśī — taková.

Překlad

Jelikož Devakī nosila Nejvyšší Osobnost Božství ve svém lůně, rozjasnila celé vězení. Když Kaṁsa viděl její radost, čistotu a úsměv, pomyslel si: “Nyní je v jejím nitru Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství, který mě zabije. Nikdy předtím nebyla Devakī tak zářivá a šťastná.”

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (4.7):

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

“Kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, ó potomku Bharaty, v té době osobně sestoupím.” V tomto věku lidé nesmírně zanedbávají plnění svých povinností. Lidský život je určen pro realizaci Boha, ale materialistická civilizace naneštěstí klade důraz pouze na tělesné smysly, neboť nechápe životní sílu v těle. Bhagavad-gītā jasně uvádí (dehino 'smin yathā dehe), že v těle přebývá jeho majitel, životní síla, která je důležitější než samotné tělo. Společnost však natolik zdegradovala, že místo toho, aby se snažila porozumět životní síle v těle, zaobírá se vnějšími věcmi. Lidé neplní své povinnosti tak, jak by měli. Proto Kṛṣṇa vstoupil do lůna hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Lidé Kaṁsova druhu z toho mají velký strach a zvláště v západních zemích vynakládají velké úsilí, aby je zastavili. Jeden politik poznamenal, že hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se šíří jako epidemie, a pokud tomu nebude okamžitě učiněna přítrž, může se během deseti let zmocnit vlády. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy tuto schopnost samozřejmě má. Autority prohlašují (Cc. Ādi 17.22): kali-kāle nāma-rūpe kṛṣṇa-avatāra-v tomto věku se Kṛṣṇa zjevuje v Hare Kṛṣṇa mahā-mantře. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se šíří po celém světě jako požár a bude tomu tak i nadále. Lidé podobní Kaṁsovi se velice bojí toho, jak se hnutí rozvíjí a jak ho mladší generace přijímá, ale stejně jako Kaṁsa nemohl zabít Kṛṣṇu, nemohou je ani oni zadržet. Pokud si jeho vůdčí představitelé uchovají pevné vědomí Kṛṣṇy dodržováním usměrňujících zásad a především pravidelným zpíváním Hare Kṛṣṇa, bude se hnutí rozrůstat čím dál víc.

10.2.21

Verš

kim adya tasmin karaṇīyam āśu me
yad artha-tantro na vihanti vikramam
striyāḥ svasur gurumatyā vadho ’yaṁ
yaśaḥ śriyaṁ hanty anukālam āyuḥ

Synonyma

kim — co; adya — nyní, okamžitě; tasmin — v této situaci; karaṇīyam — je třeba udělat; āśu — neprodleně; me — moje povinnost; yat — protože; artha-tantraḥ — Nejvyšší Pán, který je vždy odhodlaný chránit sādhuy a zabíjet asādhuy; na — ne; vihanti — vzdá se; vikramam — své moci; striyāḥ — ženy; svasuḥ — mé sestry; guru-matyāḥ — zvláště když je těhotná; vadhaḥ ayam — zabití; yaśaḥ — slávu; śriyam — bohatství; hanti — zničí; anukālam — navěky; āyuḥ — a délku života.

Překlad

Kaṁsa uvažoval: “Co teď mám dělat? Nejvyšší Pán, který ví, co chce (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām), se nevzdá svojí moci. Devakī je žena, je to moje sestra a nyní je navíc těhotná. Pokud ji usmrtím, jistě mě to připraví o mou dobrou pověst, bohatství i délku života.”

Význam

Podle védských zásad se žena, brāhmaṇa, stařec, dítě a kráva nikdy nesmějí zabít. Ukazuje se, že i když byl Kaṁsa zapřisáhlým nepřítelem Nejvyšší Osobnosti Božství, přesto měl na zřeteli védskou kulturu a byl si vědom skutečnosti, že duše transmigruje z jednoho těla do druhého a že podle karmy z tohoto života bude v příštím životě trpět. Proto měl strach zabít Devakī, jelikož to byla žena, jeho sestra a byla těhotná. Kṣatriya se proslaví svými hrdinskými činy. Co by však bylo hrdinského na usmrcení ženy, která byla po dobu svého uvěznění v jeho péči? Nechtěl se proto zachovat tak krutě, že by Devakī zahubil. Kaṁsův nepřítel byl v lůně Devakī, ale zabití nepřítele v takovém nevědomém stavu by nebylo žádným projevem udatnosti. Podle pravidel kṣatriyů se má s nepřítelem bojovat tváří v tvář a s náležitými zbraněmi. Když je nepřítel usmrcen, vítěz získá slávu. Kaṁsa všechny tyto věci pečlivě zvážil, a proto upustil od zabití Devakī, i když byl zcela přesvědčen, že jeho nepřítel se již nachází v jejím lůně.

10.2.22

Verš

sa eṣa jīvan khalu sampareto
varteta yo ’tyanta-nṛśaṁsitena
dehe mṛte taṁ manujāḥ śapanti
gantā tamo ’ndhaṁ tanu-mānino dhruvam

Synonyma

saḥ — on; eṣaḥ — ten závistivý člověk; jīvan — když žije; khalu — dokonce; samparetaḥ — je mrtvý; varteta — žije i nadále; yaḥ — každý, kdo; atyanta — velice; nṛśaṁsitena — krutým jednáním; dehe — když tělo; mṛte — skoná; tam — jeho; manujāḥ — všichni lidé; śapanti — odsuzují; gantā — půjde; tamaḥ andham — do pekla; tanu-māninaḥ — ten, kdo podléhá tělesnému pojetí života; dhruvam — nepochybně.

Překlad

“Ten, kdo je příliš krutý, je považován za mrtvého, i když ještě žije, neboť za života i po smrti ho každý odsuzuje. A poté, co takový člověk zmatený tělesným pojetím života zemře, bude nepochybně uvržen do pekla zvaného Andhatama.”

Význam

Kaṁsa uvážil, že kdyby zabil svou sestru, všichni by ho za jeho života odsuzovali a po smrti by se pro svou krutost dostal do nejtemnější oblasti pekla. Říká se, že krutý člověk, jako je řezník, by neměl žít ani zemřít. Když žije, připravuje si pekelné podmínky svého příštího života, a proto by neměl žít. Neměl by však ani zemřít, protože po smrti bude muset odejít do nejtemnější oblasti pekla. V každém případě ho tedy čeká neblahá budoucnost. Kaṁsa, který byl dobře obeznámen s vědou o převtělování duše, proto od zabití Devakī záměrně upustil.

Slova gantā tamo 'ndhaṁ tanu-mānino dhruvam v tomto verši jsou velice důležitá a je třeba jim důkladně porozumět. Śrīla Jīva Gosvāmī ve své Vaiṣṇava-toṣaṇī-ṭīce říká: tatra tanu-māninaḥ pāpina iti dehātma-buddhyaiva pāpābhiniveśo bhavati. Ten, kdo podléhá tělesnému pojetí, kdy si myslí: “Jsem toto tělo,” zaplétá se , již kvůli samotné podstatě tohoto pochopení, do hříšných činností. Každý, kdo žije s touto představou, spěje nevyhnutelně do pekla.

adānta-gobhir viśatāṁ tamisraṁ
punaḥ punaś carvita-carvaṇānām

(Bhāg. 7.5.30)

Osoba podléhající tělesnému pojetí života nezřízeně holduje smyslovému požitku. Jelikož neví nic o transmigraci duše z jednoho těla do druhého, je schopná dopustit se čehokoliv hříšného, jen aby mohla jíst, pít, veselit se a užívat si života založeného na uspokojování smyslů. Dělá, cokoliv se jí zlíbí, cokoliv ji napadne, a proto znovu a znovu žalostně trpí v různých tělech, jelikož podléhá přírodním zákonům.

yāvat kriyās tāvad idaṁ mano vai
karmātmakaṁ yena śarīra-bandhaḥ

(Bhāg. 5.5.5)

Ten, kdo podléhá tělesnému pojetí života, je karmānubandha neboli podmíněný karmou, a dokud je mysl pohlcená karmou, živá bytost musí přijímat hmotná těla. Śarīra-bandha, připoutanost k hmotnému tělu, je zdrojem utrpení (kleśa-da).

na sādhu manye yata ātmano 'yam
asann api kleśada āsa dehaḥ

(Bhāg. 5.5.4)

I když je tělo dočasné, způsobuje živé bytosti stále mnoho těžkostí. Lidská civilizace se však nyní bohužel zakládá na tanu-mānī, tělesném pojetí života, kdy si člověk myslí: “Patřím k tomuto národu,” “Patřím k této skupině,” “Patřím k tamté skupině,” a tak podobně. Každý z nás má své představy a čím dál více zabředáme-na úrovni jednotlivce, společnosti, kolektivu či národa-do spletitostí hříšného jednání (karmānubandha). Pro obživu svého těla lidé zabíjejí mnoho jiných těl a zaplétají se do karmānubandhy. Proto Śrīla Jīva Gosvāmī říká, že tanu-mānī, ti, kdo podléhají tělesnému pojetí života, jsou pāpī, hříšníci. Místem, kde skončí, je nejtemnější oblast pekla (gantā tamo 'ndham). Zvláště ti, kdo chtějí své tělo vyživovat za cenu zabíjení zvířat, jsou velice hříšní a nepochopí hodnotu duchovního života. V Bhagavad-gītě (16.19-20) Pán říká:

tān ahaṁ dviṣataḥ krūrān
saṁsāreṣu narādhamān
kṣipāmy ajasram aśubhān
āsurīṣv eva yoniṣu

āsurīṁ yonim āpannā
mūḍhā janmani janmani
mām aprāpyaiva kaunteya
tato yānty adhamāṁ gatim

“Tyto záštiplné a zlomyslné, nejnižší z lidí, věčně vrhám do oceánu hmotné existence, do různých démonských druhů. Ó synu Kuntī, život za životem se tyto osoby rodí v démonských druzích a nikdy ke Mně nemohou dospět. Postupně klesají do toho nejodpornějšího stavu bytí.” Lidská bytost by měla pochopit hodnotu lidského života, který je darem získaným po mnoha a mnoha zrozeních. Musí se tedy zbavit tanu-mānī, tělesného pojetí života, a poznat Nejvyšší Osobnost Božství.

10.2.23

Verš

iti ghoratamād bhāvāt
sannivṛttaḥ svayaṁ prabhuḥ
āste pratīkṣaṁs taj-janma
harer vairānubandha-kṛt

Synonyma

iti — takto (uvažující výše uvedeným způsobem); ghora-tamāt bhāvāt — od příšerných myšlenek, jak zabít svoji sestru; sannivṛttaḥ — upustil; svayam — sám zvažující; prabhuḥ — ten, kdo měl dokonalé poznání (Kaṁsa); āste — zůstal; pratīkṣan — čekající na okamžik; tat-janma — do Jeho zrození; hareḥ — Pána Hariho, Nejvyšší Osobnosti Božství; vaira-anubandha-kṛt — odhodlaný i nadále vytrvat ve svém nepřátelství.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Přestože byl Kaṁsa i nadále odhodlaný vytrvat ve svém nepřátelství vůči Nejvyšší Osobnosti Božství, na základě těchto úvah upustil od zvrhlého zabití své sestry. Rozhodl se počkat, až se Pán narodí, a potom podniknout nezbytné kroky.

10.2.24

Verš

āsīnaḥ saṁviśaṁs tiṣṭhan
bhuñjānaḥ paryaṭan mahīm
cintayāno hṛṣīkeśam
apaśyat tanmayaṁ jagat

Synonyma

āsīnaḥ — když byl pohodlně usazený ve svém obývacím pokoji nebo na trůnu; saṁviśan — nebo ležel na své posteli; tiṣṭhan — nebo přebýval kdekoliv; bhuñjānaḥ — když jedl; paryaṭan — když kráčel nebo se jinak pohyboval; mahīm — na zemi, chodící sem a tam; cintayānaḥ — stále myslel s nepřátelstvím na; hṛṣīkeśam — Nejvyšší Osobnost Božství, vládce všeho; apaśyat — viděl; tat-mayam — sestávající z Něho (Kṛṣṇy) a ničeho jiného; jagat — celý svět.

Překlad

Když seděl na svém trůnu nebo v obývacím pokoji, když ležel na své posteli, ať byl prakticky kdekoliv, když jedl, spal nebo kráčel, stále viděl pouze svého nepřítele, Nejvyššího Pána Hṛṣīkeśu. Jinými slovy, myšlením na svého všeprostupujícího nepřítele si byl Kaṁsa negativním způsobem vědom Kṛṣṇy.

Význam

Śrīla Rūpa Gosvāmī popsal nejušlechtilejší formu oddané služby slovy ānukūlyena kṛṣṇānuśīlanam, což znamená rozvíjení vědomí Kṛṣṇy s pozitivním postojem. Kaṁsa si byl také vědom Kṛṣṇy, ale jelikož Kṛṣṇu považoval za svého nepřítele, jeho vědomí Kṛṣṇy nebylo pro jeho život příznivé, přestože do něho byl plně pohroužen. Ten, kdo rozvíjí vědomí Kṛṣṇy příznivým způsobem, bude dokonale šťastný. Až do té míry, že osoba vědomá si Kṛṣṇy nepovažuje ani splynutí s Kṛṣṇou (kaivalya-sukham) za velký úspěch. Kaivalyaṁ narakāyate. Pro toho, kdo si je vědom Kṛṣṇy, je splynutí s Kṛṣṇou či Brahmanem, o něž usilují impersonalisté, nepříjemnou představou. Kaivalyaṁ narakāyate tridaśa-pūr ākāśa-puṣpāyate. Karmī dychtí po dosažení nebeských planet, ale osoba vědomá si Kṛṣṇy to pokládá za přelud, který nemá žádný smysl. Durdāntendriya-kāla-sarpa-paṭalī protkhāta-daṁṣṭrāyate. Yogīni se snaží ovládat své smysly, a tak dojít ke štěstí, ale osoba vědomá si Kṛṣṇy nebere jógové metody příliš vážně. Se svými největšími nepřáteli, smysly, jež jsou přirovnávány k hadům, si nedělá starosti. Osobě vědomé si Kṛṣṇy, jež rozvíjí vědomí Kṛṣṇy příznivým způsobem, nestojí štěstí, na které pomýšlí karmī, jñānī a yogīni, ani za povšimnutí. Jelikož však Kaṁsa rozvíjel vědomí Kṛṣṇy jiným způsobem-na základě nepřátelství-cítil se ve všech životních situacích nepříjemně. Ať už seděl, spal, chodil nebo jedl, byl stále v nebezpečí. To je rozdíl mezi oddaným a neoddaným. Neoddaný či ateista také rozvíjí vědomí Boha-tím, že se snaží Bohu za všech okolností vyhnout. Například takzvaní vědci, kteří chtějí vytvořit život kombinací chemických látek, pokládají vnější, hmotné prvky za nejvyšší. Představa, že život je nedílnou částí Nejvyššího Pána, se jim nelíbí. V Bhagavad-gītě je však jasně uvedeno (mamaivāṁśo jīva-loke jīva-bhūtaḥ), že živé bytosti nevznikají z kombinace hmotných prvků, jako je země, voda, oheň a vzduch, ale jsou oddělenými částmi Nejvyšší Osobnosti Božství. Ten, kdo pochopí postavení živé bytosti jakožto oddělené části Nejvyšší Osobnosti Božství, může zkoumáním její povahy pochopit i povahu Nejvyššího Boha, neboť živá bytost je dílčím vzorkem Boha. Ateisté se však o vědomí Boha nezajímají, a proto se snaží být šťastní tak, že rozvíjejí vědomí Kṛṣṇy různými negativními způsoby.

Přestože byl Kaṁsa neustále pohroužený v myšlenkách na Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství, nebyl šťastný. Oddaný je však stále šťastný, ať sedí na trůnu nebo pod stromem. Śrīla Rūpa Gosvāmī odstoupil z místa ministra a vyměnil ho za místo pod stromem, ale byl šťastný. Tyaktvā tūrṇam aśeṣa-maṇḍala-pati-śreṇīṁ sadā tuccha-vat (Ṣaḍ-gosvāmy-aṣṭaka 4). Nelpěl na pohodlném ministerském postavení-byl šťastný i pod stromem ve Vṛndāvanu, kde příznivým způsobem sloužil Nejvyšší Osobnosti Božství. To je rozdíl mezi oddaným a neoddaným. Pro neoddaného je svět plný problémů, zatímco pro oddaného je celý svět plný štěstí.

viśvaṁ pūrṇa-sukhāyate vidhi-mahendrādiś ca kīṭāyate
yat-kāruṇya-kaṭākṣa-vaibhavavatāṁ taṁ gauram eva stumaḥ

(Caitanya-candrāmṛta 95)

Takto příjemně se může oddaný cítit díky milosti Pána Caitanyi Mahāprabhua. Yasmin sthito na duḥkhena guruṇāpi vicālyate (Bg. 6.22). Oddaný není nikdy znepokojen, ani když se navenek ocitne ve velkých potížích.

10.2.25

Verš

brahmā bhavaś ca tatraitya
munibhir nāradādibhiḥ
devaiḥ sānucaraiḥ sākaṁ
gīrbhir vṛṣaṇam aiḍayan

Synonyma

brahmā — nejvyšší čtyřhlavý polobůh; bhavaḥ ca — a Pán Śiva; tatra — tam; etya — kteří dospěli; munibhiḥ — doprovázeni velkými mudrci; nārada-ādibhiḥ — Nāradou a dalšími; devaiḥ — a polobohy, jako je Indra, Candra či Varuṇa; sa-anucaraiḥ — se svými následovníky; sākam — všichni společně; gīrbhiḥ — svými transcendentálními modlitbami; vṛṣaṇam — Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, jenž může dát požehnání každému; aiḍayan — těšili.

Překlad

Do místnosti Devakī neviditelně vstoupili Pán Brahmā a Pán Śiva, doprovázeni velkými mudrci, jako je Nārada, Devala a Vyāsa, a dalšími polobohy v čele s Indrou, Candrou a Varuṇou. Všichni společně tam skládali uctivé poklony a přednesli modlitby pro potěšení Nejvyšší Osobnosti Božství, jež může dát požehnání každému.

Význam

Dvau bhūta-sargau loke 'smin daiva āsura eva ca (Padma Purāṇa). Existují dva druhy lidí-daivové a asurové-a mezi nimi je velký rozdíl. Kaṁsa jako asura neustále plánoval, jak zabít Nejvyššího Pána nebo Jeho matku Devakī. Díky tomu si byl také vědom Kṛṣṇy, ale oddaní si jsou vědomi Kṛṣṇy příznivým způsobem (viṣṇu-bhaktaḥ smṛto daivaḥ). Brahmā je tak mocný, že má na starosti stvoření celého vesmíru, ale přesto osobně přišel Nejvyšší Osobnost Božství přivítat. Bhava, Pán Śiva, se stále těší ze zpívání Pánova svatého jména. A co říci o Nāradovi? Nārada-muni, bājāya vīṇā, rādhikā-ramaṇa-nāme. Nārada Muni nepřetržitě opěvuje Pánovu slávu a jeho posláním je cestovat po vesmíru a vyhledávat oddané nebo dělat z lidí oddané. Nāradovou milostí se stal oddaným dokonce i lovec. Śrīla Sanātana Gosvāmī ve své Toṣaṇī vysvětluje slovo nārada-ādibhiḥ tak, že Nāradu a polobohy doprovázeli ještě další světci, například Sanaka a Sanātana, a ti všichni přišli pozdravit či přivítat Nejvyšší Osobnost Božství. I Kaṁsa příchod Nejvyšší Osobnosti Božství očekával (pratīkṣaṁs taj-janma), přestože se chystal Devakī zabít.

10.2.26

Verš

satya-vrataṁ satya-paraṁ tri-satyaṁ
satyasya yoniṁ nihitaṁ ca satye
satyasya satyam ṛta-satya-netraṁ
satyātmakaṁ tvāṁ śaraṇaṁ prapannāḥ

Synonyma

satya-vratam — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž nikdy neporušuje svůj slib; satya-param — jenž je Absolutní Pravdou (jak je uvedeno na začátku Śrīmad-Bhāgavatamu: satyaṁ paraṁ dhīmahi); tri-satyam — je vždy přítomný jako Absolutní Pravda, před stvořením tohoto vesmírného projevu, během jeho udržování, a dokonce i po jeho zničení; satyasya — všech relativních pravd, které pocházejí z Absolutní Pravdy, Kṛṣṇy; yonim — příčina; nihitam — vstoupil; ca — a; satye — do stavebních kamenů tohoto hmotného světa (konkrétně do pěti prvků-země, vody, ohně, vzduchu a éteru); satyasya — všeho, co je uznáváno jako pravda; satyam — Pán je původní pravdou; ṛta-satya-netram — On je původem jakékoliv pravdy, která je příjemná (sunetram); satya-ātmakam — vše, co se s Pánem pojí, je pravda (sac-cid-ānanda-Jeho tělo je pravda, Jeho poznání je pravda a Jeho blaženost je pravda); tvām — Tobě, ó Pane; śaraṇam — plně se odevzdáváme; prapannāḥ — závisíme zcela na Tvé ochraně.

Překlad

Polobozi se modlili: “Ó Pane, Ty nikdy neporušuješ svůj slib, který je vždy dokonalý, neboť vše, pro co se rozhodneš, je naprosto správné a nikdo tomu nemůže zabránit. Jsi přítomný ve třech fázích existence vesmírného projevu-během jeho stvoření, udržování i zničení-a jako takový jsi Nejvyšší Pravdou. Pokrytci nemohou získat Tvoji přízeň, neboť ta je dostupná jen pro toho, kdo je zcela upřímný. Jsi činným principem, skutečnou pravdou ve všech složkách stvoření, a proto se Ti říká antaryāmī, vnitřní síla. Vůči nikomu nejsi zaujatý a Tvé pokyny platí pro všechny v každé době. Jsi zdrojem veškeré pravdy. Proto se Ti s poklonami odevzdáváme a prosíme Tě, abys nás ochránil.”

Význam

Polobozi neboli oddaní velmi dobře vědí, že Nejvyšší Osobnost Božství je skutečnou podstatou, v hmotném i v duchovním světě. Śrīmad-Bhāgavatam proto začíná slovy oṁ namo bhagavate vāsudevāya...satyaṁ paraṁ dhīmahi. Vāsudeva, Kṛṣṇa, je paraṁ satyam, Nejvyšší Pravda. Nejvyšší Pravdě lze porozumět nebo se k ní přiblížit použitím nejvyšší metody podle pokynů Nejvyšší Pravdy: bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ (Bg. 18.55). Bhakti, oddaná služba, je jediný prostředek umožňující pochopit Absolutní Pravdu. V zájmu své ochrany se tedy polobozi odevzdávají Nejvyšší, a nikoliv relativní pravdě. Někteří lidé uctívají různé polobohy, ale Nejvyšší Pravda, Kṛṣṇa, prohlašuje v Bhagavad-gītě (7.23): antavat tu phalaṁ teṣāṁ tad bhavaty alpa-medhasām-“Lidé s malou inteligencí uctívají polobohy a plody, které získávají, jsou omezené a dočasné.” Uctívání polobohů může být na určitou dobu užitečné, ale jeho výsledek je antavat, pomíjivý. Tento hmotný svět je dočasný, polobozi jsou dočasní a stejně tak dočasná jsou i od nich získaná požehnání. Živá bytost je však věčná (nityo nityānāṁ cetanaś cetanānām), a proto musí usilovat o věčné, nikoliv dočasné štěstí. Slova satyaṁ paraṁ dhīmahi vyjadřují, že člověk má hledat Absolutní Pravdu a nespokojit se s pravdou relativní.

Prahlāda Mahārāja ve svých modlitbách k Nejvyšší Osobnosti Božství, Pánu Nṛsiṁhadevovi, řekl:

bālasya neha śaraṇaṁ pitarau nṛsiṁha
nārtasya cāgadam udanvati majjato nauḥ

Za ochránce dítěte jsou obvykle pokládáni jeho rodiče, ale skutečnost je jiná. Pravým ochráncem je Nejvyšší Osobnost Božství.

taptasya tat-pratividhir ya ihāñjaseṣṭas
tāvad vibho tanu-bhṛtāṁ tvad-upekṣitānām

(Bhāg. 7.9.19)

Bez pomoci Nejvyšší Osobnosti Božství bude dítě i v přítomnosti rodičů trpět a nemocný člověk zemře i přes všechnu lékařskou péči. Zde v hmotném světě, kde probíhá boj o přežití, lidé vynalézají mnoho způsobů ochrany, ale pokud je Nejvyšší Osobnost Božství zavrhne, nebudou jim nic platné. Proto polobozi úmyslně říkají: satyātmakaṁ tvāṁ śaraṇaṁ prapannāḥ-“Ó Pane, Ty můžeš poskytnout skutečnou ochranu, a proto se Ti odevzdáváme.”

Pán vyžaduje, aby se Mu živá bytost odevzdala (sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja), a dále říká:

sakṛd eva prapanno yas
tavāsmīti ca yācate
abhayaṁ sarvadā tasmai
dadāmy etad vrataṁ mama

“Když se Mi někdo upřímně odevzdá-když řekne: ,Můj Pane, ode dneška jsem zcela Tvůj’-pak ho budu vždy chránit. To slibuji.” (Rāmāyaṇa, Yuddha-kāṇḍa 18.33) Polobozi se modlili k Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, protože se právě zjevil v lůně své oddané Devakī, aby ochránil všechny oddané, jež sužoval Kaṁsa se svými pobočníky. Tak Pán jedná jako satya-vrata. Ochranu, kterou poskytuje Nejvyšší Osobnost Božství, nelze srovnávat s ochranou od polobohů. Je řečeno, že Rāvaṇa byl velkým oddaným Pána Śivy, ale když se ho Pán Rāmacandra vydal zabít, Śiva ho nemohl ochránit.

Pán Brahmā a Pán Śiva, doprovázeni velkými mudrci, jako je Nārada, a následováni mnoha dalšími polobohy, se neviditelně zjevili v Kaṁsově domě. Začali se k Nejvyšší Osobnosti Božství modlit vybranými modlitbami, které jsou oddaným velice příjemné a plní duchovní touhy. Prvními slovy jasně prohlásili, že Pán je věrný svému slibu. V Bhagavad-gītě je uvedeno, že Kṛṣṇa sestupuje do hmotného světa proto, aby chránil zbožné a ničil bezbožné. To je Jeho slib. Polobozi věděli, že se nyní uchýlil do lůna Devakī, aby tento slib splnil. Měli velkou radost, že Pán přichází uskutečnit své poslání, a oslovili Ho jako satyaṁ param, “Nejvyšší Absolutní Pravdu”.

Každý hledá pravdu. To je filozofický aspekt života. Polobozi sdělují, že Nejvyšší Absolutní Pravdou je Kṛṣṇa. Ten, kdo si bude plně vědom Kṛṣṇy, může Absolutní Pravdy dosáhnout. Touto Absolutní Pravdou je Kṛṣṇa. Relativní pravda není pravdou ve všech třech fázích věčného času, minulosti, přítomnosti a budoucnosti. Kṛṣṇa je Pravdou vždy-v minulosti, přítomnosti i budoucnosti. V hmotném světě všemu vládne svrchovaný čas a vše má svou minulost, přítomnost a budoucnost. Kṛṣṇa však existoval i před stvořením, po stvoření vše v Kṛṣṇovi spočívá, a až bude celé stvoření zničeno, Kṛṣṇa zůstane. Proto je Absolutní Pravdou za všech okolností. Jakákoliv pravda v hmotném světě pochází z Nejvyšší Pravdy, Kṛṣṇy. Jakékoliv bohatství v hmotném světě má svůj původ v Kṛṣṇovi. Jakákoliv sláva v hmotném světě má svou příčinu v Kṛṣṇovi. Jakákoliv síla v hmotném světě pochází z Kṛṣṇy. Jakákoliv moudrost a vzdělanost v hmotném světě mají svůj původ v Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa je tedy zdrojem všech relativních pravd.

Oddaní se proto po vzoru Pána Brahmy modlí: govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi, a tak uctívají Govindu, ādi-puruṣu, Nejvyšší Pravdu. Cokoliv, co se kde děje, si vyžaduje zapojení tří faktorů: jñāna-bala-kriyā-poznání, síly a činnosti. Jakmile něco z toho chybí, úsilí bude vždy neúspěšné. Kdo tedy chce být ve všem úspěšný, musí mít tyto tři faktory na své straně. Ve Védách (Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8) je o Nejvyšší Osobnosti Božství řečeno:

na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate
na tat samaś cābhyadhikaś ca dṛśyate
parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nemusí nic dělat sám, neboť vlastní takové energie, že vše, co chce, aby se stalo, bude dokonale zařízeno hmotnou přírodou (svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca). Podobně ani ti, kdo Pánu slouží, nemusí zápasit o existenci. Oddaní, kteří jsou plně zapojeni v šíření hnutí pro vědomí Kṛṣṇy-a to je více než deset tisíc mužů a žen na celém světě-nemají žádné stálé zaměstnání, ale přesto vidíme, že jsou dobře zaopatřeni. Pán říká v Bhagavad-gītě (9.22):

ananyāś cintayanto māṁ
ye janāḥ paryupāsate
teṣāṁ nityābhiyuktānāṁ
yoga-kṣemaṁ vahāmy aham

“Ale těm, kteří Mě vždy uctívají s výlučnou oddaností a rozjímají o Mé transcendentální podobě, přináším to, co potřebují, a chráním to, co mají.” Oddaní si nedělají starosti s budoucností, kde budou bydlet nebo co budou jíst. O vše se jim stará a zajišťuje Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který slíbil: kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati-“Ó synu Kuntī, vyhlas směle, že Můj oddaný nikdy nezanikne.” (Bg. 9.31) Za všech okolností a v každém ohledu tedy platí, že tomu, kdo se zcela odevzdá Nejvyšší Osobnosti Božství, nehrozí, že by musel bojovat o přežití. V této souvislosti má velký význam citát z Tantra-bhāgavaty, který ve svém komentáři uvádí Śrīpāda Madhvācārya:

sac-chadba uttamaṁ brūyād
ānandantīti vai vadet
yetijñānaṁ samuddiṣṭaṁ
pūrṇānanda-dṛśis tataḥ

…

attṛtvāc ca tadā dānāt
satyāttya cocyate vibhuḥ

Na vysvětlení slov satyasya yonim říká Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura, že Kṛṣṇa je avatārī, původ všech inkarnací. Všechny inkarnace jsou Absolutní Pravda, ale Nejvyšší Osobnost Božství Kṛṣṇa je přesto jejich původem. Dīpārcir eva hi daśāntaram abhyupetya dīpāyate (Brahma-saṁhitā 5.46). Může existovat mnoho lamp se stejnou svítivostí, ale přesto je mezi nimi jedna lampa první, jedna druhá, třetí a tak dále. Stejně tak je mnoho inkarnací, které jsou přirovnány k lampám, ale první lampou, původní Osobností Božství, je Kṛṣṇa. Govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi.

Polobozi musí poslušně uctívat Nejvyšší Osobnost Božství, ale někdo může namítat, že když byl Nejvyšší Bůh v lůně Devakī, znamená to, že také přicházel v hmotném těle. Proč by tedy měl být uctíván? Proč by se mělo rozlišovat mezi obyčejnou živou bytostí a Nejvyšší Osobností Božství? Tyto otázky budou zodpovězeny v následujících verších.

10.2.27

Verš

ekāyano ’sau dvi-phalas tri-mūlaś
catū-rasaḥ pañca-vidhaḥ ṣaḍ-ātmā
sapta-tvag aṣṭa-viṭapo navākṣo
daśa-cchadī dvi-khago hy ādi-vṛkṣaḥ

Synonyma

eka-ayanaḥ — tělo obyčejné živé bytosti zcela závisí na hmotných prvcích; asau — to; dvi-phalaḥ — v tomto těle podléháme hmotnému štěstí a neštěstí, jež jsou výsledkem karmy; tri-mūlaḥ — jež má tři kořeny, tři kvality přírody (dobro, vášeň a nevědomost), na základě kterých je tělo vytvořeno; catuḥ-rasaḥ — čtyři rasy neboli chutě; * pañca-vidhaḥ — skládající se z pěti smyslů pro získávání poznání (očí, uší, nosu, jazyka a hmatu); ṣaṭ-ātmā — šest okolností (nářek, klam, stáří, smrt, hlad a žízeň); sapta-tvak — jež má sedm pokryvů (kůži, krev, svaly, tuk, kosti, morek a semeno); aṣṭa-viṭapaḥ — osm větví (pět hrubohmotných prvků-země, voda, oheň, vzduch a éter-a také mysl, inteligence a ego); nava-akṣaḥ — devět otvorů; daśa-chadī — deset druhů životního vzduchu, které připomínají listy stromu; dvi-khagaḥ — dva ptáci (individuální duše a Nadduše); hi — jistě; ādi-vṛkṣaḥ — toto je původní strom či struktura hmotného těla, individuálního i vesmírného.

Překlad

“Tělo (vesmírné i individuální tělo mají stejné složení) lze obrazně nazvat původním stromem. Na tomto stromě, který zcela závisí na půdě tvořené hmotnou přírodou, vyrůstají plody dvou druhů-požitek ze štěstí a utrpení z neštěstí. Příčinou stromu, jež vytváří jeho tři kořeny, je styk se třemi kvalitami hmotné přírody-dobrem, vášní a nevědomostí. Plody v podobě tělesného štěstí mají čtyři chutě-náboženství, ekonomický rozvoj, smyslový požitek a osvobození-které jsou zakoušeny pěti smysly pro získávání poznání za šesti okolností: nářku, klamu, stáří, smrti, hladu a žízně. Sedmi vrstvami kůry, které strom pokrývají, jsou kůže, krev, svaly, tuk, kosti, morek a semeno a osm větví tvoří pět hrubohmotných a tři jemnohmotné prvky-země, voda, oheň, vzduch, éter, mysl, inteligence a falešné ego. Tělesný strom má devět otvorů-oči, uši, nosní dírky, ústa, konečník a genitálie-a deset listů, jimiž je deset vzduchů proudících tělem. Sedí na něm dva ptáci: jedním je individuální duše a druhým Nadduše.”

Význam

Hmotný svět je složen z pěti základních prvků-země, vody, ohně, vzduchu a éteru-které všechny pocházejí z Kṛṣṇy. I když materialističtí vědci možná uznávají těchto pět základních prvků za příčinu hmotného projevu, tyto prvky v jejich hrubém i subtilním stavu vytváří Kṛṣṇa, jehož okrajová energie rovněž vytváří živé bytosti, jež v tomto hmotném světě jednají. Sedmá kapitola Bhagavad-gīty jasně uvádí, že celý vesmírný projev je kombinací dvou Kṛṣṇových energií-vyšší a nižší energie. Živé bytosti jsou vyšší energií a neživé hmotné prvky jsou Jeho nižší energií. V neprojeveném stavu vše spočívá v Kṛṣṇovi.

Materialističtí vědci nejsou schopni hmotnou stavbu těla takto důkladně analyzovat. Jejich analýza se zabývá pouze neživou hmotou, ale to nestačí, neboť živá bytost je od hmotné tělesné schránky zcela oddělená. V Bhagavad-gītě (7.5) Pán říká:

apareyam itas tv anyāṁ
prakṛtiṁ viddhi me parām
jīva-bhūtāṁ mahā-bāho
yayedaṁ dhāryate jagat

“Ó Arjuno, válečníku mocných paží, kromě nich však existuje ještě Moje jiná, vyšší energie, která zahrnuje živé bytosti, jež vykořisťují zdroje této hmotné, nižší přírody.” Hmotné prvky sice pocházejí z Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, ale jsou to oddělené prvky a do chodu je uvádějí prvky živé.

Slovo dvi-khagaḥ vyjadřuje, že živé prvky v těle připomínají dva ptáky na stromě. Kha znamená “nebe” a ga znamená “ten, kdo létá”. Slovo dvi-khagaḥ tedy označuje ptáky. Na stromě těla sedí dva ptáci neboli dva živé prvky, jež se od sebe vždy liší. V Bhagavad-gītě (13.3) Pán říká: kṣetra-jñaṁ cāpi māṁ viddhi sarva-kṣetreṣu bhārata-“Ó potomku Bharaty, věz, že Já jsem také znalcem, a to ve všech tělech.” Kṣetra-jña, majitel těla, se rovněž nazývá khaga, živá bytost. V těle jsou dva kṣetra-jñové-individuální duše a Nadduše. Individuální duše je majitelem svého individuálního těla, ale Nadduše je přítomná v tělech všech živých bytostí. Tak důkladnou analýzu a pochopení tělesné stavby nelze získat z žádného jiného zdroje, než je védská literatura.

Když dva ptáci vletí do koruny stromu, někdo se může pošetile domnívat, že se stromem splynuli, ale to není pravda. Každý z nich si ponechává svou individuální totožnost. Také individuální duše a Nadduše se nestávají jednou bytostí, ani nesplývají s hmotou. Živá bytost žije blízko hmoty, ale to neznamená, že s ní splývá nebo se s ní mísí (asaṅgo hy ayaṁ puruṣaḥ), i když materialističtí vědci mylně vidí organické i anorganické, živé i neživé prvky jako smíšené.

Védské poznání bylo uzamčeno, udržováno v tajnosti, ale každá lidská bytost mu potřebuje správně porozumět. Moderní civilizace, založená na nevědomosti, se věnuje pouze analyzování těla, a tak lidé docházejí k chybnému závěru, že se životní síla v těle vytváří za určitých hmotných podmínek. Lidé postrádají informace o duši, ale tento verš obsahuje dokonalé vysvětlení, že existují dvě životní síly (dvi-khagaḥ): individuální duše a Nadduše. Nadduše je přítomná v každém těle (īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati), zatímco individuální duše se nachází pouze ve svém vlastním těle (dehī) a transmigruje z jednoho těla do druhého.

10.2.28

Verš

tvam eka evāsya sataḥ prasūtis
tvaṁ sannidhānaṁ tvam anugrahaś ca
tvan-māyayā saṁvṛta-cetasas tvāṁ
paśyanti nānā na vipaścito ye

Synonyma

tvam — Ty (ó Pane); ekaḥ — jelikož jsi jediný, jsi vším; eva — vskutku; asya sataḥ — tohoto vesmírného projevu, který je nyní viditelný; prasūtiḥ — původní zdroj; tvam — Ty, Pane; sannidhānam — zachování veškeré energie, když je vše zničeno; tvam — Ty, Pane; anugrahaḥ ca — a udržovatel; tvat-māyayā — Tvou matoucí, vnější energií; saṁvṛta-cetasaḥ — ti, jejichž inteligence je touto matoucí energií zahalena; tvām — Tebe; paśyanti — vidí; nānā — rozmanitost; na — ne; vipaścitaḥ — učení mudrci či oddaní; ye — kteří jsou.

Překlad

“Ty, ó Pane, jsi bezprostřední příčinou tohoto hmotného světa, který je projeven ve své rozmanitosti jako původní strom. Jsi také jeho udržovatelem a po zničení jsi tím, v němž je vše uchováno. Osoby zahalené Tvou vnější energií Tě za tímto projevem nevidí, ale pohled učených oddaných je jiný.”

Význam

Za stvořitele, udržovatele a ničitele tohoto hmotného světa jsou považováni různí polobozi, počínaje Pánem Brahmou, Pánem Śivou, a dokonce i Viṣṇuem, ale skutečnost je jiná. Vše je ve skutečnosti Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, projevený v různých formách energie. Ekam evādvitīyaṁ brahma. Nic jiného neexistuje. Doopravdy učení (vipaścit) jsou ti, kdo chápou a vidí Nejvyšší Osobnost Božství ve všech podmínkách. Premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti (Brahma-saṁhitā 5.38). Učení oddaní uznávají dokonce i utrpení jako projev přítomnosti Nejvyššího Pána. Když oddaný trpí, vidí, že se Pán zjevil v podobě utrpení, aby ho očistil, zbavil nečistot hmotného světa. Dokud je živá bytost v hmotném světě, ocitá se v různých podmínkách, a proto oddaný vidí situaci, kdy trpí, jen jako další aspekt Pána. Tat te 'nukampāṁ susamīkṣamāṇaḥ (Bhāg. 10.14.8). Pokládá tedy utrpení za projev Pánovy přízně, neboť chápe, že je tak zbavován svého znečištění. Teṣām ahaṁ samuddhartā mṛtyu-saṁsāra-sāgarāt (Bg. 12.7). Výskyt utrpení je negativním procesem, který má vysvobodit oddaného z tohoto hmotného světa, zvaného mṛtyu-saṁsāra neboli koloběh zrození a smrti. Pán chce odevzdanou duši zachránit před opakovaným rozením a umíráním, a proto ji nechá trochu trpět, aby ji zbavil znečištění. Neoddaný tomu nemůže rozumět, ale oddaný to chápe, jelikož je vipaścit, učený. Neoddaný je utrpením vyvedený z míry, zatímco oddaný je vítá jako další aspekt Pána. Sarvaṁ khalv idaṁ brahma. Oddaný skutečně vidí, že existuje pouze Nejvyšší Osobnost Božství a nic jiného. Ekam evādvitīyam. Existuje pouze Pán, který se představuje v různých energiích.

Ti, kdo postrádají skutečné poznání, si myslí, že Brahmā je stvořitel, Viṣṇu udržovatel a Śiva ničitel a různí polobozi jsou zde od toho, aby plnili různé úkoly. Tito lidé si tedy vymýšlejí rozličné záměry a potom uctívají různé polobohy, aby dosáhli jejich splnění (kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ). Oddaný však ví, že všichni polobozi jsou pouze částmi Nejvyšší Osobnosti Božství a že tyto části není třeba uctívat. Pán říká v Bhagavad-gītě (9.23):

ye 'py anya-devatā bhaktā
yajante śraddhayānvitāḥ
te 'pi mām eva kaunteya
yajanty avidhi-pūrvakam

“Ti, kdo jsou oddáni jiným bohům a s vírou je uctívají, ve skutečnosti uctívají pouze Mě, ó synu Kuntī, ale nesprávným způsobem.” Není důvod uctívat polobohy, neboť to je avidhi, nesprávné. Člověk může splnit všechny své povinnosti jednoduše tím, že se odevzdá u lotosových nohou Kṛṣṇy. Není povinen uctívat různá božstva či polobohy. Na ně se zaměřují mūḍhové neboli hlupáci, kteří jsou zmateni třemi kvalitami hmotné přírody (tribhir guṇa-mayair bhāvair ebhiḥ sarvam idaṁ jagat). Nedovedou totiž pochopit, že Nejvyšší Osobnost Božství je skutečným zdrojem všeho (mohitaṁ nābhijānāti mām ebhyaḥ param avyayam). Člověk by se však neměl nechat rozptylovat mnohými vedlejšími aspekty Pána, ale soustředit se na Nejvyššího a uctívat Jeho (mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja). To by mělo být hlavní životní zásadou.

10.2.29

Verš

bibharṣi rūpāṇy avabodha ātmā
kṣemāya lokasya carācarasya
sattvopapannāni sukhāvahāni
satām abhadrāṇi muhuḥ khalānām

Synonyma

bibharṣi — přijímáš; rūpāṇi — různé podoby, jako je Matsya, Kūrma, Varāha, Rāma a Nṛsiṁha; avabodhaḥ ātmā — i když z Tebe pocházejí různé inkarnace, zůstáváš Nejvyšší, plný poznání; kṣemāya — pro dobro všech, a zvláště oddaných; lokasya — všech živých bytostí; cara-acarasya — pohyblivých a nehybných; sattva-upapannāni — všechny tyto inkarnace jsou transcendentální (na úrovni śuddha-sattva); sukha-avahāni — oplývající transcendentální blažeností; satām — oddaných; abhadrāṇi — vše nepříznivé či zničení; muhuḥ — znovu a znovu; khalānām — neoddaných.

Překlad

“Ó Pane, neustále oplýváš úplným poznáním a pro dobro všech živých bytostí se zjevuješ v různých inkarnacích, které jsou transcendentální vůči hmotnému stvoření. Když přicházíš v těchto inkarnacích, přinášíš radost zbožným oddaným, ale neoddaným přinášíš zhoubu.”

Význam

Tento verš vysvětluje, proč Nejvyšší Osobnost Božství znovu a znovu přichází jako inkarnace. Každá inkarnace Nejvyšší Osobnosti Božství jedná jinak, ale jejich hlavním účelem je paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām-chránit oddané a hubit ničemy. Pro duṣkṛtī neboli ničemy je však i to, že jsou usmrceni, z konečného hlediska dobré.

10.2.30

Verš

tvayy ambujākṣākhila-sattva-dhāmni
samādhināveśita-cetasaike
tvat-pāda-potena mahat-kṛtena
kurvanti govatsa-padaṁ bhavābdhim

Synonyma

tvayi — v Tobě; ambuja-akṣa — ó Pane s lotosovýma očima; akhila-sattva-dhāmni — který jsi původní příčinou veškeré existence, z Něhož vše vychází a v Němž spočívají všechny energie; samādhinā — neustálou meditací a úplným pohroužením se (do myšlenek na Tebe, Nejvyšší Osobnost Božství); āveśita — zcela pohroužen, zcela zaměstnán; cetasā — ale takovým způsobem uvažování; eke — jediná metoda, neustále myslet na Tvé lotosové nohy; tvat-pāda-potena — nastoupením na takovou loď, jakou jsou Tvé lotosové nohy; mahat-kṛtena — tím činem, který je považován za nejmocnější či který konají mahājanové; kurvanti — činí; govatsa-padam — jako otisk telecího kopýtka; bhava-abdhim — velký oceán nevědomosti.

Překlad

“Ó Pane s lotosovýma očima, ten, kdo soustředí svou meditaci na Tvé lotosové nohy, které jsou zdrojem veškeré existence, a tyto lotosové nohy přijme jako loď k překonání oceánu nevědomosti, kráčí ve stopách mahājanů (velkých světců, mudrců a oddaných). Touto jednoduchou metodou může překonat oceán nevědomosti stejně snadno, jako se překročí otisk telecího kopýtka.”

Význam

Pravým životním posláním je překonat oceán nevědomosti, opakovaného zrození a smrti. Ti, kdo setrvávají v temnotě nevědomosti, však toto poslání neznají. Místo toho se nechávají unášet vlnami hmotné přírody (prakṛteḥ kriyamāṇāni guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ) a podstupují strasti opakovaného rození a umírání, mṛtyu-saṁsāra-vartmani. Kdo však díky společnosti oddaných získal poznání, následuje mahājany (mahat-kṛtena). Neustále soustředí mysl na lotosové nohy Pána a věnuje se jedné nebo více z devíti činností oddané služby (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ smaraṇaṁ pāda-sevanam). Toto jednání stačí k překonání nepřekonatelného oceánu nevědomosti.

Oddaná služba je mocná v každé podobě. Śrī-viṣṇoḥ śravaṇe parīkṣid abhavad vaiyāsakiḥ kīrtane (Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.265). Podle tohoto verše dosáhl Mahārāja Parīkṣit osvobození tím, že dokonale soustředil mysl na naslouchání Pánovu svatému jménu a popisům Jeho vlastností a zábav. Śukadeva Gosvāmī pouze oslavoval Pána a tím, že vyprávěl o Kṛṣṇovi, což tvoří celý Śrīmad-Bhāgavatam, dosáhl také osvobození. K osvobození vede i sakhya, přátelský vztah k Pánovi. Taková je moc oddané služby, kterou poznáváme z příkladů mnoha čistých oddaných.

svayambhūr nāradaḥ śambhuḥ
kumāraḥ kapilo manuḥ
prahlādo janako bhīṣmo
balir vaiyāsakir vayam

(Bhāg. 6.3.20)

Musíme kráčet ve stopách těchto oddaných, neboť touto jedinou snadnou metodou lze překonat velký oceán nevědomosti stejně, jako se překročí malý důlek vytvořený kopýtkem telete.

O Pánu je zde řečeno, že je ambujākṣa neboli že má lotosové oči. Pohled na Pánovy oči, které jsou přirovnávány k lotosům, člověka natolik uspokojí, že nebude chtít hledět na nic jiného. Když oddaný spatří Pánovu transcendentální podobu, ihned se v srdci pohrouží do Pána. Tento stav se nazývá samādhi. Dhyānāvasthita-tad-gatena manasā paśyanti yaṁ yoginaḥ (Bhāg. 12.13.1). Yogī je naprosto pohroužený v myšlenkách na Nejvyšší Osobnost Božství, neboť nemá žádný jiný úkol, než neustále v srdci myslet na Pána. Je také řečeno:

samāśritā ye pada-pallava-plavaṁ
mahat-padaṁ puṇya-yaśo murāreḥ
bhavāmbudhir vatsa-padaṁ paraṁ padaṁ
padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām

“Tomu, kdo přijal loď v podobě lotosových nohou Pána, Jenž je útočištěm vesmírného projevu a je slavný jako Murāri neboli nepřítel démona Mury, se oceán hmotného světa jeví jako voda obsažená v otisku kopýtka telete. Jeho cílem je paraṁ padam neboli Vaikuṇṭha-místo, kde neexistuje hmotné utrpení-a ne místo, kde hrozí nebezpečí na každém kroku.” (Bhāg. 10.14.58) Tuto metodu zde doporučují autority, jako je Pán Brahmā a Pán Śiva (svayambhūr nāradaḥ śambhuḥ), a proto ji musíme přijmout, abychom překonali nevědomost. Je to velice snadné, ale musíme kráčet ve stopách velkých osobností. Pak budeme úspěšní.

Co se týče slova mahat-kṛtena, je rovněž významné, že metoda, kterou velcí oddaní uplatňují, není určena jen pro ně, ale i pro ostatní. Jakmile je něco usnadněno, nabízí to dobré podmínky jak těm, kteří se o to zasloužili, tak i ostatním, kteří se budou držet stejných zásad. Metoda doporučená v tomto verši pro překonání oceánu nevědomosti je snadná nejen pro oddaného, ale i pro obyčejné lidi, kteří jej budou následovat (mahājano yena gataḥ sa panthāḥ).

10.2.31

Verš

svayaṁ samuttīrya sudustaraṁ dyuman
bhavārṇavaṁ bhīmam adabhra-sauhṛdāḥ
bhavat-padāmbhoruha-nāvam atra te
nidhāya yātāḥ sad-anugraho bhavān

Synonyma

svayam — osobně; samuttīrya — dokonale překračující; su-dustaram — co je velice obtížné překonat; dyuman — ó Pane, který jsi jako slunce, rozjasňující temnotu tohoto světa nevědomosti; bhava-arṇavam — oceán nevědomosti; bhīmam — rozbouřený; adabhra-sauhṛdāḥ — oddaní, kteří projevují trvalé přátelství k pokleslým duším; bhavat-pada-ambhoruha — Tvoje lotosové nohy; nāvam — loď pro překonání; atra — v tomto světě; te — oni (vaiṣṇavové); nidhāya — nechávající za sebou; yātāḥ — ke konečnému cíli, na Vaikuṇṭhaloku; sat-anugrahaḥ — který jsi vždy laskavý a milostivý k oddaným; bhavān — Ty.

Překlad

“Ó Pane, který připomínáš jasné slunce, jsi vždy ochotný splnit touhu svého oddaného, a proto jsi nazýván stromem přání (vāñchā-kalpataru). Když se ācāryové bezvýhradně uchýlí k Tvým lotosovým nohám, aby překonali rozbouřený oceán nevědomosti, nechávají za sebou na Zemi metodu, pomocí níž se jim to podařilo. Jelikož jsi ke svým dalším oddaným velice milostivý, přijímáš tuto metodu, abys jim pomohl.”

Význam

Tento výrok vyjevuje, jak milostiví ācāryové a milostivý Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, společně pomáhají oddanému, který to s návratem domů, zpátky k Bohu, myslí vážně. Śrī Caitanya Mahāprabhu ve svých pokynech Rūpovi Gosvāmīmu řekl:

brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva
guru-kṛṣṇa-prasāde pāya bhakti-latā-bīja

(Cc. Madhya 19.151)

Semínko bhakti-laty, oddané služby, lze získat milostí gurua a Kṛṣṇy. Povinností gurua je najít způsob, jak s ohledem na čas, okolnosti a danou osobu oddaného přivést k oddané službě, kterou Kṛṣṇa přijímá od toho, kdo chce být úspěšný ve snaze vrátit se domů, zpátky k Bohu. Obyvatel tohoto hmotného světa, který má štěstí, se po svém putování vesmírem odevzdá takovému guruovi či ācāryovi, jenž oddaného učí sloužit vhodným způsobem vzhledem k okolnostem tak, aby Nejvyšší Pán jeho službu přijal. To oddanému usnadní dosáhnout konečného cíle. Povinností ācāryi tedy je najít způsob, jak mohou oddaní sloužit v souladu s pokyny śāster. Rūpa Gosvāmī například pomohl budoucím oddaným tím, že vydával knihy o oddané službě, jako je Bhakti-rasāmṛta-sindhu. To znamená, že povinností ācāryi je vydávat knihy, které pomohou budoucím zájemcům přijmout metodu služby, a tak se milostí Pána připravit na návrat domů, zpátky k Bohu. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy předepisujeme a následujeme stejnou cestu. Oddaným se proto doporučuje zanechat čtyř hříšných činností-nedovoleného sexu, požívání omamných látek, jedení masa a hazardování-a každý den zpívat šestnáct kol japy. To jsou autorizované pokyny. Jelikož v západních zemích není možné neustále zpívat, místo snahy uměle napodobovat Haridāse Ṭhākura by měl člověk následovat tento proces. Kṛṣṇa přijme oddaného, který přísně dodržuje usměrňující zásady a řídí se metodou předepsanou v knihách vydaných autoritami. Ācārya předává vhodnou metodu, jak překonat oceán nevědomosti využitím lodě Pánových lotosových nohou, a ti, kdo se jí budou striktně držet, milostí Pána nakonec dosáhnou svého cíle. Tato metoda se nazývá ācārya-sampradāya. V této souvislosti je řečeno: sampradāya-vihīnā ye mantrās te niṣphalā matāḥ (Padma Purāṇa). Ācārya-sampradāya je jednoznačně autorizovaná, a každý ji tedy musí přijmout. Jinak jeho úsilí vyzní naprázdno. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura zpívá:

tāṅdera caraṇa sevi bhakta sane vāsa
janame janame haya, ei abhilāṣa

Je třeba uctívat lotosové nohy ācāryi a žít ve společnosti oddaných. Pak bude úsilí o překonání nevědomosti nepochybně korunováno úspěchem.

10.2.32

Verš

ye ’nye ’ravindākṣa vimukta-māninas
tvayy asta-bhāvād aviśuddha-buddhayaḥ
āruhya kṛcchreṇa paraṁ padaṁ tataḥ
patanty adho ’nādṛta-yuṣmad-aṅghrayaḥ

Synonyma

ye anye — kdokoli, všichni ostatní; aravinda-akṣa — ó Pane s lotosovýma očima; vimukta-māninaḥ — kteří se mylně považují za vysvobozené z pout hmoty; tvayi — Tobě; asta-bhāvāt — kteří různými způsoby spekulují, ale nevědí nebo nechtějí vědět více o Tvých lotosových nohách; aviśuddha-buddhayaḥ — jejichž inteligence ještě není očištěná a kteří neznají cíl života; āruhya — i když dosáhli; kṛcchreṇa — přísnou askezí a těžkou prací; param padam — nejvyššího postavení (podle jejich představ a spekulací); tataḥ — z tohoto postavení; patanti — padají; adhaḥ — znovu dolů do hmotného světa; anādṛta — nevěnující pozornost oddanosti; yuṣmat — Tvým; aṅghrayaḥ — lotosovým nohám.

Překlad

(Někdo může říci, že kromě oddaných, kteří neustále vyhledávají útočiště u Pánových lotosových nohou, jsou zde ještě jiní, kteří nejsou oddaní, ale přijali jiné metody za účelem vysvobození. Co se stane s nimi? Pán Brahmā a ostatní polobozi na tuto otázku odpovídají:) “Ó Pane, jenž máš oči jako lotosové květy, i když se neoddaní, kteří chtějí podstupováním přísné askeze dosáhnout nejvyššího postavení, možná považují za vysvobozené, jejich inteligence je nečistá. Jelikož nemají žádnou úctu k Tvým lotosovým nohám, musejí ze svého domněle nadřazeného postavení poklesnout.”

Význam

Vedle oddaných je zde ještě mnoho jiných osob, kterým se říká karmī, jñānī či yogīni, filantropové, altruisté, politici, impersonalisté a voidisté. Neoddaných, kteří mají své vlastní cesty k osvobození, je mnoho druhů. Neznají však útočiště, jež skýtají Pánovy lotosové nohy, a proto i když se neoprávněně domnívají, že jsou již osvobození a dosáhli nejvyššího postavení, poklesnou. Pán sám jasně říká v Bhagavad-gītě (9.3):

aśraddadhānāḥ puruṣā
dharmasyāsya parantapa
aprāpya māṁ nivartante
mṛtyu-saṁsāra-vartmani

“Ti, kdo nemají víru v oddanou službu, Mě nemohou dosáhnout, ó hubiteli nepřátel. Proto se vracejí na cestu zrození a smrti v tomto hmotném světě.” Nezáleží na tom, zda je člověk karmī, jñānī, yogī, filantrop, politik nebo cokoliv jiného; pokud nechová v lásce lotosové nohy Pána, poklesne. To je soud, který Pán Brahmā v tomto verši pronáší.

Jsou tací, kteří zastávají názor, že lze přijmout jakoukoliv metodu a že bez ohledu na zvolenou metodu dospějí ke stejnému cíli, ale to je v tomto verši vyvráceno. Tyto osoby jsou zde pojmenovány vimukta-māninaḥ-i když si o sobě myslí, že dosáhly nejvyšší dokonalosti, skutečnost je jiná. V současné době si velcí politici na celém světě myslí, že se pomocí svých plánů zmocní nejvyšších politických míst-postavení prezidenta nebo ministerského předsedy-ale můžeme na vlastní oči vidět, že jako neoddaní již v tomto životě poklesnou (patanty adhaḥ). Stát se prezidentem nebo ministerským předsedou není snadné; člověk musí pro dosažení tohoto postavení těžce pracovat (āruhya kṛcchreṇa). A i když třeba svého cíle dosáhne, hmotná příroda ho může z jeho místa kdykoli odstranit. Známe mnoho příkladů, kdy byli vysoce postavení politici odstraněni z vlády a skončili v propadlišti dějin. Příčinou toho je aviśuddha-buddhayaḥ-nečistá inteligence. Śāstra uvádí: na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum (Bhāg. 7.5.31). Člověk dosáhne životní dokonalosti, když se stane oddaným Viṣṇua, ale lidé to nevědí. Proto se děje to, co popisuje Bhagavad-gītā (12.5): kleśo 'dhikataras teṣām avyaktāsakta-cetasām. Lidé, kteří nakonec nepřijmou Nejvyšší Osobnost Božství a oddanou službu, a místo toho lpí na impersonalismu a voidismu, musí kvůli dosažení svých cílů podstoupit velké úsilí.

śreyaḥ-sṛtiṁ bhaktim udasya te vibho
kliśyanti ye kevala-bodha-labdhaye

(Bhāg. 10.14.4)

Tito lidé těžce pracují a podstupují tvrdou askezi, aby získali poznání, ale jejich těžká práce a askeze jsou tím jediným, co získají, neboť pravého cíle života nedosáhnou.

Dhruva Mahārāja chtěl zprvu získat největší hmotné království a větší hmotné bohatství, než měl jeho otec. Když ho však Pán poctil svou přízní a zjevil se před ním, aby mu dal požehnání, po kterém toužil, Dhruva Mahārāja je odmítl. Řekl: svāmin kṛtārtho 'smi varaṁ na yāce-“Nyní jsem naprosto spokojený. Nechci žádná hmotná požehnání.” (Hari-bhakti-sudhodaya 7.28) To je dokonalost života. Yaṁ labdhvā cāparaṁ lābhaṁ manyate nādhikaṁ tataḥ (Bg. 6.22). Ten, kdo získá útočiště u Pánových lotosových nohou, je zcela spokojený a nemusí žádat o žádné hmotné požehnání.

V noci nelze spatřit lotos, neboť lotosy kvetou pouze přes den. Proto je významné slovo aravindākṣa. Ten, koho neokouzlují lotosové oči nebo transcendentální podoba Nejvyššího Pána, se nachází v temnotě, právě jako ten, kdo nevidí kvetoucí lotos. Pokud nepokročil natolik, aby viděl lotosové oči a transcendentální podobu Śyāmasundary, je neúspěšný. Premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti. Ti, kdo jsou láskou poutáni k Nejvyšší Osobnosti Božství, vidí neustále Pánovy lotosové oči a lotosové nohy, zatímco jiní Pánovu krásu nevidí, a proto jsou nazváni anādṛta-yuṣmad-aṅghrayaḥ-lhostejní k Pánově osobní podobě. Ti, kdo se o Jeho podobu nezajímají, jsou v každé oblasti života neúspěšní, ale ten, kdo v sobě probudí jen trochu lásky k Nejvyšší Osobnosti Božství, bude snadno vysvobozen (sv-alpam apy asya dharmasya trāyate mahato bhayāt). Proto Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, doporučuje v Bhagavad-gītě (9.34): man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru-“Mysli na Mě, staň se Mým oddaným, klaň se Mi a uctívej Mě.” To samo o sobě člověku zaručuje, že se vrátí domů, zpátky k Bohu, a dosáhne tak nejvyšší dokonalosti. Pán dále potvrzuje v Bhagavad-gītě (18.54-55):

brahma-bhūtaḥ prasannātmā
na śocati na kāṅkṣati
samaḥ sarveṣu bhūteṣu
mad-bhaktiṁ labhate parām

bhaktyā mām abhijānāti
yāvān yaś cāsmi tattvataḥ
tato māṁ tattvato jñātvā
viśate tad-anantaram

“Ten, kdo je na této transcendentální úrovni, ihned realizuje Nejvyšší Brahman a je plný radosti. Nikdy nenaříká, ani po ničem netouží a je nakloněný všem živým bytostem stejně. V tomto stavu dosahuje čisté oddané služby Mně. Poznat Nejvyššího Pána takového, jaký je, lze jedině oddanou službou. A ten, kdo takovou oddaností plně rozvine vědomí Nejvyšší Osoby, může vstoupit do království Boha.”

10.2.33

Verš

tathā na te mādhava tāvakāḥ kvacid
bhraśyanti mārgāt tvayi baddha-sauhṛdāḥ
tvayābhiguptā vicaranti nirbhayā
vināyakānīkapa-mūrdhasu prabho

Synonyma

tathā — jako oni (neoddaní); na — ne; te — oni (oddaní); mādhava — ó Pane, který jsi manželem bohyně štěstí; tāvakāḥ — ti, kdo kráčí cestou oddanosti, oddaní; kvacit — za jakýchkoliv okolností; bhraśyanti — poklesnou; mārgāt — z cesty oddané služby; tvayi — Tobě; baddha-sauhṛdāḥ — díky tomu, že jsou zcela připoutáni k Tvým lotosovým nohám; tvayā — Tebou; abhiguptāḥ — vždy chráněni před veškerým nebezpečím; vicaranti — pohybují se; nirbhayāḥ — beze strachu; vināyaka-anīkapa — nepřátelé, kteří shromažďují prostředky k boji proti hnutí bhakti; mūrdhasu — po jejich hlavách; prabho — ó Pane.

Překlad

“Ó Mādhavo, Nejvyšší Osobnosti Božství, Pane bohyně štěstí, pokud oddaní, kteří Tě bezvýhradně milují, někdy poklesnou z cesty oddanosti, nedopadnou jako neoddaní, protože je i přesto chráníš. Díky tomu beze strachu překračují hlavy svých protivníků a dělají další pokrok v oddané službě.”

Význam

Oddaní se obvykle vystříhají poklesků, ale pokud se jim to za nějakých okolností nepodaří, Pán je díky tomu, že jsou k Němu pevně připoutaní, v každé situaci chrání. Proto i když oddaní poklesnou, mají dostatek síly k tomu, aby překročili hlavy svých nepřátel. Vidíme, že naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy má mnoho protivníků, jako jsou například takzvaní deprogramátoři, kteří proti oddaným zahájili soudní při. Mysleli jsme, že se tento případ bude táhnout dlouhou dobu, ale díky tomu, že oddaní byli pod ochranou Nejvyšší Osobnosti Božství, nečekaně jsme soud vyhráli v jediném dni. Případ, který vypadal, že potrvá mnoho let, byl vyřešen za jeden den díky ochraně Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, jenž slíbil v Bhagavad-gītě (9.31): kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati-“Ó synu Kuntī, směle vyhlas, že Můj oddaný nikdy nezanikne.” V dějinách je mnoho příkladů oddaných, jako byli Citraketu, Indradyumna nebo Mahārāja Bharata, kteří za jistých okolností poklesli, ale přesto byli chráněni. Mahārāja Bharata například citově přilnul k jelínkovi, kvůli tomu na něho myslel v době své smrti, a v příštím životě se proto stal jelenem (yaṁ yaṁ vāpi smaran bhāvaṁ tyajaty ante kalevaram). Díky ochraně Nejvyšší Osobnosti Božství si však pamatoval svůj vztah s Pánem a v dalším životě se narodil ve vznešené bráhmanské rodině a oddaně sloužil Pánu (śucīnāṁ śrīmatāṁ gehe yoga-bhraṣṭo 'bhijāyate). Rovněž Citraketu poklesl a stal se démonem Vṛtrāsurou, ale i on byl ochráněn. Z toho je vidět, že ten, kdo poklesne z cesty bhakti-yogy, bude nakonec zachráněn. Pokud je oddaný ve své oddané službě neochvějný, Nejvyšší Osobnost Božství mu slibuje ochranu (kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati). Ale i když za určitých okolností poklesne, Mādhava ho přesto chrání.

Slovo Mādhava je významné. Mā, matka Lakṣmī, která je matkou veškerých bohatství, je neustále s Nejvyšší Osobností Božství. Je-li oddaný ve styku s Nejvyšším Pánem, všechny Pánovy vznešené atributy jsou zde, aby mu pomáhaly.

yatra yogeśvaraḥ kṛṣṇo
yatra pārtho dhanur-dharaḥ
tatra śrīr vijayo bhūtir
dhruvā nītir matir mama

(Bg. 18.78)

Kdekoliv je Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, a Jeho oddaný Arjuna neboli Pārtha, tam je i vítězství, bohatství, neobyčejná síla a mravnost. Vznešené atributy oddaného nejsou výsledkem karma-kāṇḍa-vicāry. Ochranu oddaného zajišťují všechny vznešené atributy Nejvyššího Pána, o něž Ho nikdo nemůže připravit (teṣāṁ nityābhiyuktānāṁ yoga-kṣemaṁ vahāmy aham). Žádní protivníci tedy nemohou oddaného porazit. Oddaný by se tudíž neměl vědomě odchýlit z cesty oddanosti. Věrný oddaný má od Nejvyšší Osobnosti Božství zaručenou veškerou ochranu.

10.2.34

Verš

sattvaṁ viśuddhaṁ śrayate bhavān sthitau
śarīriṇāṁ śreya-upāyanaṁ vapuḥ
veda-kriyā-yoga-tapaḥ-samādhibhis
tavārhaṇaṁ yena janaḥ samīhate

Synonyma

sattvam — existence; viśuddham — transcendentální, mimo tři kvality hmotné přírody; śrayate — přijímáš; bhavān — Ty; sthitau — v době trvání tohoto hmotného světa; śarīriṇām — všech živých bytostí; śreyaḥ — nejvyššího dobra; upāyanam — ve prospěch; vapuḥ — transcendentální podoba či tělo; veda-kriyā — obřady podle pokynů Véd; yoga — praktikováním oddanosti; tapaḥ — askezí; samādhibhiḥ — pohroužením se do transcendentálního stavu; tava — Tebe; arhaṇam — uctívání; yena — těmito činnostmi; janaḥ — lidstvo; samīhate — splácí (svůj dluh Tobě).

Překlad

“Ó Pane, v době trvání hmotného světa projevuješ různé inkarnace s transcendentálními těly, mimo dosah hmotných kvalit přírody. Když se takto zjevuješ, přinášíš živým bytostem veškeré štěstí, neboť je učíš védským činnostem, jako je provádění obřadů, mystická yoga a askeze, a nakonec jak dosáhnout samādhi, extatického pohroužení do myšlenek na Tebe. Tak jsi uctíván podle védských zásad.”

Význam

Bhagavad-gītā (18.3) uvádí: yajña-dāna-tapaḥ-karma na tyājyam-s konáním védských obřadů, rozdáváním milodarů, askezí a plněním všech předepsaných povinností se nikdy nemá přestávat. Yajño dānaṁ tapaś caiva pāvanāni manīṣiṇām (18.5)-dokonce i ten, kdo je vysoce pokročilý v duchovní realizaci, musí i nadále jednat podle védských zásad. I karmīm, kteří jsou na nejnižší úrovni, se doporučuje pracovat pro Pána.

yajñārthāt karmaṇo 'nyatra
loko 'yaṁ karma-bandhanaḥ

“Práci je třeba konat jako oběť pro Viṣṇua, neboť jinak poutá k tomuto hmotnému světu.” (Bg. 3.9) Slova yajñārthāt karmaṇaḥ vyjadřují, že člověk má mít při plnění povinností všeho druhu na paměti, že tyto povinnosti mají sloužit k uspokojení Nejvyššího Pána (sva-karmaṇā tam abhyarcya). Podle védských zásad musí být společnost rozčleněná (cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭam). Mají v ní být brāhmaṇové, kṣatriyové, vaiśyové a śūdrové a každý se má učit, jak uctívat Nejvyšší Osobnost Božství (tam abhyarcya). To je pravá lidská společnost, zatímco bez tohoto systému zbude pouze zvířecí společnost.

Moderní činnosti lidstva jsou ve Śrīmad-Bhāgavatamu popsány jako to, co dělají go-khara, krávy a osli (sa eva go-kharaḥ). Každý jedná pod vlivem tělesného pojetí života, které se vztahuje na společnost, přátelství a lásku, aby zlepšil ekonomické a politické podmínky, a tak všechny činnosti probíhají v nevědomosti. Nejvyšší Pán nás proto přichází učit, jak jednat podle védských zásad. V současném věku Kali se zjevil jako Śrī Caitanya Mahāprabhu a kázal, že v tomto věku není možné systematicky vykonávat védské činnosti, jelikož lidé jsou příliš pokleslí. Hlásal, co doporučují śāstry:

harer nāma harer nāma
harer nāmaiva kevalam
kalau nāsty eva nāsty eva
nāsty eva gatir anyathā

“V tomto věku hádek a pokrytectví je jediným způsobem osvobození zpívání svatého jména Pána. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta.” Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy proto učí lidi celého světa, jak zpívat Hare Kṛṣṇa mantru, a to se ukazuje být velice účinnou metodou na všech místech v každé době. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, se zjevuje, aby nás učil védským zásadám, které vedou k poznání Jeho (vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ). Měli bychom mít stále na paměti, že když se Kṛṣṇa a Pán Caitanya zjevili, bylo to v tělech tvořených śuddha-sattvou. Neměli bychom se mylně domnívat, že tělo Kṛṣṇy nebo Caitanyi Mahāprabhua bylo hmotné jako to naše, neboť Kṛṣṇa a Caitanya Mahāprabhu se zjevili tak, jak bylo v zájmu celé lidské společnosti potřeba. Pán se z bezpříčinné milosti zjevuje v různých věcích ve svém původním transcendentálním těle ze śuddha-sattvy, aby povznesl společnost na duchovní úroveň, která skýtá skutečný prospěch. Moderní politici a další vůdčí osobnosti bohužel v životě kladou důraz na tělesné pohodlí (yasyātma-buddhiḥ kuṇape tri-dhātuke) a soustředí se na činnosti toho či onoho ismu, o nichž hovoří květnatým jazykem nejrůznějších podob. Ve své podstatě tyto činnosti přísluší zvířatům (sa eva go-kharaḥ). Měli bychom se naučit správnému jednání z Bhagavad-gīty, která vysvětluje vše, co by lidé měli znát. Tak budeme moci být šťastní dokonce i v tomto věku Kali.

10.2.35

Verš

sattvaṁ na ced dhātar idaṁ nijaṁ bhaved
vijñānam ajñāna-bhidāpamārjanam
guṇa-prakāśair anumīyate bhavān
prakāśate yasya ca yena vā guṇaḥ

Synonyma

sattvam — śuddha-sattva, transcendentální; na — ne; cet — kdyby; dhātaḥ — ó zdroji všech energií, příčino všech příčin; idam — toto; nijam — osobní, duchovní; bhavet — bylo; vijñānam — transcendentální poznání; ajñāna-bhidā — jež rozptyluje nevědomost v podobě hmotných kvalit; apamārjanam — zcela zničenou; guṇa-prakāśaiḥ — probuzením takového transcendentálního poznání; anumīyate — projevuješ se; bhavān — Ty; prakāśate — předvádíš; yasya — jehož; ca — a; yena — čímž; vā — nebo; guṇaḥ — vlastnost či inteligence.

Překlad

“Ó Pane, příčino všech příčin, kdyby Tvé transcendentální tělo nebylo mimo vliv kvalit hmotné přírody, nikdo by nemohl pochopit rozdíl mezi hmotou a transcendencí. Jedině díky Tvé přítomnosti lze poznat transcendentální povahu Tebe, vládce hmotné přírody. Ten, kdo není ovlivněn přítomností Tvé transcendentální podoby, velice těžko Tvé transcendentální povaze porozumí.”

Význam

Je řečeno: trai-guṇya-viṣayā vedā nistrai-guṇyo bhavārjuna. Nikdo nemůže poznat transcendentální povahu Pána, dokud nedosáhl úrovně transcendence. Śrīmad-Bhāgavatam (10.14.29) uvádí:

athāpi te deva padāmbuja-dvaya-
prasāda-leśānugṛhīta eva hi
jānāti tattvaṁ bhagavan-mahimno
na cānya eko 'pi ciraṁ vicinvan

Poznat Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, lze jedině Jeho milostí. Ti, na něž působí vliv kvalit hmotné přírody, Ho nemohou poznat, ani kdyby o Něm spekulovali tisíce let. Pán má nespočetně mnoho podob (rāmādi-mūrtiṣu kalā-niyamena tiṣṭhan), a kdyby tyto podoby, jako je Pán Rāmacandra, Nṛsiṁhadeva, Kṛṣṇa a Balarāma, nebyly transcendentální, jak by je mohli oddaní již odnepaměti uctívat? Bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ (Bg. 18.55). Oddaní, kteří v Pánově přítomnosti probudili svou transcendentální povahu a dodržují usměrňující zásady oddané služby, mohou poznat Pána Kṛṣṇu, Pána Rāmacandru a další inkarnace, jež nepatří do tohoto hmotného světa, ale přicházejí z duchovního světa pro dobro všech lidí. Ten, kdo nepřijme tento proces, si představuje nebo vytváří nějakou podobu Boha v závislosti na hmotných kvalitách, jimiž je ovlivněn, a nikdy v sobě neprobudí skutečné porozumění Nejvyšší Osobnosti Božství. Slova bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ znamenají, že dokud člověk neuctívá Pána podle usměrňujících zásad oddanosti, nemůže probudit svou transcendentální přirozenost. Uctívání Božstva, dokonce i když Nejvyšší Pán není osobně přítomný, probouzí transcendentální přirozenost oddaného, který se stále silněji připoutává k lotosovým nohám Pána.

Zjevení Kṛṣṇy je odpovědí na všechno pomyslné zpodobňování Nejvyšší Osobnosti Božství. Každý si představuje podobu Nejvyšší Osobnosti Božství v závislosti na kvalitě hmotné přírody, která ho ovládá. V Brahma-saṁhitě je řečeno, že Pán je nejstarší osoba. Určitá skupina nábožensky smýšlejících lidí si tedy představuje, že Bůh musí být velice starý, a proto Jej znázorňují v podobě starce. V téže Brahma-saṁhitě je však také opačné tvrzení-i když je Pán nejstarší ze všech živých bytostí, má věčnou podobu svěžího mladíka. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu v této souvislosti doslova stojí vijñānam ajñāna-bhidāpamārjanam. Vijñāna znamená transcendentální poznání Nejvyšší Osobnosti a také zažité poznání. Transcendentální poznání je nutné přijmout sestupným procesem v učednické posloupnosti tak, jak Brahmā popisuje Kṛṣṇu v Brahma-saṁhitě. Brahma-saṁhitā je vijñānou, kterou Brahmā získal svým transcendentálním zážitkem, na základě něhož představil podobu a zábavy Kṛṣṇy v Jeho transcendentálním sídle. Ajñāna-bhidā znamená “to, co může potřít spekulace všeho druhu”. Lidé ovládaní nevědomostí si představují, jak Pán vypadá-někdy jako beztvarého a jindy s podobou vytvořenou jejich fantazií. Popis Kṛṣṇy v Brahma-saṁhitě je však vijñāna-vědecké, poznání ověřené zkušeností dané Pánem Brahmou a přijaté Pánem Caitanyou. Proto stojí mimo všechny pochyby. Kṛṣṇova podoba, Kṛṣṇova flétna, barva Kṛṣṇovy pleti-to vše je skutečnost. Zde je řečeno, že tato vijñāna vždy vyvrací každé spekulativní poznání. Polobozi se modlili: “Bez Tvého zjevení v podobě Kṛṣṇy by nebylo možné poznat ajñāna-bhidu (nesmyslnost spekulativního poznání) ani vijñānu. Ajñāna-bhidāpamārjanam-když se zjevíš, bude spekulativní poznání založené na nevědomosti vyvráceno a bude nahrazeno skutečným, zažitým poznáním autorit, jako je Pán Brahmā. Lidé ovlivnění třemi kvalitami hmotné přírody si představují svého vlastního Boha v závislosti na nich. Bůh je tedy popisován různými způsoby, ale Tvoje zjevení rozptýlí všechny pochybnosti o tom, jaká je skutečná podoba Boha.”

Největší chybou, které se dopouštějí impersonalisté, je názor, že inkarnace Boha přichází v hmotné podobě tvořené kvalitou dobra. Ve skutečnosti je podoba Kṛṣṇy či Nārāyaṇa transcendentální vůči jakékoliv hmotné představě. Dokonce i největší impersonalista, Śaṅkarācārya, přiznal: nārāyaṇaḥ paro 'vyaktāt-příčinou hmotného stvoření je avyakta, neosobní projev hmoty neboli nerozlišený celkový souhrn hmoty, a Kṛṣṇa je vůči této hmotné kategorii transcendentální. Jeho postavení je ve Śrīmad-Bhāgavatamu vyjádřeno výrazem śuddha-sattva, což znamená transcendentální. Pán nepatří do hmotné kvality dobra, neboť setrvává nad ní. Je transcendentální, věčný a oplývá blažeností a poznáním.

“Milý Pane,” modlili se polobozi, “když přicházíš v různých inkarnacích, přijímáš různá jména a podoby podle různých situací. Kṛṣṇa je Tvé jméno, protože jsi dokonale přitažlivý; pro Tvou transcendentální krásu Ti říkají Śyāmasundara. Śyāma znamená načernalý, ale zároveň se říká, že jsi krásnější než tisíce Amorů. Kandarpa-koṭi-kamanīya. Přestože se zjevuješ v barvě, která připomíná temný mrak, jsi transcendentální Absolutní Pravda, a proto je Tvá krása mnohonásobně přitažlivější než jemné tělo Amora. Někdy se Ti říká Giridhārī, protože jsi zvedl kopec zvaný Govardhan. Jindy Ti říkají Nanda-nandana, Vāsudeva nebo Devakī-nandana, protože jsi přišel na svět jako syn Mahārāje Nandy či Devakī nebo Vasudevy. Impersonalisté si myslí, že Tvá četná jména a podoby vznikají na základě určitých činností a vlastností, protože Tě posuzují hmotným pohledem.”

“Náš drahý Pane, nikdo Tě nemůže poznat tak, že bude Tvou absolutní povahu, podobu a činnosti zkoumat svou mentální spekulací. Jedině ten, kdo Ti začne oddaně sloužit, může porozumět Tvé absolutní povaze a transcendentální podobě, jménu a vlastnostem. Může je poznat pouze ten, kdo má alespoň nepatrnou zálibu ve službě Tvým lotosovým nohám. Ostatní mohou spekulovat po milióny let, ale nepochopí ani zlomek Tvého skutečného postavení.” Jinými slovy-Kṛṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství, nemohou poznat neoddaní, protože Kṛṣṇovu skutečnou podobu skrývá závoj yoga-māyi. To potvrzuje Bhagavad-gītā (7.25): nāhaṁ prakāśaḥ sarvasya. Pán Kṛṣṇa říká: “Neukazuji se každému.” Když přišel, byl přítomný na Kuruovském bitevním poli a všichni Ho viděli, ale ne každý věděl, že je Nejvyšší Osobností Božství. Přesto každý, kdo zemřel v Jeho přítomnosti, získal úplné vysvobození z hmotného zajetí a byl přemístěn do duchovního světa.

Hloupí mūḍhové neprobouzejí svou duchovní přirozenost, a proto Kṛṣṇu či Rāmu neznají (avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam). Dokonce i velcí učenci akademického světa neberou zřetel na úsilí ācāryů, kteří v mnoha podrobných komentářích a poznámkách doporučili oddanou službu, a myslí si, že Kṛṣṇa je smyšlená postava. To je důsledek nedostatku transcendentálního poznání a neschopnosti probudit v sobě vědomí Kṛṣṇy. Člověk by měl mít alespoň tolik zdravého rozumu, aby se ptal, proč-jestliže jsou Kṛṣṇa a Rāma fiktivní postavy-významní učenci, jako byl Śrīdhara Svāmī, Rūpa Gosvāmī, Sanātana Gosvāmī, Vīrarāghava, Vijayadhvaja, Vallabhācārya a mnozí další uznávaní ācāryové, strávili tolik času psaním o Kṛṣṇovi v poznámkách a komentářích ke Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.2.36

Verš

na nāma-rūpe guṇa-janma-karmabhir
nirūpitavye tava tasya sākṣiṇaḥ
mano-vacobhyām anumeya-vartmano
deva kriyāyāṁ pratiyanty athāpi hi

Synonyma

na — ne; nāma-rūpe — jméno a podoba; guṇa — s vlastnostmi; janma — zjevení; karmabhiḥ — činnosti či zábavy; nirūpitavye — nemohou být zjištěny; tava — Tvoje; tasya — jeho; sākṣiṇaḥ — který je přímým pozorovatelem; manaḥ — mysli; vacobhyām — slova; anumeya — hypotézy; vartmanaḥ — cesta; deva — ó Pane; kriyāyām — činnostech oddanosti; pratiyanti — vnímají; atha api — přesto; hi — vskutku (oddaní Tě mohou poznat).

Překlad

“Ó Pane, ti, kdo pouze spekulují na cestě představivosti, nemohou zjistit, jaké je Tvé transcendentální jméno a podoba. Tvé jméno, podobu a vlastnosti lze poznat jedině oddanou službou.”

Význam

Padma Purāṇa uvádí:

ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi
na bhaved grāhyam indriyaiḥ
sevonmukhe hi jihvādau
svayam eva sphuraty adaḥ

“Nikdo nemůže poznat transcendentální povahu jména, podoby, vlastností a zábav Śrī Kṛṣṇy pomocí svých hmotně znečištěných smyslů. Tyto skutečnosti jsou člověku zjeveny jen tehdy, když je duchovně prostoupený transcendentální službou Pánu.” Jelikož Kṛṣṇa a Jeho jméno, podoba i činnosti jsou transcendentální povahy, obyčejní lidé nebo ti, kdo jsou jen nepatrně pokročilí, jim nemohou porozumět. Dokonce i velcí učenci, kteří nejsou oddaní, si myslí, že Kṛṣṇa je fiktivní postava. Ale přestože takzvaní učenci a komentátoři nevěří, že Kṛṣṇa byl skutečně historickou osobou, jejíž přítomnost na Kuruovském bitevním poli je zaznamenána v Mahābhāratě, cítí potřebu psát komentáře k Bhagavad-gītě a dalším historickým spisům. Sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ-Kṛṣṇovo transcendentální jméno, podoba a činnosti mohou být vyjeveny jedině tomu, kdo Mu slouží s plným vědomím. To potvrzuje vlastní Kṛṣṇova slova v Bhagavad-gītě (18.55):

bhaktyā mām abhijānāti
yāvān yaś cāsmi tattvataḥ
tato māṁ tattvato jñātvā
viśate tad-anantaram

“Poznat Nejvyššího Pána takového, jaký je, lze jedině oddanou službou. A ten, kdo takovou oddaností plně rozvine vědomí Nejvyšší Osoby, může vstoupit do Božího království.” Jedině službou (sevonmukha) lze poznat jméno, podobu a vlastnosti Nejvyšší Osobnosti Božství.

“Ó Pane,” říkají polobozi, “impersonalisté, kteří jsou neoddaní, nemohou pochopit, že Tvoje jméno je totožné s Tvou podobou.” Jelikož je Pán absolutní, mezi Jeho jménem a Jeho podobou není žádný rozdíl. V hmotném světě se od sebe jméno a podoba liší. Plod manga se liší od názvu “mango”. Nikdo nemůže ochutnat mango, když bude pouze opakovat: “mango, mango, mango”. Avšak oddaný, který ví, že jméno a podoba Pána se od sebe neliší, zpívá Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare a uvědomuje si, že je neustále s Kṛṣṇou.

Pro ty, jejichž absolutní poznání Nejvyššího není příliš pokročilé, projevuje Pán Kṛṣṇa své transcendentální zábavy. Stačí, když budou myslet na Pánovy zábavy, a získají plný prospěch. Jelikož mezi transcendentálním jménem a podobou Pána není rozdíl, neliší se od nich ani Jeho transcendentální zábavy. Pro méně inteligentní osoby (jako jsou ženy, dělníci a obchodníci) sepsal velký mudrc Vyāsadeva Mahābhāratu, v níž Kṛṣṇa vystupuje při svých různých činnostech. Mahābhārata je kronika, a když budou méně inteligentní lidé studovat transcendentální činnosti Kṛṣṇy, naslouchat o nich a ukládat si je do paměti, mohou se postupně také dostat na úroveň čistých oddaných.

Čistí oddaní, kteří jsou neustále pohroužení v myšlenkách na transcendentální lotosové nohy Kṛṣṇy a s dokonalým vědomím Kṛṣṇy se stále věnují oddané službě, by nikdy neměli být pokládáni za obyvatele hmotného světa. Śrīla Rūpa Gosvāmī vysvětlil, že ti, jejichž činy, mysl a slova neustále řídí vědomí Kṛṣṇy, mají být považováni za osvobozené již v tomto těle. To je rovněž potvrzeno v Bhagavad-gītě: ti, kdo se věnují oddané službě Pánu, již překonali hmotnou úroveň.

Kṛṣṇa se zjevuje proto, aby dal oddaným i neoddaným příležitost dosáhnout konečného cíle života. Oddaní dostávají přímou možnost Ho vidět a uctívat. Ti, kdo nejsou na této úrovni, dostávají příležitost se seznámit s Jeho činnostmi, a díky tomu dospět do téhož postavení.

Brahma-saṁhitā (5.38) říká:

premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena
santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti
yaṁ śyāmasundaram acintya-guṇa-svarūpaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Přestože je popsáno, že Kṛṣṇovo transcendentální tělo je černé, oddaní, kteří milují Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, Jej obdivují jako Śyāmasundaru, osobu s nádhernou načernalou barvou pleti. Pánova podoba je tak krásná, že Brahma-saṁhitā (5.30) rovněž uvádí:

veṇuṁ kvaṇantam aravinda-dalāyatākṣaṁ
barhāvataṁsam asitāmbuda-sundarāṅgam
kandarpa-koṭi-kamanīya-viśeṣa-śobhaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Govindu, prvotního Pána, který hraje na Svoji transcendentální flétnu. Jeho oči jsou jako lotosové květy, je ozdoben pavími pery a Jeho tělo, které barvou připomíná čerstvý černý mrak, je krásnější než milióny Amorů.” Tuto krásu Nejvyššího Pána mohou vidět oddaní, kteří Ho milují, jejichž oči jsou potřené balzámem lásky k Bohu (premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena).

Pán Kṛṣṇa je také známý jako Giridhārī nebo Girivara-dhārī. Jelikož pro dobro svých oddaných zvedl kopec Govardhan, oddaní obdivují Jeho nepochopitelnou sílu; ale neoddaní, přestože mají Pánovu nepochopitelnou sílu a moc před očima, považují Jeho činnosti za vymyšlené. To je rozdíl mezi oddaným a neoddaným. Neoddaní nejsou schopni předložit žádná jména Nejvyšší Osobnosti Božství, a Pán je přitom známý jako Śyāmasundara a Giridhārī. Rovněž se Mu říká Devakī-nandana a Yaśodā-nandana, protože přijal roli syna matky Devakī a matky Yaśody, a nese jméno Gopāla, protože Jeho zábavou bylo pást krávy a telata. I když tedy nemá žádné světské jméno, oddaní Ho oslovují jako Devakī-nandanu, Yaśodā-nandanu, Gopāla a Śyāmasundaru. To vše jsou transcendentální jména, která dovedou ocenit jedině oddaní.

Co Kṛṣṇa jako osoba dělal, mohli vidět všichni, ale přesto pouze ti, kdo milují Nejvyšší Osobnost Božství, dovedou tyto události ocenit. Neoddaní, kteří neprobudili své láskyplné city, považují činnosti, podobu a vlastnosti Nejvyšší Osobnosti Božství za fiktivní. Proto v tomto verši stojí: na nāma-rūpe guṇa-janma-karmabhir nirūpitavye tava tasya sākṣiṇaḥ. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dává v této souvislosti příklad, že lidé nemocní žloutenkou nemohou zakusit sladkost cukrkandlu, i když každý ví, že je sladký. Podobné je tomu u neoddaných, kteří nemohou kvůli své hmotné nemoci poznat transcendentální jméno, podobu, vlastnosti a činnosti Nejvyšší Osobnosti Božství, přestože vidí, co Pán dělá-ať už prostřednictvím autority nebo historických záznamů. Purāṇy jsou staré, autentické kroniky, ale neoddaní jim neporozumí; zvláště Śrīmad-Bhāgavatamu, který je esencí védského poznání. Nechápou ani úvodní přípravnou studii o transcendentálním poznání, Bhagavad-gītu. Pouze spekulují a předkládají komentáře s absurdně překrouceným významem. Závěr je, že dokud člověk praktikováním bhakti-yogy nepokročí na transcendentální úroveň, nemůže Nejvyššího Pána či Jeho jméno, podobu, vlastnosti nebo činnosti pochopit. Pokud však někdo shodou okolností díky společnosti oddaných skutečně pozná Pána a Jeho charakteristiky, stane se okamžitě osvobozenou osobou. Pán to říká v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.”

Śrīla Rūpa Gosvāmī řekl, že díky své náklonnosti a lásce k Nejvyšší Osobnosti Božství dovedou oddaní vyjevit svou mysl Nejvyššímu Pánu slovy. Jiní to však nedovedou, což potvrzuje Bhagavad-gītā (bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ).

10.2.37

Verš

śṛṇvan gṛṇan saṁsmarayaṁś ca cintayan
nāmāni rūpāṇi ca maṅgalāni te
kriyāsu yas tvac-caraṇāravindayor
āviṣṭa-cetā na bhavāya kalpate

Synonyma

śṛṇvan — neustále naslouchající o Pánu (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ); gṛṇan — zpívající či pronášející (svaté jméno Pána a popisy Jeho činností); saṁsmarayan — vzpomínající (neustále myslící na Pánovy lotosové nohy a Jeho podobu); ca — a; cintayan — rozjímající (o transcendentálních činnostech Pána); nāmāni — Jeho transcendentální jména; rūpāṇi — Jeho transcendentální podoby; ca — také; maṅgalāni — jež jsou všechny transcendentální, a proto příznivé; te — Tebe, Pane; kriyāsu — během oddané služby; yaḥ — ten, kdo; tvat-caraṇa-aravindayoḥ — u Tvých lotosových nohou; āviṣṭa-cetāḥ — oddaný, který je zcela pohroužený (v těchto činnostech); na — ne; bhavāya — pro hmotnou úroveň; kalpate — je způsobilý.

Překlad

“Oddaní, jejichž mysl je zcela pohroužená v myšlenkách na Tvé lotosové nohy a kteří neustále naslouchají, zpívají a rozjímají o Tvých transcendentálních jménech a podobách a vedou další k tomu, aby na ně vzpomínali, se i během různých činností nacházejí stále na transcendentální úrovni, a díky tomu rozumí Nejvyšší Osobnosti Božství.”

Význam

V tomto verši je vysvětleno, jak lze praktikovat bhakti-yogu. Śrīla Rūpa Gosvāmī prohlásil, že každý, kdo zasvětil život službě Pánu (īhā yasya harer dāsye) svými činy, myslí a slovy (karmaṇā manasā girā), se může nacházet v jakýchkoliv podmínkách (nikhilāsv apy avasthāsu), a přesto již není podmíněný, ale osvobozený (jīvan-muktaḥ sa ucyate). I když je stále v hmotném těle, nemá s ním nic společného, neboť je v transcendentálním postavení. Nārāyaṇa-parāḥ sarve na kutaścana bibhyati (Bhāg. 6.17.28)-jelikož jsou činnosti oddaného transcendentální, nebojí se být vtělený do hmotné schránky. Śrī Caitanya Mahāprabhu ilustroval toto osvobozené postavení svou modlitbou: mama janmani janmanīśvare bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi-“Vše, co v životě chci, je bezpříčinná oddaná služba Tobě zrození za zrozením.” (Śikṣāṣṭaka 4) Dokonce i když se oddaný z Pánovy svrchované vůle narodí v hmotném světě, i nadále pokračuje v oddané službě. Když král Bharata udělal chybu a v dalším životě se z něho stal jelen, jeho oddaná služba neskončila, ačkoliv byl za svou nedbalost nepatrně potrestán. Nārada Muni říká, že ani ten, kdo poklesne z úrovně oddané služby, není ztracen, zatímco neoddaní jsou ztraceni nenávratně, jelikož neslouží. Bhagavad-gītā (9.14) proto doporučuje alespoň neustále zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru:

satataṁ kīrtayanto māṁ
yatantaś ca dṛḍha-vratāḥ
namasyantaś ca māṁ bhaktyā
nitya-yuktā upāsate

“Tyto velké duše vždy s velkou rozhodností opěvují Mou slávu, klaní se přede Mnou, a tak Mě neustále s oddaností uctívají.”

Oddaný by nikdy neměl zanechat oddané služby, která se vykonává devíti různými způsoby (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ smaraṇaṁ pāda-sevanam a tak dále). Nejdůležitější je naslouchání (śravaṇam) guruovi, sādhuovi a śāstře-duchovnímu učiteli, svatým ācāryům a védským písmům. Sādhu-śāstra-guru-vākya, cittete kariyā aikya. Neměli bychom naslouchat komentářům a výkladům neoddaných, neboť to Śrīla Sanātana Gosvāmī přísně zakazuje citací z Padma Purāṇy:

avaiṣṇava-mukhodgīrṇaṁ
pūtaṁ hari-kathāmṛtam
śravaṇaṁ naiva kartavyaṁ
sarpocchiṣṭaṁ yathā payaḥ

Tohoto nařízení bychom se měli přísně držet a nikdy se nepokoušet naslouchat māyāvādīnům, impersonalistům, voidistům, politikům nebo takzvaným učencům. Této nepříznivé společnosti bychom se měli pečlivě vyhýbat a naslouchat pouze čistým oddaným. Śrīla Rūpa Gosvāmī proto doporučuje vyhledat útočiště u lotosových nohou čistého oddaného, který může být jeho guruem (śrī-guru-padāśrayaḥ). Caitanya Mahāprabhu radí, že guru je ten, kdo přesně následuje pokyny Bhagavad-gīty: yāre dekha, tāre kaha ’kṛṣṇa'—upadeśa (Cc. Madhya 7.128). Nějaký kejklíř, kouzelník nebo ten, kdo mluví nesmysly ve jménu akademické dráhy, není guru. Guru je ten, kdo předkládá Bhagavad-gītu, Kṛṣṇovy pokyny, takové, jaké jsou. Śravana je velice důležitá-je třeba naslouchat vaiṣṇavskému sādhuovi, guruovi a śāstrám.

V tomto verši je významné slovo kriyāsu, které znamená “manuální prací”. Oddaný by měl Pánu prakticky sloužit. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se vše soustředí kolem rozšiřování literatury o Kṛṣṇovi. To je velice důležité. Oddaný může oslovit kohokoliv a inspirovat ho k tomu, aby četl o Kṛṣṇovi, a v budoucnu se mohl také stát oddaným. Tyto činnosti tento verš doporučuje, neboť budou oddané stále upomínat na Pánovy lotosové nohy (kriyāsu yas tvac-caraṇāravindayoḥ). Ten, kdo se plně soustředí na rozdávání knih pro Kṛṣṇu, je dokonale pohroužený v Kṛṣṇovi. To se nazývá samādhi.

10.2.38

Verš

diṣṭyā hare ’syā bhavataḥ pado bhuvo
bhāro ’panītas tava janmaneśituḥ
diṣṭyāṅkitāṁ tvat-padakaiḥ suśobhanair
drakṣyāma gāṁ dyāṁ ca tavānukampitām

Synonyma

diṣṭyā — je naše štěstí; hare — ó Pane; asyāḥ — tohoto (světa); bhavataḥ — Tebe; padaḥ — místa; bhuvaḥ — na této Zemi; bhāraḥ — břemeno vytvořené démony; apanītaḥ — nyní odstraněno; tava — Tebe, Pane; janmanā — zjevením jako inkarnace; īśituḥ — Ty, vládce všeho; diṣṭyā — je naše štěstí; aṅkitām — poznamenané; tvat-padakaiḥ — Tvýma lotosovýma nohama; su-śobhanaiḥ — které jsou transcendentálně ozdobené znaky lastury, disku, lotosu a kyje; drakṣyāma — jistě uvidíme; gām — na této Zemi; dyām ca — také na nebeských planetách; tava anukampitām — díky Tvé bezpříčinné milosti k nám.

Překlad

“Ó Pane, máme štěstí, neboť Tvým zjevením je okamžitě odstraněno těžké břímě démonů na této Zemi. Máme jistě velké štěstí, neboť budeme moci na této Zemi i na nebeských planetách spatřit znaky lotosu, lastury, kyje a disku, jež zdobí Tvé lotosové nohy.”

Význam

Chodidla Pánových lotosových nohou nesou znaky lastury, disku, kyje a lotosu (śaṅkha-cakra-gadā-padma) a také praporu a blesku. Když Kṛṣṇa kráčí po této Zemi nebo po nebeských planetách, tyto znaky lze vidět všude, kam vkročí. Vṛndāvan-dhām je transcendentální místo, protože se po něm Kṛṣṇa často procházel. Obyvatelé Vṛndāvanu měli velké štěstí, neboť tyto znaky viděli všude, kam jen pohlédli. Když jel Akrūra do Vṛndāvanu odvézt Kṛṣṇu a Balarāmu na festival, který pořádal Kaṁsa, při pohledu na znaky z Pánových lotosových nohou v prachu Vṛndāvanu padl na zem a plakal. Tyto znaky mohou vidět oddaní, kteří získali bezpříčinnou milost Nejvyšší Osobnosti Božství (tavānukampitām). Polobozi se radovali nejen proto, že zjevení Nejvyššího Pána skoncuje s obtížnými démony, ale i proto, že budou moci na zemi vidět transcendentální znaky chodidel lotosových nohou Pána. Když Pán kráčel po pastvinách, gopī neustále myslely na Jeho lotosové nohy, a tak byly dokonale pohroužené v transcendenci, jak o tom hovořil minulý verš (āviṣṭa-cetā na bhavāya kalpate). Každý, kdo je nepřetržitě pohroužen v myšlenkách na Pána, se stejně jako gopī nachází mimo hmotnou úroveň a nezůstane v tomto hmotném světě. Naší povinností tedy je neustále naslouchat, rozmlouvat a přemýšlet o Pánových lotosových nohách, jako to dělají vaiṣṇavové, kteří se rozhodli žít ve Vṛndāvanu navždy a myslet na Pánovy lotosové nohy dvacet čtyři hodin denně.

10.2.39

Verš

na te ’bhavasyeśa bhavasya kāraṇaṁ
vinā vinodaṁ bata tarkayāmahe
bhavo nirodhaḥ sthitir apy avidyayā
kṛtā yatas tvayy abhayāśrayātmani

Synonyma

na — ne; te — Tebe, Pane; abhavasya — pro Něhož neexistuje zrození, smrt či žití jako pro obyčejnou bytost; īśa — ó Nejvyšší Pane; bhavasya — Tvého zjevení, Tvého zrození; kāraṇam — příčina; vinā — bez; vinodam — zábavy (nic Tě nenutí přijít do tohoto světa, navzdory tomu, co se říká); bata — ovšem; tarkayāmahe — nemůžeme se přít (ale musíme jednoduše pochopit, že toto je Tvoje zábava); bhavaḥ — zrození; nirodhaḥ — smrt; sthitiḥ — udržování; api — také; avidyayā — vnější, matoucí energií; kṛtāḥ — konané; yataḥ — protože; tvayi — k Tobě; abhaya-āśraya — ó útočiště všech, zbavující strachu; ātmani — obyčejné živé bytosti.

Překlad

“Ó Nejvyšší Pane, nejsi obyčejná živá bytost přicházející do tohoto hmotného světa v důsledku svých plodonosných činností. Tvé zjevení či zrození v tomto světě nemá žádnou jinou příčinu než působení Tvé energie blaženosti. Také živé bytosti, které jsou Tvojí částí, nemají důvod trpět zrozením, smrtí a stářím, pokud nejsou ovládány Tvou vnější energií.”

Význam

Bhagavad-gītā (15.7) uvádí: mamaivāṁśo jīva-loke jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ-živé bytosti jsou nedílné části Nejvyššího Pána, a jako takové jsou s Ním kvalitativně totožné. Je pochopitelné, že když Nejvyšší Pán přichází či odchází jako inkarnace, nemá to žádnou jinou příčinu než působení Jeho energie blaženosti. Nejvyšší Osobnost Božství nemůžeme ke zjevení donutit. Pán sám říká v Bhagavad-gītě (4.7):

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

“Kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, ó potomku Bharaty, v té době osobně sestoupím.” Když je potřeba zmenšit břímě tvořené démony, Nejvyšší Bůh to může udělat mnoha způsoby, protože má rozmanité energie. Není potřeba, aby přicházel jako inkarnace, protože na rozdíl od obyčejné živé bytosti není nucen nic dělat. Živé bytosti přicházejí do hmotného světa si užívat, ale protože si chtějí užívat bez Kṛṣṇy (kṛṣṇa-bahirmukha hañā bhoja-vāñchā kare), v područí matoucí energie zakoušejí zrození, smrt, stáří a nemoc. Když se však zjevuje Nejvyšší Osobnost Božství, nemá to nic společného s podobnými důvody-sestoupení Pána je dílem Jeho energie blaženosti. Tento rozdíl mezi Pánem a obyčejnou živou bytostí bychom měli mít stále na paměti a nepřít se zbytečně, že Pán nemůže přijít. Jistí filozofové nevěří v sestoupení Pána a ptají se: “Proč by Nejvyšší Pán přicházel?” Odpovědí však je: “A proč by neměl přijít? Proč by měl záviset na touze živé bytosti?” Pán může dělat, cokoliv chce. Proto tento verš říká: vinā vinodaṁ bata tarkayāmahe. Přichází jen pro své potěšení, i když přicházet nemusí.

Když živé bytosti přicházejí do tohoto světa za hmotným požitkem, zaplétají se působením Pánovy matoucí energie do karmy a jejích plodů. Když však vyhledají útočiště u lotosových nohou Pána, ocitnou se znovu ve svém původním, osvobozeném stavu. Kṛtā yatas tvayy abhayāśrayātmani-ten, kdo se uchýlí k lotosovým nohám Pána, nemá nikdy strach. Jelikož závisíme na Nejvyšší Osobnosti Božství, měli bychom se vzdát myšlenky, že si můžeme bez Kṛṣṇy užívat svobody v hmotném světě. Tato myšlenka je důvodem našeho zapletení. Nyní je naší povinností znovu vyhledat útočiště u lotosových nohou Pána, které je abhaya, prosté strachu. Jelikož Kṛṣṇa nepodléhá zrození, smrti, stáří či nemoci a my jsme nedílné části Kṛṣṇy, ani my těmto iluzorním útrapám nepodléháme. Začali jsme je zakoušet proto, že jsme zapomněli na Kṛṣṇu a na své postavení Jeho věčných služebníků (jīvera ’svarūpa' haya—kṛṣṇera ’nitya-dāsa'). Jestliže tedy budeme praktikovat oddanou službu tak, že budeme neustále myslet na Pána, neustále Ho oslavovat a neustále o Něm zpívat, jak o tom mluví sloka 37 (śṛṇvan gṛṇan saṁsmarayaṁś ca cintayan), zaujmeme znovu své původní, věčné postavení, a tak budeme zachráněni. Polobozi tedy povzbuzovali Devakī, aby se nebála Kaṁsy, ale myslela na Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, který již byl v jejím lůně.

10.2.40

Verš

matsyāśva-kacchapa-nṛsiṁha-varāha-haṁsa-
rājanya-vipra-vibudheṣu kṛtāvatāraḥ
tvaṁ pāsi nas tri-bhuvanaṁ ca yathādhuneśa
bhāraṁ bhuvo hara yadūttama vandanaṁ te

Synonyma

matsya — inkarnace ryby; aśva — inkarnace koně; kacchapa — inkarnace želvy; nṛsiṁha — inkarnace Nṛsiṁhy; varāha — inkarnace Varāhy; haṁsa — inkarnace labutě; rājanya — inkarnace Pána Rāmacandry a jiných kṣatriyů; vipra — inkarnace brāhmaṇů, jako je Vāmanadeva; vibudheṣu — mezi polobohy; kṛta-avatāraḥ — zjevil ses jako inkarnace; tvam — Ty; pāsi — prosíme, zachraň; naḥ — nás; tri-bhuvanam ca — a tři světy; yathā — jakož i; adhunā — nyní; īśa — ó Nejvyšší Pane; bhāram — břímě; bhuvaḥ — Země; hara — prosíme, zmenši; yadu-uttama — ó Pane Kṛṣṇo, nejlepší z Yaduovců; vandanam te — modlíme se k Tobě.

Překlad

“Ó nejvyšší vládce, pro ochranu celého světa jsi dříve milostivě inkarnoval jako ryba, kůň, želva, Nṛsiṁhadeva, kanec, labuť, Pán Rāmacandra, Paraśurāma a jako Vāmanadeva mezi polobohy. Svou milostí nás nyní laskavě znovu ochraň tím, že utišíš nepokoje na tomto světě. Ó Kṛṣṇo, nejlepší z Yaduovců, s úctou se Ti klaníme.”

Význam

V každé inkarnaci přichází Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, splnit určité poslání a platilo to i při Jeho zjevení jako syn Devakī v rodu Yaduovců. Všichni polobozi se proto k Němu modlili, klaněli se před Ním a žádali Ho, aby učinil, co je třeba. Nejvyššímu Pánu nemůžeme nařizovat, aby pro nás něco udělal. Můžeme se Mu jen klanět, jak doporučuje Bhagavad-gītā (man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru), a modlit se k Němu, aby odstranil nebezpečí.

10.2.41

Verš

diṣṭyāmba te kukṣi-gataḥ paraḥ pumān
aṁśena sākṣād bhagavān bhavāya naḥ
mābhūd bhayaṁ bhoja-pater mumūrṣor
goptā yadūnāṁ bhavitā tavātmajaḥ

Synonyma

diṣṭyā — je štěstí; amba — ó matko; te — tvém; kukṣi-gataḥ — v lůně; paraḥ — Nejvyšší; pumān — Osobnost Božství; aṁśena — se všemi svými energiemi, svými nedílnými částmi; sākṣāt — přímo; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; bhavāya — pro dobro; naḥ — nás všech; mā abhūt — nebuď; bhayam — plná strachu; bhoja-pateḥ — před Kaṁsou, králem Bhojské dynastie; mumūrṣoḥ — který se rozhodl, že se nechá Pánem zabít; goptā — ochránce; yadūnām — Yaduovské dynastie; bhavitā — stane se; tava ātmajaḥ — tvůj syn.

Překlad

“Ó matko Devakī, je tvým i naším štěstím, že Nejvyšší Osobnost Božství je nyní ve tvém lůně i se všemi svými úplnými částmi, jako je Baladeva. Nemusíš se proto bát Kaṁsy, který se rozhodl, že se nechá Pánem zabít. Tvůj věčný syn, Kṛṣṇa, bude ochráncem celé Yaduovské dynastie.”

Význam

Slova paraḥ pumān aṁśena vyjadřují, že Kṛṣṇa je původní Nejvyšší Osobnost Božství. To je tvrzení śāster (kṛṣṇas tu bhagavān svayam). Polobozi proto ujistili Devakī: “Tvůj syn je Nejvyšší Osobnost Božství a zjevuje se společně s Baladevou, svou úplnou částí. Poskytne ti veškerou ochranu a usmrtí Kaṁsu, který se rozhodl nevzdat svého nepřátelství vůči Pánu, a tak se od Něho nechat zabít.”

10.2.42

Verš

śrī-śuka uvāca
ity abhiṣṭūya puruṣaṁ
yad-rūpam anidaṁ yathā
brahmeśānau purodhāya
devāḥ pratiyayur divam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; abhiṣṭūya — poté, co pronesli modlitby; puruṣam — k Pánu, Nejvyšší Osobnosti; yat-rūpam — jehož podoba; anidam — transcendentální; yathā — jako; brahma — Pán Brahmā; īśānau — a Pán Śiva; purodhāya — s nimi v čele; devāḥ — všichni polobozi; pratiyayuḥ — vrátili se; divam — do svých nebeských domovů.

Překlad

Poté, co polobozi pronesli tyto modlitby k transcendentální Nejvyšší Osobnosti Božství, Pánu Viṣṇuovi, vrátili se všichni s Pánem Brahmou a Pánem Śivou v čele do svých domovů na nebeských planetách.

Význam

Je řečeno:

adyāpiha caitanya e saba līlā kare
yāṅ'ra bhāgye thāke, se dekhaye nirantare

(Caitanya-bhāgavata, Madhya 23.513)

Inkarnace Nejvyšší Osobnosti Božství se zjevují neustále, jako vlny na řece nebo na moři. Je jich nekonečné množství, ale vnímat je mohou jen oddaní, kteří mají štěstí. Devatové neboli polobozi měli to štěstí, že poznali inkarnaci Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto přednesli své modlitby. Potom se s Pánem Śivou a Pánem Brahmou v čele vrátili do svých domovů.

Śrī Jīva Gosvāmī ve svém komentáři nazvaném Krama-sandarbha rozebírá slovo kukṣi-gataḥ, jež znamená “v lůně Devakī”. Bylo řečeno, že nejprve byl Kṛṣṇa přítomen v srdci Vasudevy a potom byl přemístěn do srdce Devakī, a Śrī Jīva Gosvāmī proto píše, jak je možné, že nyní je Kṛṣṇa v lůně? Odpovídá, že v tom není žádný rozpor. Pán se může přesunout ze srdce do lůna nebo z lůna do srdce. Může jít kamkoliv a kdekoliv může zůstat. To potvrzuje Brahma-saṁhitā (5.35): aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-sthaṁ govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi. Pán může přebývat kdekoliv chce. Devakī tedy v souladu s její touhou z minulého života dostala příležitost ucházet se o požehnání mít Nejvyšší Osobnost Božství za svého syna, Devakī-nandanu.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke druhé kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Modlitby polobohů k Pánu Kṛṣṇovi v lůně”.

KAPITOLA TŘETÍ

Narození Pána Kṛṣṇy

10.3.1-5

Verš

śrī-śuka uvāca
atha sarva-guṇopetaḥ
kālaḥ parama-śobhanaḥ
yarhy evājana-janmarkṣaṁ
śāntarkṣa-graha-tārakam

diśaḥ prasedur gaganaṁ
nirmaloḍu-gaṇodayam
mahī maṅgala-bhūyiṣṭha-
pura-grāma-vrajākarā

nadyaḥ prasanna-salilā
hradā jalaruha-śriyaḥ
dvijāli-kula-sannāda-
stavakā vana-rājayaḥ

vavau vāyuḥ sukha-sparśaḥ
puṇya-gandhavahaḥ śuciḥ
agnayaś ca dvijātīnāṁ
śāntās tatra samindhata

manāṁsy āsan prasannāni
sādhūnām asura-druhām
jāyamāne ’jane tasmin
nedur dundubhayaḥ samam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — u příležitosti Pánova zjevení; sarva — všude; guṇa-upetaḥ — oplývající hmotnými přednostmi nebo prostředky; kālaḥ — příznivá doba; parama-śobhanaḥ — dokonale příznivá po všech stránkách; yarhi — když; eva — jistě; ajana-janma-ṛkṣam — souhvězdí zvané Rohiṇī; śānta-ṛkṣa — žádné souhvězdí nebylo v nepříznivém postavení (všechna byla příznivá); graha-tārakam — a planety a hvězdy jako Aśvinī; diśaḥ — všechny světové strany; praseduḥ — vypadaly příznivě a klidně; gaganam — celý meziplanetární prostor či nebe; nirmala-uḍu-gaṇa-udayam — na němž bylo možno vidět všechny příznivé hvězdy (ve vyšších sférách vesmíru); mahī — Země; maṅgala-bhūyiṣṭha-pura-grāma-vraja-ākarāḥ — jejíž mnohá města, vesnice, pastviny a doly vypadaly šťastně a byly upravené a čisté; nadyaḥ — řeky; prasanna-salilāḥ — voda se pročistila; hradāḥ — jezera nebo velké vodní nádrže; jalaruha-śriyaḥ — vypadaly nádherně, neboť byly plné kvetoucích lotosů; dvija-alikula-sannāda-stavakāḥ — ptáci, zvláště kukačky, a roje včel začali zpívat sladkými hlasy, jako kdyby se modlili k Nejvyšší Osobnosti Božství; vana-rājayaḥ — zelené stromy a rostliny byly také velmi příjemné na pohled; vavau — vál; vāyuḥ — vánek; sukha-sparśaḥ — který byl příjemný na kůži; puṇya-gandha-vahaḥ — který nesl pronikavou vůni; śuciḥ — neznečištěný prachem; agnayaḥ ca — a ohně (na obětních místech); dvijātīnām — brāhmaṇů; śāntāḥ — nerušené, stálé a klidné; tatra — tam; samindhata — hořely; manāṁsi — mysli brāhmaṇů (kterým Kaṁsa předtím pořád naháněl strach); āsan — staly se; prasannāni — zcela spokojené a prosté rušivých vlivů; sādhūnām — brāhmaṇů, kteří byli všichni vaiṣṇavové; asura-druhām — které předtím Kaṁsa a jiní démoni utiskovali a bránili jim v konání náboženských obřadů; jāyamāne — díky zjevení či narození; ajane — Pána Viṣṇua, který se nikdy nerodí; tasmin — v této situaci; neduḥ — zněly; dundubhayaḥ — kotle; samam — současně (z vyšších planet).

Překlad

Poté, v době příznivé pro zjevení Pána, celý vesmír prostoupily příznaky dobra, krásy a míru. Objevilo se souhvězdí Rohiṇī a také hvězdy, jako je Aśvinī. Slunce, Měsíc a ostatní hvězdy a planety byly naprosto klidné. Všechny světové strany se jevily nesmírně příjemně a na bezmračném nebi se třpytily nádherné hvězdy. Země ozdobená městy, vesnicemi, doly a pastvinami vypadala šťastně. V řekách tekla čistá voda a jezera i velké vodní nádrže, plné leknínů a lotosů, byly neobyčejně krásné. Na stromech a zelených rostlinách, obsypaných květy a listy a příjemných na pohled, začali polobohům sladkými hlasy zpívat ptáci, jako například kukačky, a roje včel. Začal vát čistý vánek, jenž vyvolával příjemné pocity na kůži a přenášel vůni květů, a když brāhmaṇové provádějící obřady zapálili podle védských zásad své ohně, vánek nijak nerušil jejich přímé plameny. Když se tedy nezrozený Pán Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství, chystal narodit, světci a brāhmaṇové, kteří byli stále utiskováni démony, jako byl Kaṁsa a jeho lidé, pocítili v srdci klid. Současně z vyššího planetárního systému zazněly kotle.

Význam

V Bhagavad-gītě Pán říká, že Jeho zrození a činnosti jsou transcendentální a že ten, kdo jim správně porozumí, je okamžitě způsobilý k přemístění do duchovního světa. Pán přichází na svět jinak než obyčejný člověk, který je nucen přijmout hmotné tělo podle svých minulých činů. Pánovo zjevení je vysvětleno v minulé kapitole-přichází pro vlastní potěšení.

Když dozrál čas pro zjevení Pána, souhvězdí zaujala velice příznivé postavení. Převládal také astrologický vliv souhvězdí zvaného Rohiṇī, které je spojováno se šťastným osudem. Rohiṇī je pod přímým dohledem Brahmy, jenž se zrodil z Viṣṇua, a objevuje se při zjevení Pána Viṣṇua, který se ve skutečnosti nikdy nerodí. Podle astrologických výpočtů existují kromě správného postavení hvězd také příznivé a nepříznivé doby dané různým rozmístěním různých planetárních soustav. V době Kṛṣṇova narození byly planetární soustavy automaticky uspořádány tak, aby bylo vše příznivé.

V té době zavládla na všech světových stranách-na východě, západě, jihu, severu, zkrátka všude-atmosféra míru a blahobytu. Na nebi bylo vidět příznivé hvězdy a na zemi se ve všech městech a vesnicích či na pastvinách a také v myslích všech objevily příznaky štěstí. Řeky byly plné vody a jezera nádherně ozdobená lotosy. Lesy se jen hemžily krásnými ptáky a pávy. Všichni ptáci v lesích se rozezpívali sladkými hlasy a pávi se dali se svými družkami do tance. Vál vítr nesoucí vůni různých květů, jenž byl příjemný na kůži. Brāhmaṇové, kteří byli zvyklí obětovat do ohně, zjistili, že atmosféra jejich domovů je příznivá pro obětování. Rušivými zásahy démonských králů byly ohňové oběti v domech brāhmaṇů téměř znemožněny, ale nyní nastala příležitost ohně znovu v klidu zažehnout. Jelikož brāhmaṇové měli zakázáno obětovat, jejich mysl, inteligence a činnosti byly poznamenány úzkostí. Ve chvíli Kṛṣṇova narození se však jejich mysli automaticky naplnily radostí, protože z nebe uslyšeli hlasitou transcendentální vibraci oznamující zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství.

U příležitosti narození Pána Kṛṣṇy nastaly v celém vesmíru změny ročních období. Kṛṣṇa se narodil v měsíci září, ale přitom se zdálo, že je jaro. Ovzduší však bylo velice chladivé-i když nebylo zima-a řeky i vodní nádrže vypadaly tak jako v období śarat, na podzim. Lotosy a lekníny kvetou přes den, ale v době Kṛṣṇova zjevení rozkvetly také, i když to bylo o půlnoci. Vítr, který tehdy vál, byl proto prosycený vůní. Kvůli Kaṁsově zvůli byly védské obřady téměř zrušeny; brāhmaṇové a světci je nemohli provádět s klidnou myslí. Nyní se však začali brāhmaṇové s radostí nerušeně věnovat svým každodenním obřadům. Zaměstnáním asurů je obtěžovat sury, oddané a brāhmaṇy, ale v době Kṛṣṇova zjevení je nikdo neobtěžoval.

10.3.6

Verš

jaguḥ kinnara-gandharvās
tuṣṭuvuḥ siddha-cāraṇāḥ
vidyādharyaś ca nanṛtur
apsarobhiḥ samaṁ mudā

Synonyma

jaguḥ — zpívali příznivé písně; kinnara-gandharvāḥ — Kinnarové a Gandharvové, obyvatelé různých planet v nebeském planetárním systému; tuṣṭuvuḥ — pronášeli uctivé modlitby; siddha-cāraṇāḥ — Siddhové a Cāraṇové, další obyvatelé nebeských planet; vidyādharyaḥ ca — a Vidyādharī, další skupina obyvatelek nebeských planet; nanṛtuḥ — tančily s transcendentální blažeností; apsarobhiḥ — Apsarami, krásnými tanečnicemi z nebeského království; samam — společně s; mudā — s velkou radostí.

Překlad

Kinnarové a Gandharvové začali zpívat příznivé písně, Siddhové a Cāraṇové pronášeli příznivé modlitby a Vidyādharī začaly společně s Apsarami radostně tančit.

10.3.7-8

Verš

mumucur munayo devāḥ
sumanāṁsi mudānvitāḥ
mandaṁ mandaṁ jaladharā
jagarjur anusāgaram

niśīthe tama-udbhūte
jāyamāne janārdane
devakyāṁ deva-rūpiṇyāṁ
viṣṇuḥ sarva-guhā-śayaḥ
āvirāsīd yathā prācyāṁ
diśīndur iva puṣkalaḥ

Synonyma

mumucuḥ — shazovali; munayaḥ — všichni velcí mudrci a světci; devāḥ — a polobozi; sumanāṁsi — nádherné a voňavé květy; mudā anvitāḥ — radostně; mandam mandam — velmi mírně; jala-dharāḥ — mraky; jagarjuḥ — duněly; anusāgaram — podle dunění mořských vln; niśīthe — pozdě v noci; tamaḥ-udbhūte — když byla hustá tma; jāyamāne — při zjevení; janārdane — Nejvyšší Osobnosti Božství, Viṣṇua; devakyām — v lůně Devakī; deva-rūpiṇyām — která byla ve stejné kategorii jako Nejvyšší Osobnost Božství (ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhiḥ); viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu, Nejvyšší Pán; sarva-guhā-śayaḥ — jenž sídlí v srdci každého; āvirāsīt — zjevil se; yathā — jako; prācyām diśi — na východě; induḥ iva — jako úplněk; puṣkalaḥ — úplný ve všech ohledech.

Překlad

Polobozi a velcí světci s jásotem shazovali květy. Na obloze se seskupily mraky a vydávaly mírné hřmění, podobné dunění mořských vln. Tehdy se Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství, jenž sídlí v srdci každého, zjevil v husté temnotě noci ze srdce Devakī jako úplněk vycházející na východním obzoru, neboť Devakī byla stejné kategorie jako Śrī Kṛṣṇa.

Význam

Brahma-saṁhitā (5.37) uvádí:

ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhis
tābhir ya eva nija-rūpatayā kalābhiḥ
goloka eva nivasaty akhilātma-bhūto
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Tento verš vyjadřuje, že Kṛṣṇa a Jeho doprovod jsou stejné duchovní povahy (ānanda-cinmaya-rasa). Kṛṣṇův otec, Jeho matka, Jeho přátelé pasáčci krav i samotné krávy jsou Kṛṣṇovými expanzemi. To bude vysvětleno ve výprávění o brahma-vimohana-līle. Když Brahmā odvedl Kṛṣṇovy společníky, aby si ověřil svrchovanost Pána Kṛṣṇy, Pán se znovu expandoval do podob všech pasáčků a telátek a Brahmā viděl, že všichni jsou viṣṇu-mūrti. Devakī je také expanzí Kṛṣṇy, a proto tento verš říká: devakyāṁ deva-rūpiṇyāṁ viṣṇuḥ sarva-guhā-śayaḥ.

V době předcházející Pánovu zjevení začali velcí mudrci a polobozi z radosti shazovat květy. Na mořském břehu se rozléhalo dunění mírných vln a nad mořem se na nebi seskupily mraky, jež začaly příjemně hřmít.

Když bylo takto vše připraveno, Pán Viṣṇu, jenž sídlí v srdci každé živé bytosti, se zjevil v temnotě noci jako Nejvyšší Osobnost Božství před Devakī, jež vypadala jako polobohyně. Příchod Pána Viṣṇua v tuto dobu lze srovnat s úplňkem vycházejícím na východním obzoru. Někdo může namítnout, že Pán Kṛṣṇa se zjevil osmý den po úplňku, takže měsíc v úplňku být nemohl. Na to lze odpovědět, že Pán Kṛṣṇa se narodil v dynastii pocházející od Měsíce. I když byl tedy Měsíc té noci neúplný, měl radost, že se Pán zjevuje v dynastii, jejíž je on sám zakladatelem, a proto se mohl milostí Kṛṣṇy zjevit v úplňku. K uvítání Nejvyšší Osobnosti Božství se ubývající Měsíc ze samé radosti stal úplňkem.

Některé verze Śrīmad-Bhāgavatamu namísto deva-rūpiṇyām jasně uvádějí viṣṇu-rūpiṇyām. V obou případech je však význam ten, že Devakī má stejně duchovní podobu jako Pán. Pán je sac-cid-ānanda-vigraha a Devakī je také sac-cid-ānanda-vigraha. Nikdo proto nemůže nalézt jedinou chybu na tom, jak se Nejvyšší Pán, sac-cid-ānanda-vigraha, zjevil z lůna Devakī.

Ti, kdo postrádají dokonalé poznání o tom, že příchod a odchod Pána jsou transcendentální (janma karma ca me divyam), bývají překvapeni, že se Nejvyšší Osobnost Božství může narodit jako obyčejné dítě. Pánovo narození není ve skutečnosti nikdy obyčejné. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, již sídlí v srdcích všech jako antaryāmī neboli Nadduše. Jelikož byl tedy plně přítomen v srdci Devakī, dokázal se zjevit i mimo její tělo.

Jednou z dvanácti velkých osobností-autorit, které mají oddaní následovat-je Bhīṣmadeva (svayambhūr nāradaḥ śambhuḥ kumāraḥ kapilo manuḥ prahlādo janako bhīṣmaḥ). Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.9.42) Bhīṣma říká, že Nejvyšší Osobnost Božství sídlí v srdci každého, tak jako slunce dokáže být nad hlavou každého. Přestože je však nad hlavami miliónů lidí, neznamená to, že je na různých místech. Také Nejvyšší Pán může být díky svým nepochopitelným energiím v srdcích všech a zároveň na jednom místě. Ekatvam anupaśyataḥ (Īśopaniṣad 7). Pán je jeden, ale díky své nepochopitelné energii se může zjevit v srdci každého. I když byl tedy v srdci Devakī, zjevil se jako její dítě. Podle citátu z Viṣṇu Purāṇy uvedeného ve Vaiṣṇava-toṣaṇī se Pán zjevil jako slunce (anugrahāsaya). Brahma-saṁhitā (5.35) potvrzuje, že přebývá dokonce i v atomu (aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-stham). Sídlí v Mathuře, na Vaikuṇṭě a v hloubi srdce. Proto je třeba jasně pochopit, že nežil jako obyčejné dítě v srdci či lůně Devakī. Ani nepřišel na svět jako obyčejné lidské dítě, i když tak zdánlivě učinil, aby zmátl asury, jako byl Kaṁsa. Asurové se mylně domnívají, že se Kṛṣṇa narodil jako obyčejné nemluvně a že tento svět opustil jako obyčejný člověk. Ti, kdo znají Nejvyšší Osobnost Božství, tyto asurské představy odmítají. Ajo 'pi sann avyayātmā bhūtānām īśvaro 'pi san (Bg. 4.6). Bhagavad-gītā uvádí, že Pán je aja, nezrozený, a je nejvyšším vládcem všeho. Přesto se však zjevil jako dítě Devakī. Tento verš popisuje nepochopitelnou energii Pána, jenž vzešel jako úplněk. Každý by měl pochopit zvláštní význam zjevení Nejvyššího Boha a v žádném případě si o Něm nemyslet, že se narodil jako obyčejné dítě.

10.3.9-10

Verš

tam adbhutaṁ bālakam ambujekṣaṇaṁ
catur-bhujaṁ śaṅkha-gadādy-udāyudham
śrīvatsa-lakṣmaṁ gala-śobhi-kaustubhaṁ
pītāmbaraṁ sāndra-payoda-saubhagam

mahārha-vaidūrya-kirīṭa-kuṇḍala-
tviṣā pariṣvakta-sahasra-kuntalam
uddāma-kāñcy-aṅgada-kaṅkaṇādibhir
virocamānaṁ vasudeva aikṣata

Synonyma

tam — to; adbhutam — úžasné; bālakam — dítě; ambuja-īkṣaṇam — s očima připomínajícíma lotosy; catuḥ-bhujam — se čtyřma rukama; śaṅkha-gadā-ādi — držící lasturu, kyj, disk a lotos (v těchto čtyřech rukách); udāyudham — různé zbraně; śrīvatsa-lakṣmam — ozdobené zvláštním ochlupením, jemuž se říká Śrīvatsa a jež lze vidět jedině na hrudi Nejvyšší Osobnosti Božství; gala-śobhi-kaustubham — na Jeho krku byl drahokam Kaustubha, který se vyskytuje pouze na Vaikuṇṭhaloce; pīta-ambaram — Jeho šaty byly žluté; sāndra-payoda-saubhagam — velmi pěkné, s pletí barvy načernalých mraků; mahā-arha-vaidūrya-kirīṭa-kuṇḍala — Jeho helmice a náušnice, jež byly posázeny nesmírně cennými drahokamy zvanými Vaidūrya; tviṣā — krásou; pariṣvakta-sahasra-kuntalam — jasně ozářené rozcuchanými, úplně narostlými vlasy; uddāma-kāñcī-aṅgada-kaṅkaṇa-ādibhiḥ — se zářícím pásem kolem pasu, ozdobnými pásky na rukách, náramky na zápěstích a tak dále; virocamānam — překrásně ozdobené; vasudevaḥ — Vasudeva, otec Kṛṣṇy; aikṣata — viděl.

Překlad

Vasudeva pak uviděl novorozené dítě, jež mělo úžasné oči podobné lotosům a jež ve svých čtyřech rukách drželo čtyři zbraně (śaṅkha, cakra, gadā a padma). Na hrudi mělo znak Śrīvatsa a na krku třpytivý drahokam Kaustubha. Bylo oblečeno ve žlutých šatech, Jeho tělo bylo načernalé jako hustý mrak, mělo dlouhé rozcuchané vlasy a na Jeho helmici a náušnicích neobyčejně jiskřily cenné drahokamy Vaidūrya. Se zářícím pásem, ozdobnými pásky na rukách, náramky a dalšími ozdobami vypadalo naprosto úžasně.

Význam

Na podporu slova adbhutam, “úžasné”, jsou zde dopodrobna popsány ozdoby a jedinečné rysy novorozeného dítěte. Brahma-saṁhitā (5.30) to potvrzuje: barhāvataṁsam asitāmbuda-sundarāṅgam-pleť Pánova nádherného těla má načernalou barvu hustých mraků (asita znamená “načernalý” a ambuda je “mrak”). Ze slov catur-bhujam je zřejmé, že se Kṛṣṇa nejprve zjevil ve čtyřruké podobě jako Pán Viṣṇu. Žádné obyčejné dítě se ještě nikdy nenarodilo se čtyřma rukama. A kdy se nějaké dítě narodí s dlouhými vlasy? Sestoupení Pána se tedy naprosto liší od narození obyčejného dítěte. Drahokam Vaidūrya, který je někdy modrý, jindy žlutý a jindy zase červený, se vyskytuje na Vaikuṇṭhaloce, a právě ten zdobil Pánovu helmici a náušnice.

10.3.11

Verš

sa vismayotphulla-vilocano hariṁ
sutaṁ vilokyānakadundubhis tadā
kṛṣṇāvatārotsava-sambhramo ’spṛśan
mudā dvijebhyo ’yutam āpluto gavām

Synonyma

saḥ — on (Vasudeva, rovněž nazývaný Ānakadundubhi); vismaya-utphulla-vilocanaḥ — s očima žasnoucíma při pohledu na půvabné zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství; harim — Pána Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství; sutam — jako svého syna; vilokya — pozorující; ānakadundubhiḥ — Vasudeva; tadā — tehdy; kṛṣṇa-avatāra-utsava — v rámci slavnosti u příležitosti Kṛṣṇova zjevení; sambhramaḥ — přející si uvítat Pána s velkou úctou; aspṛśat — využil příležitosti, aby rozdal; mudā — s velkou radostí; dvijebhyaḥ — brāhmaṇům; ayutam — deset tisíc; āplutaḥ — přemožený, zaplavený; gavām — krav.

Překlad

Když Vasudeva spatřil svého neobyčejného syna, jeho oči žasly. S transcendentální radostí uspořádal v mysli transcendentální slavnost tak, že shromáždil deset tisíc krav a rozdal je brāhmaṇům.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura analyzoval, jak Vasudeva žasl při pohledu na své neobyčejné dítě. Vasudeva se chvěl údivem, když viděl novorozené dítě tak pěkně ozdobené cennými oděvy a šperky. Ihned pochopil, že se zjevil Nejvyšší Pán, Osobnost Božství-nikoliv jako obyčejné dítě, ale ve své původní, dokonale ozdobené čtyřruké podobě. Prvním divem bylo, že se Pán nebál zjevit v Kaṁsově vězení, kde byli Vasudeva a Devakī drženi. Druhým bylo, že se zjevil z lůna Devakī, i když jako Nejvyšší Transcendence prostupuje vším. Třetím důvodem k úžasu bylo, že dítě mohlo vyjít z lůna tak pěkně ozdobené. A za čtvrté, Nejvyšší Pán byl Vasudevovým uctívaným Božstvem, a přesto se narodil jako jeho syn. Ze všech těchto důvodů byl Vasudeva transcendentálně šťastný a chtěl uspořádat slavnost, jakou kṣatriyové na oslavu narození dítěte obvykle pořádají. Jelikož byl však ve vězení, nemohl to udělat otevřeně, a proto slavnost uskutečnil v mysli. To mělo úplně stejnou hodnotu. Pokud někdo nemůže navenek sloužit Nejvyššímu Pánu, může Mu sloužit v mysli, neboť činnosti mysli jsou stejně významné jako činnosti ostatních smyslů. To se nazývá nedvojná či absolutní skutečnost (advaya-jñāna). Lidé obvykle provádějí obřady spojené s narozením dítěte. Proč by tedy takový obřad neměl vykonat Vasudeva, když se jako jeho syn zjevil Nejvyšší Pán?

10.3.12

Verš

athainam astaud avadhārya pūruṣaṁ
paraṁ natāṅgaḥ kṛta-dhīḥ kṛtāñjaliḥ
sva-rociṣā bhārata sūtikā-gṛhaṁ
virocayantaṁ gata-bhīḥ prabhāva-vit

Synonyma

atha — poté; enam — dítěti; astaut — přednesl modlitby; avadhārya — přesvědčený o tom, že dítě je Nejvyšší Osobnost Božství; pūruṣam — Nejvyšší Osoba; param — transcendentální; nata-aṅgaḥ — klanící se; kṛta-dhīḥ — se soustředěnou pozorností; kṛta-añjaliḥ — se sepjatýma rukama; sva-rociṣā — září své osobní krásy; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Mahārāje Bharaty; sūtikā-gṛham — místo, kde se Pán narodil; virocayantam — osvětlující všechno kolem; gata-bhīḥ — všechen jeho strach zmizel; prabhāva-vit — nyní chápal moc (Nejvyšší Osobnosti Božství).

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, potomku krále Bharaty, Vasudeva pochopil, že toto dítě bylo Pán Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství. Když si tím byl nade všechny pochybnosti jist, opustil ho všechen strach. Se sepjatýma rukama složil poklony a se soustředěnou pozorností se začal modlit k dítěti, jež svým přirozeným jasem osvětlovalo místo svého zrození.

Význam

Užaslý Vasudeva nyní soustředil pozornost na Nejvyšší Osobnost Božství. Jelikož poznal moc Nejvyššího Pána, zbavil se strachu, neboť chápal, že se Pán zjevil proto, aby ho ochránil (gata-bhīḥ prabhāva-vit). Když pochopil, že je s ním Nejvyšší Osobnost Božství, přiměřeně situaci přednesl následující modlitby.

10.3.13

Verš

śrī-vasudeva uvāca
vidito ’si bhavān sākṣāt
puruṣaḥ prakṛteḥ paraḥ
kevalānubhavānanda-
svarūpaḥ sarva-buddhi-dṛk

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — Śrī Vasudeva se modlil; viditaḥ asi — nyní jsem si Tě plně vědom; bhavān — Tebe; sākṣāt — přímo; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; prakṛteḥ — hmotné přírodě; paraḥ — transcendentální, přesahující vše hmotné; kevala-anubhava-ānanda-svarūpaḥ — Tvoje podoba je sac-cid-ānanda-vigraha a každého, kdo Tě vnímá, naplní transcendentální blaženost; sarva-buddhi-dṛk — nejvyšší pozorovatel, Nadduše, inteligence všech.

Překlad

Vasudeva pravil: “Můj Pane, jsi Nejvyšší Osoba přesahující hmotnou existenci a jsi Nadduše. Tvou podobu lze vnímat pomocí transcendentálního poznání, na jehož základě je možné Tě poznat jako Nejvyšší Osobnost Božství. Nyní dokonale chápu Tvé postavení.”

Význam

Ve Vasudevově srdci se probudila láska k jeho synovi a zároveň poznání transcendentální povahy Nejvyššího Pána. Zpočátku si myslel: “Tak pěkné dítě se narodilo, ale teď přijde Kaṁsa a zabije Ho.” Jakmile však pochopil, že se nejedná o obyčejné dítě, ale o Nejvyšší Osobnost Božství, jeho obavy se rozplynuly. Považoval svého syna za Nejvyššího Pána, úžasného ve všech ohledech, a začal se k Němu vhodným způsobem modlit. Již neměl žádný strach z Kaṁsovy krutosti a dítě se pro něho stalo předmětem lásky a současně i uctívání prostřednictvím modliteb.

10.3.14

Verš

sa eva svaprakṛtyedaṁ
sṛṣṭvāgre tri-guṇātmakam
tad anu tvaṁ hy apraviṣṭaḥ
praviṣṭa iva bhāvyase

Synonyma

saḥ — On (Nejvyšší Pán, Osobnost Božství); eva — jistě; sva-prakṛtyā — svou vlastní energií (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram); idam — tento hmotný svět; sṛṣṭvā — poté, co stvořil; agre — na počátku; tri-guṇa-ātmakam — ze tří kvalit energie (sattva-rajas-tamo-guṇa); tat anu — poté; tvam — Ty; hi — jistě; apraviṣṭaḥ — ačkoliv jsi nevstoupil; praviṣṭaḥ iva — zdánlivě jsi vstoupil; bhāvyase — je tak chápáno.

Překlad

“Můj Pane, Ty jsi tatáž osoba, která svou vlastní vnější energií na počátku stvořila tento hmotný svět ze tří guṇ (sattva, rajas a tamas). Po jeho stvoření jsi do něho zdánlivě vstoupil, i když jsi tak ve skutečnosti neučinil.”

Význam

V Bhagavad-gītě (7.4) Nejvyšší Pán vysvětluje:

bhūmir āpo 'nalo vāyuḥ
khaṁ mano buddhir eva ca
ahaṅkāra itīyaṁ me
bhinnā prakṛtir aṣṭadhā

Tento hmotný svět, tvořený třemi kvalitami přírody-sattva-guṇou, rajo-guṇou a tamo-guṇou-je kombinací země, vody, ohně, vzduchu, éteru, mysli, inteligence a falešného ega. To vše jsou energie pocházející z Kṛṣṇy, ale Kṛṣṇa samotný, který je vždy transcendentální, je nad tento hmotný svět povznesený. Ti, kdo postrádají čisté poznání, si myslí, že Kṛṣṇa je výtvorem hmoty a že Jeho tělo je hmotné jako naše (avajānanti māṁ mūḍhāḥ). Kṛṣṇa však ve skutečnosti stojí vždy mimo tento hmotný svět.

Ve védské literatuře je stvoření popisováno v souvislosti s Mahā-Viṣṇuem. Brahma-saṁhitā (5.35) uvádí:

eko 'py asau racayituṁ jagad-aṇḍa-koṭiṁ
yac-chaktir asti jagad-aṇḍa-cayā yad-antaḥ
aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-sthaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám prvotního Pána Govindu, původní Osobnost Božství. Svou úplnou dílčí expanzí známou jako Mahā-Viṣṇu vstupuje do hmotné přírody. Potom vstupuje do každého vesmíru jako Garbhodakaśāyī Viṣṇu a do všech prvků, včetně každého atomu hmoty, jako Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu. Těchto projevů vesmírného stvoření-jak vesmírů, tak individuálních atomů-je nespočetně mnoho.” Govinda se částečně projevuje jako antaryāmī, Nadduše, jež vstupuje do tohoto hmotného světa (aṇḍāntara-stha) a setrvává i v každém atomu. Brahma-saṁhitā (5.48) dále říká:

yasyaika-niśvasita-kālam athāvalambya
jīvanti loma-vilajā jagad-aṇḍa-nāthāḥ
viṣṇur mahān sa iha yasya kalā-viśeṣo
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Tento verš představuje Mahā-Viṣṇua jako úplnou expanzi Kṛṣṇy. Mahā-Viṣṇu leží na Příčinném oceánu, a když vydechuje, z pórů Jeho těla vycházejí milióny brahmāṇḍ neboli vesmírů. Když se potom opět nadechne, všechny tyto brahmāṇḍy zmizí. To znamená, že milióny brahmāṇḍ, v nichž vládnou Brahmové a další polobozi, se v tomto hmotném světě objevují a mizí díky dýchání Mahā-Viṣṇua.

Pošetilí lidé se domnívají, že když se Kṛṣṇa zjevuje jako syn Vasudevy, je stejně omezený jako obyčejné dítě. Vasudeva však věděl, že i když se Pán zjevil jako jeho syn, nestalo se to tak, že by vstoupil do lůna Devakī a potom z něho vyšel ven. Byl totiž přítomen neustále. Nejvyšší Pán je všudypřítomný, uvnitř i vně. Praviṣṭa iva bhāvyase-pouze zdánlivě vstoupil do lůna Devakī a pak přišel na svět jako dítě Vasudevy. To, že Vasudeva vyjadřuje toto poznání, znamená, že věděl, jak se vše odehrálo. Patří jistě mezi ty oddané Pána, kteří mají úplné poznání, a od takových oddaných se musíme učit. Bhagavad-gītā (4.34) doporučuje:

tad viddhi praṇipātena
paripraśnena sevayā
upadekṣyanti te jñānaṁ
jñāninas tattva-darśinaḥ

“Snaž se poznat pravdu tím, že se obrátíš na duchovního mistra. Pokorně se ho dotazuj a zároveň mu služ. Seberealizované duše ti mohou předat poznání, jelikož vidí pravdu.” Vasudeva zplodil Nejvyšší Osobnost Božství, ale přesto dobře věděl, jak Nejvyšší Pán přichází a odchází. Byl tedy tattva-darśī-osoba, jež vidí pravdu-neboť na vlastní oči viděl, jak se Nejvyšší Absolutní Pravda zjevuje v roli jeho syna. Vasudeva nebyl zahalen nevědomostí a nemyslel si, že když se Nejvyšší Bůh stal jeho synem, že Ho to nějak omezilo. Pán je neomezený a prostupuje vším, uvnitř i vně. O Jeho příchodu a odchodu tedy nemůže být řeč.

10.3.15-17

Verš

yatheme ’vikṛtā bhāvās
tathā te vikṛtaiḥ saha
nānā-vīryāḥ pṛthag-bhūtā
virājaṁ janayanti hi

sannipatya samutpādya
dṛśyante ’nugatā iva
prāg eva vidyamānatvān
na teṣām iha sambhavaḥ

evaṁ bhavān buddhy-anumeya-lakṣaṇair
grāhyair guṇaiḥ sann api tad-guṇāgrahaḥ
anāvṛtatvād bahir antaraṁ na te
sarvasya sarvātmana ātma-vastunaḥ

Synonyma

yathā — jako; ime — tyto hmotné výtvory hmotné energie; avikṛtāḥ — ve skutečnosti nerozdělené; bhāvāḥ — s touto představou; tathā — podobně; te — ony; vikṛtaiḥ saha — styk s těmito různými prvky pocházejícími z celkové hmotné energie; nānā-vīryāḥ — každý prvek je nasycený různými energiemi; pṛthak — oddělený; bhūtāḥ — stávající se; virājam — celý vesmírný projev; janayanti — vytvářejí; hi — jistě; sannipatya — díky styku s duchovní energií; samutpādya — poté, co jsou stvořeny; dṛśyante — vypadají; anugatāḥ — vstoupily do něho; iva — jako kdyby; prāk — od samého počátku, ještě před stvořením tohoto vesmírného projevu; eva — jistě; vidyamānatvāt — díky existenci Nejvyšší Osobnosti Božství; na — ne; teṣām — těchto hmotných prvků; iha — zde, co se týče stvoření; sambhavaḥ — byl by možný vstup; evam — takto; bhavān — ó můj Pane; buddhi-anumeya-lakṣaṇaiḥ — pomocí skutečné inteligence a podle takových příznaků; grāhyaiḥ — s předměty smyslového vnímání; guṇaiḥ — s kvalitami hmotné přírody; san api — ačkoli ve styku; tat-guṇa-agrahaḥ — hmotné kvality se Tě nedotýkají; anāvṛtatvāt — jelikož se nacházíš všude; bahiḥ antaram — uvnitř a vně; na te — pro Tebe nic takového neexistuje; sarvasya — všeho; sarva-ātmanaḥ — jsi zdrojem všeho; ātma-vastunaḥ — vše patří Tobě, ale Ty jsi vně i uvnitř všeho.

Překlad

“Mahat-tattva, celková hmotná energie, je nerozdělená, ale kvůli hmotným kvalitám přírody se zdá, jako by se dělila na zemi, vodu, oheň, vzduch a éter. Působením živé energie (jīva-bhūta) se tyto oddělené energie kombinují, aby zviditelnily vesmírný projev, ale ve skutečnosti celková energie existuje již před stvořením vesmíru, a nikdy do něho tedy nevstupuje. Podobně Tebe nelze vnímat smysly ani poznat pomocí mysli či slov (avāṅ-mānasa-gocara), i když Tě nyní díky Tvé přítomnosti svými smysly vnímáme. Smysly můžeme vnímat něco, ale ne všechno; očima se například můžeme dívat, ale ne ochutnávat. Jsi tedy mimo dosah smyslového vnímání. I když jsi ve styku s kvalitami hmotné přírody, nejsi jimi ovlivněn. Jsi základní činitel u všeho, všeprostupující, nerozdělená Nadduše. Pro Tebe tedy neexistuje vnějšek a vnitřek. Nikdy jsi nevstoupil do lůna Devakī, neboť jsi tam již byl.”

Význam

Totéž vysvětluje Pán samotný v Bhagavad-gītě (9.4):

mayā tatam idaṁ sarvaṁ
jagad-avyakta-mūrtinā
mat-sthāni sarva-bhūtāni
na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ

“Ve Své neprojevené podobě prostupuji celým vesmírem. Všechny bytosti jsou ve Mně, ale Já nejsem v nich.”

Nejvyšší Osobnost Božství nelze vnímat hrubohmotnými smysly. Je řečeno, že jméno Pána Śrī Kṛṣṇy, Jeho slávu, zábavy a tak dále nelze poznat pomocí hmotných smyslů. Pán se zjeví jedině tomu, kdo se věnuje čisté oddané službě pod náležitým vedením. Jak uvádí Brahma-saṁhitā (5.38):

premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena
santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti

Oddaný může neustále vidět Govindu, Nejvyšší Osobnost Božství, vně i uvnitř sebe sama, pokud vůči Němu vyvine transcendentální láskyplný postoj. Obyčejní lidé Ho tedy nevidí. Ve výše uvedeném verši z Bhagavad-gīty se proto říká, že i když je Pán všeprostupující a všudypřítomný, nelze Ho vnímat hmotnými smysly. Přestože Ho však nevidíme, vše v Něm spočívá. Jak je vysvětleno v sedmé kapitole Bhagavad-gīty, celý hmotný vesmírný projev je pouze kombinací Jeho dvou různých energií-vyšší, duchovní energie a nižší, hmotné energie. Tak jako se sluneční světlo šíří po celém vesmíru, i Pánova energie se rozprostírá po celém stvoření a vše v ní spočívá.

Přesto by z toho však nikdo neměl usuzovat, že když se Pán rozpíná všude, přestal existovat jako osoba. Pro vyvrácení těchto argumentů Pán říká: “Jsem všude a vše je ve Mně, ale přesto zůstávám mimo to.” Král je například v čele vlády, která není ničím jiným než projevem jeho energie; různá ministerstva jsou pouze královy energie a všechna se zakládají na jeho moci. Nelze však od krále očekávat, že bude osobně přítomen v každém ministerstvu. To je hrubý příklad. Podobně všechny projevy, které vidíme, a vše, co existuje v hmotném i duchovním světě, závisí na energii Nejvyšší Osobnosti Božství. Ke stvoření dochází expandováním různých energií Pána, a jak je uvedeno v Bhagavad-gītě, On je přítomný všude, zastoupen svými energiemi.

Někdo může namítat, že Nejvyšší Pán, jenž tvoří celý vesmírný projev svým pouhým pohledem, přece nemůže vstoupit do lůna Devakī, manželky Vasudevy. Vasudeva, aby vyvrátil tuto námitku, řekl: “Můj milý Pane, to, že ses zjevil v lůně Devakī, není příliš úžasné, protože podobně došlo i ke stvoření. Ležel jsi na Příčinném oceánu jako Mahā-Viṣṇu a s Tvým dýcháním vznikly nespočetné vesmíry. Potom jsi do každého vesmíru vstoupil jako Garbhodakaśāyī Viṣṇu a pak ses ještě dále expandoval jako Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu a vstoupil jsi do srdcí všech živých bytostí, a dokonce i do každého atomu. To, jak jsi vstoupil do lůna Devakī, tedy lze chápat stejným způsobem. Vypadá to, jako že jsi tam vstoupil, ale zároveň prostupuješ vším. Tvé vstoupení a nevstoupení můžeme pochopit na hmotných příkladech. I poté, co se celková hmotná energie rozdělí na šestnáct prvků, sama zůstává netknutá. Hmotné tělo není ničím jiným než kombinací pěti hrubohmotných prvků-země, vody, ohně, vzduchu a éteru. Když se narodí hmotné tělo, zdá se, že jsou tyto prvky nově stvořeny, ale ve skutečnosti neustále existují vně tohoto těla. Ty existuješ také vně, i když ses zjevil jako dítě v lůně Devakī. Přebýváš neustále ve svém sídle, ale zároveň se dokážeš expandovat do miliónů podob.

Člověk musí vynaložit značnou inteligenci, aby pochopil Tvé zjevení, neboť hmotná energie také vychází z Tebe. Jsi jejím původním zdrojem, tak jako je slunce zdrojem slunečního svitu. Sluneční svit nemůže zahalit Slunce, a stejně tak nemůže hmotná energie-která je Tvojí emanací-zahalit Tebe. Zdá se, jako kdybys byl pod vlivem tří kvalit hmotné energie, ale ve skutečnosti na Tebe nemohou působit. To chápou filozofové s rozvinutým intelektem. Jinými slovy-i když se zdáš být v poli působnosti hmotné energie, nikdy jí nejsi zahalen.”

Z Véd se dozvídáme, že Nejvyšší Brahman projevuje svou záři, a tou je vše osvětleno. Z Brahma-saṁhity můžeme pochopit, že brahmajyoti neboli záře Brahmanu vychází z těla Nejvyššího Pána. A z této záře Brahmanu vzniká veškeré stvoření. Dále je uvedeno v Bhagavad-gītě, že Pán je oporou záře Brahmanu. On je původní příčinou všeho. Méně inteligentní lidé se však domnívají, že když Nejvyšší Osobnost Božství přichází do hmotného světa, nabývá hmotné vlastnosti. To nejsou zralé závěry, ale představy osob, kterým se nedostává inteligence.

10.3.18

Verš

ya ātmano dṛśya-guṇeṣu sann iti
vyavasyate sva-vyatirekato ’budhaḥ
vinānuvādaṁ na ca tan manīṣitaṁ
samyag yatas tyaktam upādadat pumān

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; ātmanaḥ — své skutečné totožnosti, duše; dṛśya-guṇeṣu — mezi viditelnými objekty, počínaje tělem; san — nacházející se v tomto postavení; iti — tak; vyavasyate — i nadále jedná; sva-vyatirekataḥ — jako kdyby tělo nezáviselo na duši; abudhaḥ — pošetilec; vinā anuvādam — bez náležitého rozboru; na — ne; ca — také; tat — tělo a další viditelné objekty; manīṣitam — jelikož se už takové úvahy probíraly; samyak — plně; yataḥ — protože je pošetilý; tyaktam — jsou odmítnuty; upādadat — pokládá toto tělo za skutečnost; pumān — osoba.

Překlad

“Ten, kdo si myslí, že jeho viditelné tělo, které je výtvorem tří kvalit přírody, nezávisí na duši, nezná podstatu existence, a proto je pošetilec. Učení lidé jeho závěry odmítají, neboť po důkladném zvážení lze pochopit, že kdyby viditelné tělo a smysly neměly svůj základ v duši, chyběla by jim podstata. Pošetilec však pokládá svůj závěr za skutečnost bez ohledu na to, že byl odmítnut.”

Význam

Tělo nelze vytvořit bez základu, kterým je duše. Takzvaní vědci se různými způsoby snaží vytvořit živé tělo ve svých chemických laboratořích, ale nikomu se to ještě nepodařilo, neboť tělo nelze připravit z hmotných prvků bez přítomnosti duše. Vědci jsou nyní nadšeni z teorií o chemickém složení těla, a mnoho jsme jich proto vyzvali, aby vyrobili alespoň malé vejce. Chemikálie tvořící vejce lze nalézt velice snadno. Je v něm bílá a žlutá hmota obalená skořápkou, a to vše by měli být moderní vědci schopni velmi snadno napodobit. Ale dokonce i kdyby je vytvořili a vložili do inkubátoru, kuře by se z jejich umělého chemického vejce nevylíhlo. Musí zde být ještě duše, neboť žádná chemická sloučenina nevytvoří život. Proto jsou ti, kdo si myslí, že je možný život bez duše, v tomto verši nazváni slovem abudhaḥ, pošetilí darebáci.

Pak jsou tu také jiní, kteří tělo zavrhují, protože ho považují za nepodstatné. Ti patří do stejné kategorie pošetilců. Tělo nelze ani zavrhnout, ani pokládat za podstatné. Podstatou je Nejvyšší Osobnost Božství a tělo i duše jsou energie Nejvyššího Boha, jak Pán sám popisuje v Bhagavad-gītě (7.4-5):

bhūmir āpo 'nalo vāyuḥ
khaṁ mano buddhir eva ca
ahaṅkāra itīyaṁ me
bhinnā prakṛtir aṣṭadhā

apareyam itas tv anyāṁ
prakṛtiṁ viddhi me parām
jīva-bhūtāṁ mahā-bāho
yayedaṁ dhāryate jagat

“Země, voda, oheň, vzduch, éter, mysl, inteligence a falešné ego Ä všech těchto osm prvků dohromady tvoří Mé oddělené hmotné energie. Ó Arjuno mocných paží, kromě nich však existuje ještě Moje jiná, vyšší energie, která zahrnuje živé bytosti, jež vykořisťují zdroje této hmotné, nižší přírody.”

Tělo tedy má vztah k Nejvyšší Osobnosti Božství stejně jako duše. Jelikož obojí jsou to Pánovy energie, nejsou neskutečné, protože mají původ ve skutečnosti. Ten, kdo nezná toto tajemství života, je abudhaḥ. Védy prohlašují: aitadātmyam idaṁ sarvam, sarvaṁ khalv idaṁ brahma-vše je Nejvyšší Brahman. To znamená, že tělo i duše jsou Brahman, neboť hmotná i duchovní energie pocházejí z Brahmanu.

Někteří lidé, kteří neznají závěry Véd, pokládají za podstatu hmotnou přírodu a jiní zase duši, ale ve skutečnosti je podstatou Brahman, příčina všech příčin. Složky tohoto projeveného hmotného světa a jeho bezprostřední příčina jsou Brahman a nikdy nezařídíme, aby byly na Brahmanu nezávislé. Dále platí, že složky i bezprostřední příčina tohoto hmotného projevu jsou jakožto Brahman pravdivé, satya. Rčení brahma satyaṁ jagan mithyā neplatí. Svět není neskutečný.

Jñānī tento svět zavrhují a pošetilci ho pokládají za skutečnost, ale jedni i druzí jsou pomýlení. I když tělo není tak důležité jako duše, nemůžeme říci, že je neskutečné. Je však dočasné, a pouze pošetilí materialisté, kteří o duši nic nevědí, považují dočasné tělo za skutečnost a snaží se je zdobit. Oběma těmto léčkám-zavrhování těla jako neskutečného a jeho pokládání za jedinou skutečnost-se může vyhnout ten, kdo si je dokonale vědom Kṛṣṇy. Jestliže považujeme tento svět za neskutečný, patříme do kategorie asurů, kteří tvrdí, že tento svět je falešný, nemá žádný základ a nevládne mu žádný Bůh (asatyam apratiṣṭhaṁ te jagad āhur anīśvaram). To je závěr démonů, jenž popisuje šestnáctá kapitola Bhagavad-gīty.

10.3.19

Verš

tvatto ’sya janma-sthiti-saṁyamān vibho
vadanty anīhād aguṇād avikriyāt
tvayīśvare brahmaṇi no virudhyate
tvad-āśrayatvād upacaryate guṇaiḥ

Synonyma

tvattaḥ — jsou z Tebe, Pane; asya — celého vesmírného projevu; janma — stvoření; sthiti — udržování; saṁyamān — a zničení; vibho — ó můj Pane; vadanti — tvrdí znalci Véd; anīhāt — jenž nevynakládáš žádné úsilí; aguṇāt — jenž nejsi ovlivněn kvalitami hmotné přírody; avikriyāt — jenž jsi neměnný ve svém duchovním postavení; tvayi — v Tobě; īśvare — Nejvyšší Osobnosti Božství; brahmaṇi — jenž jsi Parabrahman, Nejvyšší Brahman; no — ne; virudhyate — existují protiklady; tvat-āśrayatvāt — jelikož je pod Tvou kontrolou; upacaryate — vše se děje automaticky; guṇaiḥ — působením hmotných kvalit.

Překlad

“Ó můj Pane, znalci Véd prohlašují, že stvoření, udržování a zničení celého vesmírného projevu provádíš Ty, jenž nemusíš vynakládat žádné úsilí, jehož se nedotýkají kvality hmotné přírody a jenž jsi neměnný ve svém duchovním postavení. V Tobě, Nejvyšší Osobnosti Božství, Parabrahmanu, neexistují protiklady. Vše se děje automaticky, jelikož tři kvality hmotné přírody-sattva, rajas a tamas-jsou pod Tvou kontrolou.”

Význam

Ve Védách je řečeno:

na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate
na tat-samaś cābhyadhikaś ca dṛśyate
parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

“Nejvyšší Pán nemusí nic dělat a nelze nalézt nikoho, kdo by se Mu vyrovnal nebo Ho předčil, protože vše je přirozeně a systematicky konáno Jeho četnými energiemi.” (Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8) Stvoření, udržování i zničení řídí osobně Nejvyšší Osobnost Božství, což potvrzuje i Bhagavad-gītā (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram). Pán však z konečného hlediska nemusí dělat nic, a proto je nirvikāra, neměnný. Jelikož se vše děje pod Jeho vedením, říká se Mu sṛṣṭi-kartā, pán stvoření. Je také pánem zničení. Když pán sedí na jednom místě a služebníci zatím vykonávají různé povinnosti, z konečného hlediska je vše, co služebníci dělají, činností pána, i když sám nedělá nic (na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate). Pán má tolik energií, že vše probíhá hladce. Proto je přirozeně klidný a sám v tomto hmotném světě nekoná nic.

10.3.20

Verš

sa tvaṁ tri-loka-sthitaye sva-māyayā
bibharṣi śuklaṁ khalu varṇam ātmanaḥ
sargāya raktaṁ rajasopabṛṁhitaṁ
kṛṣṇaṁ ca varṇaṁ tamasā janātyaye

Synonyma

saḥ tvam — Ty, Pane, jenž jsi právě ta osoba, Transcendence; tri-loka-sthitaye — za účelem udržování tří světů, vyššího, středního a nižšího planetárního systému; sva-māyayā — působením své osobní energie (ātma-māyayā); bibharṣi — přijímáš; śuklam — bílou podobu Viṣṇua na úrovni dobra; khalu — jakož i; varṇam — barvu; ātmanaḥ — stejné kategorie, jako jsi Ty (viṣṇu-tattva); sargāya — za účelem stvoření celého světa; raktam — červená barva rajo-guṇy; rajasā — s kvalitou vášně; upabṛṁhitam — oplývající; kṛṣṇam ca — a kvalita temnoty; varṇam — barva; tamasā — doprovázená nevědomostí; jana-atyaye — za účelem konečného zničení celého stvoření.

Překlad

“Můj Pane, Tvá podoba je transcendentální vůči třem hmotným kvalitám, ale přesto pro udržování tří světů přijímáš bílou barvu Viṣṇua na úrovni dobra; za účelem stvoření, jež je spjato s kvalitou vášně, se zjevuješ zbarvený do červena a na konci, když je třeba uskutečnit zničení, jež provází nevědomost, máš načernalý vzhled.”

Význam

Vasudeva se k Pánu modlil: “Říká se Ti śuklam. Śuklam neboli bílá barva je symbolickým zastoupením Absolutní Pravdy, neboť je nedotčená hmotnými kvalitami. Pán Brahmā je nazýván rakta neboli červený, protože zastupuje kvalitu vášně potřebnou pro stvoření. Temnota je přisouzena Pánu Śivovi, protože on ničí celý vesmír. Stvoření, zničení a udržování tohoto vesmírného projevu konají Tvé energie, ale Tebe se přitom tyto kvality nedotýkají.” To potvrzují Védy: harir hi nirguṇaḥ sākṣāt-Nejvyšší Osobnost Božství je vždy mimo vliv hmotných kvalit. Rovněž je řečeno, že kvality vášně a nevědomosti v osobě Nejvyššího Pána neexistují.

Tři barvy, uvedené v tomto verši-śukla, rakta a kṛṣṇa-nelze brát doslovně jako to, co vnímáme svými smysly, ale spíše jako zastoupení sattva-guṇy, rajo-guṇy a tamo-guṇy. Například volavka bývá bílá, a přitom je pod vlivem tamo-guṇy, kvality nevědomosti. Podle logiky zvané bakāndha-nyāya je volavka tak hloupá, že běhá za varlaty býka, neboť je považuje za visící rybu, kterou si bude moci sebrat, až spadne. Je tedy v trvalé nevědomosti. Na druhou stranu Vyāsadeva, jenž sestavil védskou literaturu, je načernalý, ale to neznamená, že ho ovládá tamo-guṇa; ve skutečnosti je na nejvyšší úrovni sattva-guṇy, mimo vliv hmotných kvalit přírody. Někdy jsou těmito barvami (śukla-raktas tathā pītaḥ) označováni brāhmaṇové, kṣatriyové, vaiśyové a śūdrové. Pán Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu je uctíván jako načernalý, Pán Śiva je bělavý a Pán Brahmā načervenalý, ale podle toho, co říká Śrīla Sanātana Gosvāmī ve své knize Vaiṣṇava-toṣaṇī-ṭīkā, zde není míněno rozdělení barev.

Správný význam pojmů śukla, rakta a kṛṣṇa je tento: Pán je neustále transcendentální, ale za účelem stvoření se zjevuje jako Pán Brahmā s barvou rakta. A zase jindy se Pán hněvá. V Bhagavad-gītě (16.19) říká:

tān ahaṁ dviṣataḥ krūrān
saṁsāreṣu narādhamān
kṣipāmy ajasram aśubhān
āsurīṣv eva yoniṣu

“Tyto záštiplné a zlomyslné, nejnižší z lidí, věčně vrhám do oceánu hmotné existence, do různých démonských životních druhů.” Pán se hněvá, aby zahubil démony, a proto přijímá podobu Pána Śivy. Nejvyšší Osobnost Božství je vždy mimo vliv hmotných kvalit a neměli bychom se nechat svést k nějakému jinému závěru pouze na základě smyslového vnímání. Jeho postavení musíme pochopit z podání autorit neboli mahājanů. Śrīmad-Bhāgavatam (1.3.28) uvádí: ete cāṁśa-kalāḥ puṁsaḥ kṛṣṇas tu bhagavān svayam.

10.3.21

Verš

tvam asya lokasya vibho rirakṣiṣur
gṛhe ’vatīrṇo ’si mamākhileśvara
rājanya-saṁjñāsura-koṭi-yūthapair
nirvyūhyamānā nihaniṣyase camūḥ

Synonyma

tvam — Ty, Pane; asya — tohoto světa; lokasya — zvláště této martya-loky, planety Země; vibho — ó Nejvyšší; rirakṣiṣuḥ — jelikož si přeješ zajistit ochranu (před rušivým působením asurů); gṛhe — v tomto domě; avatīrṇaḥ asi — nyní ses zjevil; mama — mém; akhila-īśvara — ačkoliv jsi vlastníkem celého stvoření; rājanya-saṁjña-asura-koṭi-yūtha-paiḥ — s milióny démonů a jejich stoupenců vystupujících v rolích politiků a králů; nirvyūhyamānāḥ — kteří se pohybují po celém světě; nihaniṣyase — zabiješ; camūḥ — armády, příslušenství, vojáky a družiny.

Překlad

“Ó můj Pane, vlastníku celého stvoření, nyní ses zjevil v mém domě s touhou ochránit tento svět. Jsem si jist, že zničíš všechny armády, jež se pohybují po světě pod vedením politiků převlečených za kṣatriyské panovníky, kteří jsou však ve skutečnosti démony. Musíš je zabít, abys ochránil nevinnou veřejnost.”

Význam

Kṛṣṇa se na tomto světě zjevuje se dvěma záměry: paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām-aby chránil nevinné, zbožné oddané Pána a potíral všechny nevzdělané, nekulturní asury, kteří bezdůvodně štěkají jako psi a rvou se o politickou moc. Je řečeno: kali-kāle nāma-rūpe kṛṣṇa-avatāra. Hnutí Hare Kṛṣṇa je také inkarnací Kṛṣṇy v podobě svatého jména (nāma-rūpe). Každý z nás, kdo se skutečně bojí asurských vládců a politiků, musí uvítat tuto Kṛṣṇovu inkarnaci: Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Pak bude před trápením působeným asurskými vládci ochráněn. V současné době jsou tito vládci tak mocní, že se po dobrém či po zlém zmocňují nejvyšších míst ve vládě a pod záminkou zajištění bezpečí národa nebo nějakého stavu nouze vykořisťují nespočetně mnoho lidí. Pak jeden asura porazí druhého, ale lidé trpí dále. Celý svět je tedy v povážlivé situaci a hnutí Hare Kṛṣṇa je jedinou nadějí. Pán Nṛsiṁhadeva se zjevil, když Prahlāda neúnosně týral jeho asurský otec. Kvůli těmto asurským otcům-tím míníme vládnoucí politiky-je nesmírně těžké hnutí Hare Kṛṣṇa šířit, ale jeho prostřednictvím se nyní Kṛṣṇa zjevuje ve svém svatém jménu, a tak můžeme doufat, že budou tito démonští otcové zničeni a na celém světě bude nastoleno Boží království. Svět je nyní plný asurů v rouchu politiků, guruů, sādhuů, yogīnů a inkarnací, kteří odvádějí veřejnost od vědomí Kṛṣṇy, jež může společnosti poskytnout skutečný prospěch.

10.3.22

Verš

ayaṁ tv asabhyas tava janma nau gṛhe
śrutvāgrajāṁs te nyavadhīt sureśvara
sa te ’vatāraṁ puruṣaiḥ samarpitaṁ
śrutvādhunaivābhisaraty udāyudhaḥ

Synonyma

ayam — tento (darebák); tu — ale; asabhyaḥ — který není ani trochu civilizovaný (asura znamená “necivilizovaný” a sura znamená “civilizovaný”); tava — Tebe, Pane; janma — narození; nau — našeho; gṛhe — do domu; śrutvā — poté, co slyšel; agrajān te — všechny bratry narozené před Tebou; nyavadhīt — zahubil; sura-īśvara — ó Pane surů, civilizovaných osob; saḥ — on (tento necivilizovaný Kaṁsa); te — Tvé; avatāram — zjevení; puruṣaiḥ — svými pobočníky; samarpitam — až bude zpraven o; śrutvā — poté, co uslyší; adhunā — nyní; eva — jistě; abhisarati — okamžitě přijde; udāyudhaḥ — s tasenými.

Překlad

“Ó můj Pane, Pane polobohů, poté, co tento necivilizovaný Kaṁsa uslyšel proroctví, že se narodíš v našem domě a usmrtíš ho, zahubil mnoho Tvých starších bratrů. Jakmile od svých pobočníků uslyší o Tvém zjevení, okamžitě přijde ozbrojen, aby Tě zabil.”

Význam

Kaṁsa je zde označen jako asabhyaḥ, což znamená “necivilizovaný” či “zlotřilý”, neboť zahubil mnoho dětí své vlastní sestry. Když uslyšel proroctví, že ho její osmý syn usmrtí, okamžitě chtěl svou nevinnou sestru zabít ještě v průběhu její svatby. Necivilizovaný člověk je schopen čehokoliv, jen aby uspokojil své smysly. Je schopen zabíjet děti, krávy, brāhmaṇy, starce-s nikým nemá slitování. Podle pravidel védské civilizace se má kravám, ženám, dětem, starcům a brāhmaṇům odpouštět, i když se dopustí něčeho špatného. Asurové, necivilizovaní lidé, na to však nedbají. V současné době se krávy i děti zabíjejí bez omezení, a tato civilizace nemá s lidskou nic společného. Ti, kdo tuto odsouzeníhodnou civilizaci řídí, jsou necivilizovaní asurové.

Tito necivilizovaní lidé nejsou hnutí pro vědomí Kṛṣṇy příznivě nakloněni. V postavení státních úředníků bezostyšně prohlašují, že zpívání hnutí Hare Kṛṣṇa je výtržnost, přestože Bhagavad-gītā jasně říká: satataṁ kīrtayanto māṁ yatantaś ca dṛḍha-vratāḥ. Podle tohoto verše je povinností mahātmů zpívat Hare Kṛṣṇa mantru a snažit se ji všemi způsoby šířit po celém světě. Společnost je bohužel tak necivilizovaná, že existují takzvaní mahātmové, kteří neváhají zabíjet krávy a děti a chtějí zastavit hnutí Hare Kṛṣṇa. Toto necivilizované jednání jsme zažili na vlastní kůži při odporu vůči středisku Hare Kṛṣṇa v Bombaji, zvaném Hare Kṛṣṇa Land. Tak jako Kaṁsa nemohl zabít nádherné dítě Vasudevy a Devakī, necivilizovaná společnost nemůže zastavit hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, bez ohledu na to, jak jí jeho rozvoj vadí. Přesto musíme čelit mnoha různým potížím. I když Kṛṣṇu nebylo možné zabít, Vasudeva se jako Jeho otec chvěl, protože ze své náklonnosti myslel na to, že Kaṁsa okamžitě přijde a jeho syna zahubí. I když se hnutí pro vědomí Kṛṣṇy neliší od Kṛṣṇy samotného a žádní asurové ho nedovedou zadržet, i my se bojíme, že by je mohli asurové kdykoliv v kterékoliv části světa zastavit.

10.3.23

Verš

śrī-śuka uvāca
athainam ātmajaṁ vīkṣya
mahā-puruṣa-lakṣaṇam
devakī tam upādhāvat
kaṁsād bhītā suvismitā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; atha — po těchto Vasudevových modlitbách; enam — tohoto Kṛṣṇu; ātmajam — jejich syna; vīkṣya — pozorující; mahā-puruṣa-lakṣaṇam — se všemi znaky Nejvyšší Osobnosti Božství, Viṣṇua; devakī — Kṛṣṇova matka; tam — Jemu (Kṛṣṇovi); upādhāvat — přednesla modlitby; kaṁsāt — Kaṁsy; bhītā — obávající se; su-vismitā — a také užaslá při pohledu na tak neobyčejné dítě.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté se k Pánu začala modlit Devakī, která se velice bála Kaṁsy a užasla, když viděla, že její dítě má všechny znaky Nejvyšší Osobnosti Božství.

Význam

V tomto verši je významné slovo suvismitā, “užaslá”. Devakī a její manžel Vasudeva si byli jisti tím, že jejich dítě je Nejvyšší Osobnost Božství a že je Kaṁsa nemůže zabít, ale když pomysleli na Kaṁsovy ohavné činy v minulosti, zároveň se ve své lásce báli, že Kṛṣṇu čeká smrt. Proto je zde použito slovo suvismitā. Také my trneme při pomyšlení na to, zda toto hnutí nezničí nějací asurové, nebo zda se bude i nadále bez obav rozvíjet.

10.3.24

Verš

śrī-devaky uvāca
rūpaṁ yat tat prāhur avyaktam ādyaṁ
brahma jyotir nirguṇaṁ nirvikāram
sattā-mātraṁ nirviśeṣaṁ nirīhaṁ
sa tvaṁ sākṣād viṣṇur adhyātma-dīpaḥ

Synonyma

śrī-devakī uvāca — Śrī Devakī řekla; rūpam — podoba či podstata; yat tat — protože Ty jsi touto podstatou; prāhuḥ — jsi někdy nazýván; avyaktam — jehož nelze vnímat hmotnými smysly (ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi na bhaved grāhyam indriyaiḥ); ādyam — jsi původní příčina; brahma — jsi známý jako Brahman; jyotiḥ — světlo; nirguṇam — bez hmotných vlastností; nirvikāram — beze změn, věčně stejná podoba Viṣṇua; sattā-mātram — původní podstata, příčina všeho; nirviśeṣam — jsi přítomný všude jako Nadduše (tatáž podstata je přítomná v srdci člověka i zvířete); nirīham — bez hmotných tužeb; saḥ — ona Nejvyšší Osoba; tvam — Ty, Pane; sākṣāt — přímo; viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu; adhyātma-dīpaḥ — světlo všeho transcendentálního poznání (kdo zná Tebe, zná všechno: yasmin vijñāte sarvam evaṁ vijñātaṁ bhavati).

Překlad

Śrī Devakī řekla: “Můj milý Pane, existují různé Védy a některé z nich uvádějí, že Tě nelze vnímat pomocí slov a mysli. Přesto jsi zdrojem celého vesmírného projevu. Jsi Brahman, největší ze všeho, zářící jako slunce. Nemáš hmotnou příčinu, neměníš se a nemáš hmotné touhy. Védy proto říkají, že jsi podstatou. Ty, můj Pane, jsi přímým původem všech védských výroků a ten, kdo pozná Tebe, postupně pozná všechno. Lišíš se od světla Brahmanu i od Paramātmy, ale zároveň se od nich nelišíš. Vše vychází z Tebe, jsi příčina všech příčin, Pán Viṣṇu, světlo všeho transcendentálního poznání.”

Význam

Viṣṇu je zdrojem všeho a mezi Pánem Viṣṇuem a Pánem Kṛṣṇou není rozdíl, neboť Oba jsou viṣṇu-tattva. Z Ṛg Vedy víme: oṁ tad viṣṇoḥ paramaṁ padam-původní podstatou je všeprostupující Pán Viṣṇu, který je zároveň Paramātmou a zářícím Brahmanem. Živé bytosti jsou rovněž nedílné části Viṣṇua, jenž má rozmanité energie (parāsya śaktir vividhaiva śrūyate svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca). Viṣṇu či Kṛṣṇa je tedy vším. Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (10.8): ahaṁ sarvasya prabhavo mattaḥ sarvaṁ pravartate—“Jsem zdrojem všech duchovních i hmotných světů. Vše pochází ze Mě.” Kṛṣṇa je tedy původní příčinou všeho (sarva-kāraṇa-kāraṇam). Když se Viṣṇu expanduje do svého všeprostupujícího aspektu, mělo by nám být jasné, že je nirākāra-nirviśeṣa-brahmajyoti.

I když vše pochází z Kṛṣṇy, On sám je z konečného hlediska osobou. Aham ādir hi devānām-je zdrojem Brahmy, Viṣṇua a Maheśvary, a z nich se projevuje mnoho dalších polobohů. Proto Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (14.27): brahmaṇo hi pratiṣṭhāham-“Brahman spočívá na Mně.” Na jiném místě také říká:

ye 'py anya-devatā-bhaktā
yajante śraddhayānvitāḥ
te 'pi mām eva kaunteya
yajanty avidhi-pūrvakam

“Ti, kdo jsou oddanými jiných bohů a uctívají je s vírou, ve skutečnosti uctívají pouze Mě, ó synu Kuntī, ale špatným způsobem.” (Bg. 9.23) Mnozí lidé uctívají různé polobohy a považují je za samostatné bohy, jimiž ve skutečnosti nejsou. Skutečností je, že každý polobůh a každá živá bytost je nedílnou částí Kṛṣṇy (mamaivāṁśo jīva-loke jīva-bhūtaḥ). Polobozi patří rovněž do kategorie živých bytostí; nejsou to samostatní bozi. Lidé, jejichž poznání je nezralé a znečištěné kvalitami hmotné přírody, však uctívají různé polobohy podle úrovně své inteligence. Bhagavad-gītā je proto kárá (kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ). Jelikož nejsou inteligentní, ani příliš pokročilí a nezvážili důsledně pravdu, uchylují se k uctívání různých polobohů nebo spekulují v rámci různých filozofií, jako je například māyāvāda.

Kṛṣṇa, Viṣṇu, je skutečným zdrojem všeho. Ve Védách je uvedeno: yasya bhāṣā sarvam idaṁ vibhāti. Absolutní Pravda bude později ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.28.15) popsána slovy satyaṁ jñānam anantaṁ yad brahma-jyotiḥ sanātanam. Brahmajyoti je sanātana, věčné, ale přesto závisí na Kṛṣṇovi (brahmaṇo hi pratiṣṭhāham). Brahma-saṁhitā uvádí, že Pán prostupuje vším. Aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-stham-je v tomto vesmíru i v atomu jako Paramātmā. Yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi-koṭiṣv aśeṣa-vasudhādi-vibhūti-bhinnam-ani Brahman na Něm není nezávislý. Vše, co může jakýkoliv filozof popsat, je tedy z konečného hlediska Kṛṣṇa neboli Pán Viṣṇu (sarvaṁ khalv idaṁ brahma, paraṁ brahma paraṁ dhāma pavitraṁ paramaṁ bhavān). Podle různých úrovní porozumění je Pán Viṣṇu popisován různě, ale ve skutečnosti je zdrojem všeho.

Jelikož Devakī byla čistá oddaná, chápala, že tentýž Pán Viṣṇu se zjevil jako její syn. Proto po modlitbách Vasudevy přednesla svoje modlitby. Byla vystrašená zvěrstvy, jež páchal její bratr. Řekla: “Můj milý Pane, Tvé věčné podoby, jako je Nārāyaṇa, Pán Rāma, Śeṣa, Varāha, Nṛsiṁha, Vāmana, Baladeva a milióny dalších inkarnací Viṣṇua, jsou ve védské literatuře popsány jako původní. Jsi původní, protože všechny Tvé inkarnace existují mimo toto hmotné stvoření. Tvá podoba existovala dříve, než byl tento vesmírný projev stvořen. Tvé podoby jsou věčné, všeprostupující, zářící, neměnné a neznečištěné hmotnými kvalitami. Jsou věčně vědomé a naprosto blažené. Setrvávají na úrovni transcendentálního dobra a neustále se věnují různým zábavám. Nejsi omezen pouze na jednu určitou podobu-všechny tyto transcendentální, věčné podoby jsou soběstačné. Vím, že jsi Nejvyšší Pán Viṣṇu.” Můžeme tedy vyvodit závěr, že Pán Viṣṇu je vším, i když se zároveň ode všeho liší. To je filozofie zvaná acintya-bhedābheda-tattva.

10.3.25

Verš

naṣṭe loke dvi-parārdhāvasāne
mahā-bhūteṣv ādi-bhūtaṁ gateṣu
vyakte ’vyaktaṁ kāla-vegena yāte
bhavān ekaḥ śiṣyate ’śeṣa-saṁjñaḥ

Synonyma

naṣṭe — po zničení; loke — vesmírného projevu; dvi-parārdha-avasāne — po mnoha miliónech let (na konci života Brahmy); mahā-bhūteṣu — když pět základních prvků (země, voda, oheň, vzduch a éter); ādi-bhūtam gateṣu — vstoupí do subtilních prvků umožňujících smyslové vnímání; vyakte — když vše projevené; avyaktam — do neprojeveného; kāla-vegena — silou času; yāte — vstoupí; bhavān — Ty, Pane; ekaḥ — jediný; śiṣyate — zůstáváš; aśeṣa-saṁjñaḥ — tatáž osoba s různými jmény.

Překlad

“Po mnoha miliónech let, v době zničení vesmíru, když je vše, projevené i neprojevené, zničeno silou času, vstupuje pět hrubohmotných prvků do jemnohmotné sféry a projevené kategorie vstupují do neprojevené podstaty. Tehdy Ty jediný zůstáváš a jsi známý pod jménem Ananta Śeṣa-nāga.”

Význam

V době zničení vstupuje pět hrubohmotných prvků-země, voda, oheň, vzduch a éter-do mysli, inteligence a falešného ega (ahaṅkāra) a celý vesmírný projev vstupuje do duchovní energie Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, který jediný zůstává jako původ všeho. Proto je Pán známý pod jménem Śeṣa-nāga, Ādi-puruṣa a mnoha dalšími.

Devakī se tedy modlila: “Po mnoha miliónech let, když Pán Brahmā dospěje ke konci svého života, nastává zničení vesmírného projevu. Pět prvků-země, voda, oheň, vzduch a éter-tehdy vstupuje do mahat-tattvy. Ta pak silou času vstoupí do neprojevené celkové hmotné energie, jež vstupuje do energetického zdroje, pradhāny, a ta vstupuje do Tebe. Po zničení celého vesmírného projevu tedy zůstáváš jen Ty se svým transcendentálním jménem, podobou, vlastnostmi a vším, co k Tobě náleží.

Můj Pane, s úctou se Ti klaním, neboť jsi vládcem celkové energie a konečným zdrojem hmotné přírody. Můj Pane, celý vesmírný projev podléhá času, počínaje okamžikem a délkou celého roku konče. Všichni jednají pod Tvým vedením. Ty jsi původním vládcem všeho a zdrojem všech mocných energií.”

10.3.26

Verš

yo ’yaṁ kālas tasya te ’vyakta-bandho
ceṣṭām āhuś ceṣṭate yena viśvam
nimeṣādir vatsarānto mahīyāṁs
taṁ tveśānaṁ kṣema-dhāma prapadye

Synonyma

yaḥ — to, co; ayam — tento; kālaḥ — čas (minuty, hodiny, sekundy); tasya — Jeho; te — Tebe; avyakta-bandho — ó můj Pane, Ty jsi počátek neprojeveného (původní mahat-tattva či prakṛti); ceṣṭām — úsilí či zábavy; āhuḥ — je řečeno; ceṣṭate — funguje; yena — díky čemuž; viśvam — celé stvoření; nimeṣa-ādiḥ — počínaje nepatrnými zlomky času; vatsara-antaḥ — až po dobu jednoho roku; mahīyān — mocný; tam — Tobě, Pane; tvā īśānam — Tobě, nejvyšší vládce; kṣema-dhāma — sídlo všeho příznivého; prapadye — zcela se odevzdávám.

Překlad

“Ó Ty, jenž jsi počátkem hmotné energie, toto úžasné stvoření funguje pod vládou mocného času, který se dělí na sekundy, minuty, hodiny a roky. Tento čas, který se rozpíná do mnoha miliónů let, není nic jiného než další podoba Pána Viṣṇua. Pro svou zábavu jednáš jako vládce času, ale jsi zdrojem všeho štěstí. Ó Pane, zcela se Ti odevzdávám.”

Význam

Brahma-saṁhitā (5.52) uvádí:

yac-cakṣur eṣa savitā sakala-grahāṇāṁ
rājā samasta-sura-mūrtir aśeṣa-tejāḥ
yasyājñayā bhramati saṁbhṛta-kāla-cakro
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Slunce je králem všech planetárních systémů a má neomezené zásoby tepla a světla. Uctívám Govindu, prvotního Pána, Nejvyšší Osobnost Božství, pod Jehož vládou i Slunce, považované za oko Pána, obíhá po své pevné dráze věčným časem.” I když se našim zrakům vesmírný projev jeví obrovský a úžasný, omezuje ho kāla, časový faktor. A tento prvek času rovněž podléhá Nejvyšší Osobnosti Božství, jak potvrzuje Bhagavad-gītā (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram). Prakṛti, vesmírný projev, podléhá času. Podléhá mu v podstatě vše, ale času vládne Nejvyšší Osobnost Božství. Nejvyšší Pán se proto náporu času nemusí bát. Čas se počítá podle pohybů slunce (savitā). Podle nich lze změřit každou minutu, každou sekundu, každý den, každou noc, každý měsíc i každý rok. Slunce však není nezávislé, neboť mu vládne čas. Bhramati saṁbhṛta-kāla-cakraḥ-slunce se pohybuje uvnitř kāla-cakry, po oběžné dráze dané časem. Spadá pod vládu času, a tomu vládne Nejvyšší Osobnost Božství. Proto Pán nemá z času strach.

Pán je zde nazván slovem avyakta-bandhu, prvotní hybatel celého vesmírného projevu. Vesmírný projev se někdy přirovnává k hrnčířskému kruhu. Když se hrnčířský kruh točí, kdo ho uvedl do pohybu? Samozřejmě hrnčíř, i když někdy vidíme jen pohybující se kruh a hrnčíře nevidíme. Proto se Pán, jenž uvedl do pohybu celý vesmír, nazývá avyakta-bandhu. Vše je vymezeno časem, ale čas plyne pod řízením Pána, který jím proto není omezen.

10.3.27

Verš

martyo mṛtyu-vyāla-bhītaḥ palāyan
lokān sarvān nirbhayaṁ nādhyagacchat
tvat pādābjaṁ prāpya yadṛcchayādya
susthaḥ śete mṛtyur asmād apaiti

Synonyma

martyaḥ — živé bytosti, které musejí zemřít; mṛtyu-vyāla-bhītaḥ — obávající se hada v podobě smrti; palāyan — utíkající (jakmile se objeví had, každý utíká strachy z hrozící smrti); lokān — na různé planety; sarvān — všechny; nirbhayam — nebojácnost; na adhyagacchat — nezískávají; tvat-pāda-abjam — Tvých lotosových nohou; prāpya — když získaly útočiště; yadṛcchayā — shodou okolností, milostí Tebe a Tvého zástupce, duchovního mistra (guru-kṛpā, kṛṣṇa-kṛpā); adya — v současnosti; su-sthaḥ — ničím nerušeny a s klidnou myslí; śete — spí; mṛtyuḥ — smrt; asmāt — od těchto osob; apaiti — utíká.

Překlad

“V tomto hmotném světě se nikdo neosvobodil od čtvera utrpení-zrození, smrti, stáří a nemoci-ani když utekl na různé planety. Nyní, když ses zjevil Ty, můj Pane, však utíká smrt, protože se Tě bojí, a živé bytosti, jež Tvou milostí získaly útočiště u Tvých lotosových nohou, spí s naprosto klidnou myslí.”

Význam

Existují různé druhy živých bytostí, ale každá se bojí smrti. Nejvyšším cílem karmīch je dosáhnout vyšších, nebeských planet, kde je velice dlouhý život. Bhagavad-gītā (8.17) uvádí: sahasra-yuga-paryantam ahar yad brahmaṇo viduḥ-jeden den Brahmy se skládá z tisíce mahā-yug a každá mahā-yuga trvá 4 300 000 let. Také noc Brahmy je dlouhá tisíc krát 4 300 000 let. Z toho můžeme vypočítat délku Brahmova měsíce a roku, ale dokonce i Brahmā, který žije mnoho miliónů let (dvi-parārdha-kāla), musí zemřít. Obyvatelé vyšších planetárních soustav žijí podle védských śāster 10 000 let, a tak jako je Brahmův den dlouhý 4 300 000 000 našich let, trvá jeden den na vyšších planetárních soustavách šest našich měsíců. Karmī se proto snaží dosáhnout vyšších planetárních soustav, ale to je neosvobodí od smrti. V tomto hmotném světě musí zemřít každý, Brahmou počínaje a nepatrným mravencem konče. Proto se nazývá martya-loka. Kṛṣṇa prohlašuje v Bhagavad-gītě (8.16): ā-brahma-bhuvanāl lokāḥ punar āvartino 'rjuna-dokud je živá bytost v hmotném světě, ať už na Brahmaloce, nebo na kterékoliv jiné loce v tomto vesmíru, musí podstupovat kāla-cakru jednoho života za druhým (bhūtvā bhūtvā pralīyate). Ten, kdo se vrátí k Nejvyšší Osobnosti Božství (yad gatvā na nivartante), však již nemusí zpátky do říše omezované časem. Proto mohou oddaní, kteří přijali útočiště u lotosových nohou Nejvyššího Pána, s tímto ujištěním spát zcela klidně. Bhagavad-gītā (4.9) potvrzuje: tyaktvā dehaṁ punar janma naiti-oddaný, který poznal Kṛṣṇu takového, jaký je, se po opuštění současného těla již nemusí vrátit do hmotného světa.

Přirozeným stavem živé bytosti je věčnost (na hanyate hanyamāne śarīre, nityaḥ śāśvato 'yam). Každá živá bytost je věčná. Jelikož však poklesla do hmotného světa, putuje vesmírem a neustále mění jedno tělo za druhým. Caitanya Mahāprabhu říká:

brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva
guru-kṛṣṇa prasāde pāya bhakti-latā-bīja

(Cc. Madhya 19.151)

Každý bezcílně putuje nahoru a dolů po vesmíru, ale kdo má dostatek štěstí, přijde milostí duchovního mistra do styku s vědomím Kṛṣṇy a vydá se cestou oddané služby. Pak má zaručený věčný život a nemusí se bát smrti. Když se zjevuje Kṛṣṇa, je každý zbaven strachu ze smrti, ale Devakī přesto cítila: “Stále se ještě bojíme Kaṁsy, přestože ses zjevil jako náš syn.” Víceméně si nevěděla rady, proč tomu tak je, a žádala Pána, aby ji a Vasudevu od tohoto strachu oprostil.

V této souvislosti můžeme poznamenat, že Měsíc je jednou z nebeských planet. Z védské literatury víme, že ten, kdo se dostane na Měsíc, obdrží život dlouhý deset tisíc let, v němž si bude moci užívat plodů svých zbožných činností. Kdyby naši takzvaní vědci byli na Měsíci, proč by se vraceli zpátky? Nepochybně musíme učinit závěr, že nikdy na Měsíci nebyli. Pro vstup na Měsíc se člověk musí kvalifikovat zbožným jednáním. Jen pak tam může vstoupit a žít tam. Kdyby se někdo na Měsíc dostal, proč by se vracel na tuto planetu, kde je život tak krátký?

10.3.28

Verš

sa tvaṁ ghorād ugrasenātmajān nas
trāhi trastān bhṛtya-vitrāsa-hāsi
rūpaṁ cedaṁ pauruṣaṁ dhyāna-dhiṣṇyaṁ
mā pratyakṣaṁ māṁsa-dṛśāṁ kṛṣīṣṭhāḥ

Synonyma

saḥ — Ty, Pane; tvam — Ty; ghorāt — nesmírně krutým; ugrasena-ātmajāt — před synem Ugraseny; naḥ — nás; trāhi — prosím ochraň; trastān — kteří máme velký strach (z něho); bhṛtya-vitrāsa-hā asi — jsi tím, kdo přirozeně zahání strach svých služebníků; rūpam — ve Tvé podobě Viṣṇua; ca — také; idam — této; pauruṣam — jako Nejvyšší Osobnost Božství; dhyāna-dhiṣṇyam — jenž jsi poznáván meditací; mā — ne; pratyakṣam — přímo viditelný; māṁsa-dṛśām — pro ty, kdo se dívají hmotnýma očima; kṛṣīṣṭhāḥ — prosím buď.

Překlad

“Můj Pane, rozptyluješ veškerý strach svých oddaných, a proto Tě prosím, abys nás ochránil před hrozným strachem z Kaṁsy. Tvou podobu Viṣṇua, Nejvyšší Osobnosti Božství, vnímají yogīni při meditaci. Prosím učiň, aby ji ti, kdo se dívají hmotnýma očima, neviděli.”

Význam

Slovo dhyāna-dhiṣṇyam je v tomto verši významné, protože o podobě Pána Viṣṇua meditují yogīni (dhyānāvasthita-tad-gatena manasā paśyanti yaṁ yoginaḥ). Devakī žádala Pána, který se zjevil jako Viṣṇu, aby tuto podobu skryl, neboť Ho chtěla vidět jako obyčejné dítě, které uvidí ti, kdo se dívají hmotnýma očima. Chtěla vidět, zda se Nejvyšší Pán skutečně zjevil, nebo zda se jí o podobě Viṣṇua jen zdálo. Myslela si, že kdyby přišel Kaṁsa a spatřil by dítě s podobou Viṣṇua, ihned by je zabil, zatímco u lidského dítěte by si to ještě mohl rozmyslet. Devakī naháněl strach Ugrasena-ātmaja; to znamená nikoliv Ugrasena a jeho lidé, ale Ugrasenův syn. Proto žádala Pána, aby tento strach rozptýlil, neboť je neustále připravený chránit své oddané (abhayam). Modlila se: “Můj Pane, žádám Tě, abys mě zachránil z krutých rukou Ugrasenova syna Kaṁsy. Modlím se k Tobě, abys mě vysvobodil z této hrůzyplné situace, protože jsi vždy připravený chránit své služebníky.” Toto prohlášení Pán potvrdil v Bhagavad-gītě, když ujistil Arjunu: “Můžeš oznámit celému světu, že Můj oddaný nebude nikdy poražen.”

Ve svých modlitbách o záchranu vyjádřila matka Devakī své mateřské city k Pánu: “Chápu, že tuto transcendentální podobu obvykle vnímají velcí mudrci v meditaci, ale přesto mám strach, protože jakmile se Kaṁsa dozví o Tvém zjevení, mohl by Ti ublížit. Proto Tě žádám, aby ses prozatím stal našim hmotným očím neviditelný.” Jinými slovy, žádala Pána, aby přijal podobu obyčejného dítěte. “Tvé zjevení je jedinou příčinou, proč se bojím svého bratra Kaṁsy. Můj Pane Madhusūdano, Kaṁsa možná ví, že ses již narodil. Proto Tě žádám, aby jsi skryl svou čtyřrukou podobu se čtyřmi symboly Viṣṇua-lasturou, diskem, kyjem a lotosovým květem. Můj milý Pane, na konci zničení vesmírného projevu přijmeš celý vesmír do svého břicha, a přesto jsi se ze své ryzí milosti zjevil v mém lůně. Žasnu, jak napodobuješ činnosti obyčejné lidské bytosti jen proto, abys potěšil svou oddanou.”

Devakī se tolik bála Kaṁsy, že nevěřila, že by Pána Viṣṇua, jenž byl osobně přítomen, nemohl zabít. Pod vlivem své mateřské lásky proto žádala Pána, Nejvyšší Osobnost Božství, aby zmizel. I když by ji Kaṁsa kvůli Pánovu zmizení týral víc a víc, protože by si myslel, že Ho někam schovala, nechtěla dopustit, aby bylo týráno a zabito transcendentální dítě. Proto Pána Viṣṇua prosila, aby zmizel. Když bude později týrána, bude si Ho vybavovat ve své mysli.

10.3.29

Verš

janma te mayy asau pāpo
mā vidyān madhusūdana
samudvije bhavad-dhetoḥ
kaṁsād aham adhīra-dhīḥ

Synonyma

janma — zrození; te — Tvé; mayi — v mém (lůně); asau — tento Kaṁsa; pāpaḥ — nesmírně hříšný; mā vidyāt — kéž nedovede zjistit; madhusūdana — ó Madhusūdano; samudvije — jsem plna úzkosti; bhavat-hetoḥ — kvůli Tvému zjevení; kaṁsāt — kvůli Kaṁsovi, se kterým mám tak špatné zážitky; aham — já; adhīra-dhīḥ — jsem stále neklidnější.

Překlad

“Ó Madhusūdano, kvůli Tvému zjevení mě strach z Kaṁsy čím dál více zneklidňuje. Proto prosím zařiď, aby tento hříšný Kaṁsa nepřišel na to, že ses narodil z mého lůna.”

Význam

Devakī oslovila Nejvyšší Osobnost Božství jménem Madhusūdana. Byla si vědoma toho, že Pán již zabil mnoho démonů, jako například Madhua, kteří byli stotisíckrát mocnější než Kaṁsa, ale přesto z lásky k transcendentálnímu dítěti věřila, že by je Kaṁsa mohl zabít. Místo aby myslela na Pánovu nekonečnou sílu, myslela na Něho s láskou, a proto transcendentální dítě žádala, aby zmizelo.

10.3.30

Verš

upasaṁhara viśvātmann
ado rūpam alaukikam
śaṅkha-cakra-gadā-padma-
śriyā juṣṭaṁ catur-bhujam

Synonyma

upasaṁhara — skryj; viśvātman — ó všeprostupující Nejvyšší Osobnosti Božství; adaḥ — tuto; rūpam — podobu; alaukikam — která je v tomto světě nepřirozená; śaṅkha-cakra-gadā-padma — lastury, disku, kyje a lotosu; śriyā — s těmito atributy moci; juṣṭam — ozdobené; catuḥ-bhujam — čtyři ruce.

Překlad

“Ó můj Pane, jsi všeprostupující Nejvyšší Osobnost Božství a Tvá transcendentální čtyřruká podoba s lasturou, diskem, kyjem a lotosem je pro tento svět nepřirozená. Prosím, skryj ji (a projev se jako normální lidské dítě, abych se Tě mohla pokusit někde schovat).”

Význam

Devakī myslela na to, že Nejvyššího Pána ukryje a nepředá Ho Kaṁsovi, jak to učinila se všemi předchozími dětmi. I když Vasudeva slíbil, že předá Kaṁsovi každé dítě, tentokrát chtěl svůj slib porušit a dítě někde schovat. Jelikož se však Pán zjevil v této překvapující čtyřruké podobě, nebylo by možné Ho ukrýt.

10.3.31

Verš

viśvaṁ yad etat sva-tanau niśānte
yathāvakāśaṁ puruṣaḥ paro bhavān
bibharti so ’yaṁ mama garbhago ’bhūd
aho nṛ-lokasya viḍambanaṁ hi tat

Synonyma

viśvam — celý vesmírný projev; yat etat — obsahující všechny pohyblivé i nehybné tvory; sva-tanau — ve Tvém těle; niśā-ante — v době zničení; yathā-avakāśam — útočiště ve Tvém těle bez potíží; puruṣaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; paraḥ — transcendentální; bhavān — Ty, Pane; bibharti — udržuješ; saḥ — ten (Nejvyšší Pán, Osobnost Božství); ayam — tato podoba; mama — moje; garbha-gaḥ — vstoupila do mého lůna; abhūt — stalo se; aho — běda; nṛ-lokasya — v tomto hmotném světě živých bytostí; viḍambanam — není možné myslet na; hi — jistě; tat — tento (druh početí).

Překlad

“V době zničení vchází celý vesmír, obsahující všechny pohyblivé i nehybné stvořené bytosti, do Tvého transcendentálního těla a bez potíží je tam uchován. Nyní však toto transcendentální tělo vstoupilo do mého lůna. Lidé tomu nebudou schopni uvěřit a stanu se terčem posměchu.”

Význam

V Caitanya-caritāmṛtě je vysvětleno, že láskyplná služba Osobnosti Božství je dvojího druhu: aiśvarya-pūrṇa, plná bohatství, a aiśvarya-śīthila, bez bohatství. Skutečná láska k Bohu začíná na úrovni aiśvarya-śīthila, pouze na základě čisté lásky.

premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena
santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti
yaṁ śyāmasundaram acintya-guṇa-svarūpaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

(Brahma-saṁhitā 5.38)

Čistí oddaní, jejichž oči jsou potřeny balzámem premy, lásky, chtějí vidět Nejvyšší Osobnost Božství jako Śyāmasundara, Muralīdhara, se dvěma rukama, v nichž se Mu pohupuje flétna. To je podoba blízká obyvatelům Vṛndāvanu, kteří milují Nejvyšší Osobnost Božství jako Śyāmasundara, nikoliv jako Pána Viṣṇua neboli Nārāyaṇa, který je uctíván na Vaikuṇṭě, kde oddaní obdivují Jeho majestát. I když Devakī není na vṛndāvanské úrovni, blíží se jí. Na úrovni Vṛndāvanu je Kṛṣṇovou matkou Yaśodā a na úrovni Mathury a Dvāraky je jí Devakī. V Mathuře a Dvārace je láska k Pánu smíšena s obdivem k Jeho majestátu, ale ve Vṛndāvanu jej Pán neprojevuje.

Existuje pět stupňů láskyplné služby Nejvyšší Osobnosti Božství: śānta, dāsya, sakhya, vātsalya a mādhurya. Devakī je na úrovni vātsalya. Chtěla se svým věčným synem Kṛṣṇou jednat na této úrovni lásky, a proto si přála, aby svou majestátní podobu Viṣṇua skryl. Tuto skutečnost vysvětluje velice jasně ve svém výkladu této sloky Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura.

Bhakti, bhagavān a bhakta nepatří do hmotného světa. To je potvrzeno v Bhagavad-gītě (14.26):

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

“Ten, kdo se zaměstává čistou oddanou službou Pánu, překonává kvality hmotné přírody a okamžitě dosahuje duchovní úrovně.” Oddaný se nachází na transcendentální úrovni od samého počátku svého jednání v rámci bhakti. Vasudeva a Devakī, kteří jednají na úrovni čisté oddanosti, jsou tedy mimo tento hmotný svět a nepodléhají hmotnému strachu. V transcendentálním světě však na základě čisté oddanosti existuje podobný strach, jenž pochází z intenzivní lásky.

Bhagavad-gītā uvádí (bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ) a Śrīmad-Bhāgavatam potvrzuje (bhaktyāham ekayā grāhyaḥ), že bez bhakti není možné pochopit Pánovo duchovní postavení. Bhakti lze rozdělit do tří stádií, zvaných guṇī-bhūta, pradhānī-bhūta a kevala, s nimiž se pojí tři kategorie zvané jñāna, jñānamayī a rati či premā-to znamená prosté poznání, láska smíšená s poznáním a čistá láska. Díky prostému poznání lze vnímat transcendentální blaženost bez rozmanitosti. Toto vnímání se nazývá māna-bhūti. Ten, kdo dosáhne stádia jñānamayī, poznává transcendentální majestát Osobnosti Božství. Jakmile však dosáhne čisté lásky, vnímá transcendentální podobu Pána Kṛṣṇy či Pána Rāmy. To je cíl. Zvláště ve vztahu na stupni mādhurya-rasa si oddaný vytváří pouto k Osobnosti Božství (śrī-vigraha-niṣṭha-rūpādi). Tehdy mezi nimi začne docházet k láskyplným výměnám.

Zvláštní význam toho, že Kṛṣṇa ve Vrajabhūmi, Vṛndāvanu, drží v rukách flétnu, je popsán slovy mādhurī...virājate. Pán s flétnou v rukách je nanejvýš přitažlivý a osobou, která je k Němu přitahována tím nejvznešenějším způsobem, je Rādhikā, Śrīmatī Rādhārāṇī. Ta s Kṛṣṇou prožívá svrchovaně blažený vztah. Někdy lidé nechápou, proč není jméno Rādhiky ve Śrīmad-Bhāgavatamu uvedené. Toto jméno však ve skutečnosti můžeme vyčíst ze slova ārādhana, které vyjadřuje, že Rādhā prožívá s Kṛṣṇou ty nejvznešenější milostné zábavy.

Jelikož si Devakī nepřála, aby se jí lidé posmívali, že porodila Viṣṇua, chtěla Kṛṣṇu se dvěma rukama, a proto Pána žádala, aby změnil podobu.

10.3.32

Verš

śrī-bhagavān uvāca
tvam eva pūrva-sarge ’bhūḥ
pṛśniḥ svāyambhuve sati
tadāyaṁ sutapā nāma
prajāpatir akalmaṣaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, řekl Devakī; tvam — ty; eva — jistě; pūrva-sarge — v minulém věku; abhūḥ — stala ses; pṛśniḥ — jménem Pṛśni; svāyambhuve — v době Svāyambhuvy Manua; sati — ó počestná ženo; tadā — tehdy; ayam — Vasudeva; sutapā — Sutapā; nāma — jménem; prajāpatiḥ — Prajāpati; akalmaṣaḥ — zbožná osoba bez jediné poskvrny.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, odpověděl: “Má milá matko, nejlepší z cudných žen, ve svém předchozím životě v době Svāyambhuvy jsi byla známa jako Pṛśni a Vasudeva, který byl tím nejzbožnějším Prajāpatim, se jmenoval Sutapā.”

Význam

Nejvyšší Pán dal jasně najevo, že Devakī se nestala Jeho matkou jenom nyní, ale byla jí i předtím. Kṛṣṇa je věčný a svého otce a matku si vybírá z řad svých oddaných také věčně. Devakī byla i předtím Pánovou matkou a Vasudeva Jeho otcem a jmenovali se Pṛśni a Sutapā. Když se Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, zjevuje, přijímá své věčné rodiče a oni přijímají Kṛṣṇu jako svého syna. Tato zábava probíhá věčně, a proto se nazývá nitya-līlā. Nebyl tedy žádný důvod k údivu či posměchu. Pán sám potvrzuje v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Oddaný by se měl snažit pochopit příchod a odchod Nejvyšší Osobnosti Božství od védských autorit, nikoliv na základě představivosti. Ten, kdo se řídí svými představami o Nejvyšším Pánu, je hoden odsouzení.

avajānanti māṁ mūḍhā
mānuṣīṁ tanum āśritam
paraṁ bhāvam ajānanto
mama bhūta-maheśvaram

(Bg. 9.11)

Pán se zjevuje jako syn svého oddaného díky své paraṁ bhāvam. Slovo bhāva označuje stádium čisté lásky, která nemá s hmotnými vztahy nic společného.

10.3.33

Verš

yuvāṁ vai brahmaṇādiṣṭau
prajā-sarge yadā tataḥ
sanniyamyendriya-grāmaṁ
tepāthe paramaṁ tapaḥ

Synonyma

yuvām — vám oběma (Pṛśni a Sutapovi); vai — jistě; brahmaṇā ādiṣṭau — nařídil Pán Brahmā (zvaný též Pitāmaha, otec Prajāpatiů); prajā-sarge — plození potomstva; yadā — když; tataḥ — poté; sanniyamya — dokonale ovládající; indriya-grāmam — smysly; tepāthe — podstoupili jste; paramam — nesmírnou; tapaḥ — askezi.

Překlad

“Když vám Pán Brahmā oběma nařídil, abyste plodili potomstvo, nejprve jste podstoupili přísnou askezi ovládáním smyslů.”

Význam

Zde je pokyn o tom, jak používat smysly pro plození potomstva. Podle védských zásad musí člověk před plozením potomstva své smysly dokonale ovládnout. Toto ovládnutí se děje prostřednictvím garbhādhāna-saṁskāry. V Indii probíhá velká propagace v zájmu omezování porodnosti různými umělými způsoby, ale rození nelze takto mechanicky kontrolovat. V Bhagavad-gītě (13.9) je uvedeno: janma-mṛtyu-jarā-vyādhi-duḥkha-doṣānudarśanam-zrození, smrt, stáří a nemoc představují bezpochyby hlavní zdroje úzkosti v hmotném světě. Lidé se snaží kontrolovat rození, ale umírání kontrolovat nedokáží; a pokud nejsou schopni kontrolovat smrt, nemohou kontrolovat ani zrození. Jinými slovy-uměle kontrolovat rození není o nic reálnější než uměle kontrolovat smrt.

Podle pravidel védské civilizace nemá být plození v rozporu s náboženskými zásadami. Tím bude porodnost omezena. Bhagavad-gītā (7.11) uvádí: dharmāviruddho bhūteṣu kāmo 'smi-sex, který neodporuje náboženským zásadám, je zastoupením Nejvyššího Pána. Lidé by měli být poučeni, jak plodit dobré děti pomocí saṁskār, počínaje garbhādhāna-saṁskārou. Porodnost by se neměla omezovat umělými prostředky, neboť to povede ke zvířecí civilizaci. Pokud člověk dodržuje náboženské zásady, automaticky tím omezuje porodnost, neboť je-li duchovně vzdělaný, pak ví, že sex má za následek mnoho druhů utrpení (bahu-duḥkha-bhāja). Duchovně pokročilá osoba neholduje neomezenému sexu. Lidé by tedy neměli být nuceni zříkat se sexu nebo plození mnoha dětí, ale mělo by se jim poskytovat duchovní vzdělání. Omezení porodnosti pak bude automaticky následovat.

Ten, kdo je odhodlán dělat duchovní pokrok, nezplodí dítě, dokud z něho nebude schopen vychovat oddaného. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (5.5.18) se uvádí: pitā na sa syāt-nikdo se nemá stávat otcem, dokud své dítě nedokáže ochránit před zrozením a smrtí (mṛtyu). Kde se však nabízí vzdělání o těchto věcech? Zodpovědný otec nikdy nebude plodit děti tak, jak to dělají kočky a psi. Namísto propagování umělých prostředků pro omezení porodnosti by lidé měli být vzděláváni ve vědě o vědomí Kṛṣṇy, neboť jedině pak pochopí svou zodpovědnost vůči svým dětem. Pokud všichni dokáží plodit děti, ze kterých budou oddaní a budou vedeny k tomu, aby opustily cestu zrození a smrti (mṛtyu-saṁsāra-vartmani), omezování porodnosti nebude zapotřebí. V tom případě by mělo být plození dětí naopak povzbuzováno. Umělé prostředky omezování porodnosti nemají žádnou cenu. Ať už lidé plodí děti nebo ne, pokud bude obyvatelstvo na úrovni koček a psů, společnost nebude nikdy šťastná. Proto je nezbytné lidem poskytovat duchovní vzdělání, aby neplodili děti jako kočky a psi a místo toho podstupovali askezi, díky níž budou přivádět na svět oddané. Pak budou jejich životy úspěšné.

10.3.34-35

Verš

varṣa-vātātapa-hima-
gharma-kāla-guṇān anu
sahamānau śvāsa-rodha-
vinirdhūta-mano-malau

śīrṇa-parṇānilāhārāv
upaśāntena cetasā
mattaḥ kāmān abhīpsantau
mad-ārādhanam īhatuḥ

Synonyma

varṣa — déšť; vāta — silný vítr; ātapa — intenzivní sluneční záření; hima — tuhá zima; gharma — horko; kāla-guṇān anu — podle změn ročních období; sahamānau — tím, že jste snášeli; śvāsa-rodha — prováděním yogy, ovládáním dechu; vinirdhūta — nečistoty nahromaděné v mysli byly zcela odplaveny; manaḥ-malau — mysl se očistila, zbavila hmotného znečištění; śīrṇa — shozené, suché; parṇa — listy ze stromů; anila — a vzduchem; āhārau — když jste se živili; upaśāntena — klidnou; cetasā — s dokonale ovládnutou myslí; mattaḥ — ode Mě; kāmān abhīpsantau — s touhou vyprosit si nějaké požehnání; mat — Mě; ārādhanam — uctívání; īhatuḥ — oba jste prováděli.

Překlad

“Můj milý otče a matko, snášeli jste déšť, vítr, prudké slunce, spalující žár a tuhou zimu a zakoušeli nepohodlí všeho druhu provázející různá roční období. Tím, že jste prováděli prāṇāyāmu za účelem ovládnutí vzduchu v těle pomocí yogy a živili se pouze vzduchem a suchým listím spadlým ze stromů, jste zbavili své mysli všech nečistot. Tak jste Mě s klidnou myslí uctívali, neboť jste ode Mě chtěli získat požehnání.”

Význam

Vasudeva a Devakī nezískali Nejvyšší Osobnost Božství za svého syna nijak snadno a Nejvyšší Bůh také za svého otce a matku nepřijímá jen tak někoho. Zde vidíme, jak Vasudeva a Devakī dosáhli toho, aby byl Kṛṣṇa jejich věčným synem. Principy, o jakých je zde zmínka, bychom měli následovat i my ve svých vlastních životech, abychom měli děti, které za něco stojí. Každý samozřejmě nemůže mít za syna Kṛṣṇu, ale může mít alespoň syny a dcery s velice dobrou povahou, kteří budou společnosti přinášet prospěch. V Bhagavad-gītě je řečeno, že pokud lidé nebudou dodržovat pravidla duchovního života, bude přibývat obyvatelstva kategorie varṇa-saṅkara-obyvatelstva zplozeného způsobem koček a psů-a celý svět bude připomínat peklo. Pouhé doporučování umělých prostředků pro omezení nárůstu populace, aniž by se rozvíjelo vědomí Kṛṣṇy, je zbytečné; obyvatelstvo se bude množit dále a bude ho tvořit varṇa-saṅkara, nežádoucí potomstvo. Lepší je učit lidi, aby neplodili děti jako prasata a psi, ale v rámci sebeovládání.

Lidský život není určen k tomu, abychom se stali prasetem nebo psem, ale k provádění transcendentální askeze (tapo divyam). K té je třeba vést každého. I když nejspíš nebude moci podstupovat stejnou tapasyu jako Pṛśni a Sutapā, śāstry nabízejí velice snadnou formu askeze-saṅkīrtanové hnutí. I když člověk nemůže očekávat, že tapasyou získá Kṛṣṇu za své dítě, přesto se může prostým zpíváním Hare Kṛṣṇa mahā-mantry (kīrtanād eva kṛṣṇasya) natolik očistit, že se oprostí od všech nečistot hmotného světa (mukta-saṅgaḥ) a vrátí se domů, zpátky k Bohu (paraṁ vrajet). Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy tedy učí lidi, aby se ve snaze dosáhnout štěstí nespoléhali na umělé prostředky, ale přijali metodu vedoucí ke skutečnému štěstí, kterou doporučují śāstry-zpívání Hare Kṛṣṇa mantry-a dosáhli dokonalosti po všech stránkách hmotné existence.

10.3.36

Verš

evaṁ vāṁ tapyatos tīvraṁ
tapaḥ parama-duṣkaram
divya-varṣa-sahasrāṇi
dvādaśeyur mad-ātmanoḥ

Synonyma

evam — takto; vām — pro vás oba; tapyatoḥ — provádění askeze; tīvram — strohé; tapaḥ — askeze; parama-duṣkaram — které je nesmírně těžké se podrobit; divya-varṣa — nebeských let, jak se počítají ve vyšším planetárním systému; sahasrāṇi — tisíc; dvādaśa — dvanáct; īyuḥ — uplynulo; mat-ātmanoḥ — kdy jste jednali s vědomím zaměřeným na Mě.

Překlad

“Strávili jste tak dvanáct tisíc nebeských let obtížnými asketickými činnostmi s vědomím zaměřeným na Mě (s vědomím Kṛṣṇy).”

10.3.37-38

Verš

tadā vāṁ parituṣṭo ’ham
amunā vapuṣānaghe
tapasā śraddhayā nityaṁ
bhaktyā ca hṛdi bhāvitaḥ

prādurāsaṁ varada-rāḍ
yuvayoḥ kāma-ditsayā
vriyatāṁ vara ity ukte
mādṛśo vāṁ vṛtaḥ sutaḥ

Synonyma

tadā — tehdy (po uplynutí dvanácti tisíc nebeských let); vām — s vámi oběma; parituṣṭaḥ aham — byl jsem navýsost spokojen; amunā — díky tomu; vapuṣā — v této podobě Kṛṣṇy; anaghe — Má milá matko, jež jsi prosta hříchu; tapasā — askezí; śraddhayā — vírou; nityam — neustále (zaměstnaní); bhaktyā — oddanou službou; ca — jakož i; hṛdi — v srdci; bhāvitaḥ — pevní (v odhodlání); prādurāsam — zjevil jsem se před vámi (stejným způsobem); vara-da-rāṭ — nejlepší ze všech, kdo jsou schopni dávat požehnání; yuvayoḥ — vás obou; kāma-ditsayā — s přáním splnit touhu; vriyatām — vyzval jsem vás, abyste vyjevili svou mysl; varaḥ — co se týče požehnání; iti ukte — když jste byli takto požádáni; mādṛśaḥ — stejný, jako jsem Já; vām — vás obou; vṛtaḥ — byl vyžádán; sutaḥ — jako váš syn (chtěli jste syna stejného, jako jsem Já).

Překlad

“Ó matko Devakī, jež jsi prosta hříchu, po uplynutí dvanácti tisíc nebeských let, během nichž jste o Mně neustále rozjímali v srdci s velkou vírou, oddaností a askezí, jsem s vámi byl navýsost spokojen. Jelikož jsem nejlepší ze všech dárců požehnání, zjevil jsem se v této stejné podobě Kṛṣṇy, abych vás vyzval k přijetí Mého požehnání, po kterém toužíte. Tehdy jste vyjádřili touhu mít stejného syna, jako jsem Já.”

Význam

Dvanáct tisíc let na nebeských planetách není pro ty, kdo žijí ve vyšším planetárním systému, příliš dlouhá doba, i když obyvatelům této planety může připadat velice dlouhá. Sutapā byl synem Brahmy, a jak již víme z Bhagavad-gīty (8.17), jeden Brahmův den se podle našich počtů rovná mnoha miliónům let (sahasra-yuga-paryantam ahar yad brahmaṇo viduḥ). Měli bychom si pozorně všimnout toho, že k získání Kṛṣṇy za syna je třeba podstoupit obrovskou askezi. Jestliže chceme, aby se Nejvyšší Pán stal jedním z nás v hmotném světě, vyžaduje to spoustu askeze, ale chceme-li se vrátit ke Kṛṣṇovi (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna), stačí, když Ho budeme znát a milovat. Samotná láska nám umožní vrátit se snadno domů, zpátky k Bohu. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto prohlásil: premā pum-artho mahān-láska k Bohu je tím nejvyšším, čeho může kdokoliv dosáhnout.

Jak jsme již vysvětlili, uctívání Pána má tři stádia zvaná jñāna, jñānamayī a rati neboli láska. Sutapā a jeho manželka Pṛśni zahájili svou oddanou službu na základě úplného poznání. Postupně vyvinuli k Nejvyšší Osobnosti Božství lásku, a když byla zralá, Pán se zjevil jako Viṣṇu, ačkoliv Devakī Ho pak požádala, aby přijal podobu Kṛṣṇy. Abychom Nejvyšší Osobnost Božství milovali více, chceme být ve styku s Pánem v podobě Kṛṣṇy či Rāmy. Zvláště s Kṛṣṇou můžeme uskutečňovat různé láskyplné výměny.

V tomto věku jsme všichni pokleslí, ale Nejvyšší Pán se zjevil jako Caitanya Mahāprabhu, aby nám dal lásku k Bohu přímo. To Jeho společníci opěvovali. Rūpa Gosvāmī prohlásil:

namo mahā-vadānyāya
kṛṣṇa-prema-pradāya te
kṛṣṇāya kṛṣṇa-caitanya-
nāmne gaura-tviṣe namaḥ

V tomto verši je Śrī Caitanya Mahāprabhu nazván mahā-vadānya, nejvelkodušnější ze všech štědrých osob, neboť dává Kṛṣṇu tak snadno, že kdokoliv může Kṛṣṇy dosáhnout prostým zpíváním Hare Kṛṣṇa mahā-mantry. Měli bychom proto využít požehnání Śrī Caitanyi Mahāprabhua, a když budeme zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry zbaveni všech nečistot (ceto-darpaṇa-mārjanam), velice snadno pochopíme, že Kṛṣṇa je jediným cílem lásky (kīrtanād eva kṛṣṇasya mukta-saṅgaḥ paraṁ vrajet).

Člověk tedy nemusí podstupovat tvrdou askezi trvající mnoho tisíc let; potřebuje se jen naučit, jak milovat Kṛṣṇu a neustále Mu sloužit (sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ). Pak se bude moci velmi snadno vrátit domů, zpátky k Bohu. Nemusíme Pána přivádět sem za nějakým hmotným účelem, například abychom měli syna nebo cokoliv jiného. Pokud se vrátíme domů, zpátky k Bohu, bude nám vyjeven náš skutečný, věčný vztah s Pánem, a ten budeme věčně rozvíjet. Zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry postupně rozvineme náš věčný vztah s Nejvyšší Osobou, a tak dosáhneme dokonalosti zvané svarūpa-siddhi. Měli bychom využít tohoto požehnání a vrátit se domů, zpátky k Bohu. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura proto zpíval: patita-pāvana-hetu tava avatāra-Caitanya Mahāprabhu se zjevil jako inkarnace, aby vysvobodil všechny pokleslé duše, jako jsme my, a dal nám přímo lásku k Bohu. Tohoto velkého požehnání velké Osobnosti Božství musíme využít.

10.3.39

Verš

ajuṣṭa-grāmya-viṣayāv
anapatyau ca dam-patī
na vavrāthe ’pavargaṁ me
mohitau deva-māyayā

Synonyma

ajuṣṭa-grāmya-viṣayau — mít pohlavní styk a zplodit dítě, jako jsem Já; anapatyau — jelikož jste neměli syna; ca — také; dam-patī — oba manželé; na — nikdy; vavrāthe — žádali o (nějaké jiné požehnání); apavargam — vysvobození z tohoto světa; me — Mě; mohitau — tolik přitahovaní; deva-māyayā — transcendentální láskou ke Mně (toužící Mě mít za svého milovaného syna).

Překlad

“Jelikož jste jako manželé neměli žádné syny, zmocnily se vás pohlavní touhy, neboť vlivem devamāyi, transcendentální lásky, jste Mě chtěli mít za svého syna. Proto jste si nikdy nepřáli být vysvobozeni z tohoto hmotného světa.”

Význam

Vasudeva a Devakī byli dam-patī, manžel a manželka, již od dob Sutapy a Pṛśni, a chtěli zůstat manželi, aby mohli mít za svého syna Nejvyšší Osobnost Božství. Tuto připoutanost způsoboval vliv devamāyi. Milovat Kṛṣṇu jako svého syna je védský princip. Vasudeva a Devakī si nikdy nepřáli nic jiného, než mít Pána za svého syna, ale proto zdánlivě chtěli žít jako obyčejní gṛhasthové, aby mohli mít pohlavní styk. I když to byl výsledek působení duchovní energie, jejich touha připomíná zálibu v sexu manželského života. Ten, kdo se chce vrátit domů, zpátky k Bohu, se musí těchto tužeb vzdát. To je možné jedině tehdy, když vyvine intenzivní lásku k Nejvyšší Osobnosti Božství. Śrī Caitanya Mahāprabhu říkal:

niṣkiñcanasya bhagavad-bhajanonmukhasya
pāraṁ paraṁ jigamiṣor bhava-sāgarasya

(Cc. Madhya 11.8)

Pokud se chce oddaný vrátit domů, zpátky k Bohu, musí být niṣkiñcana, prostý všech hmotných tužeb. Neměl by si tedy přát, aby Pán přišel sem a stal se jeho synem, ale místo toho má chtít, aby se zbavil všech hmotných tužeb (anyābhilāṣitā-śūnyam) a vrátil se zpátky domů, zpátky k Bohu. Śrī Caitanya Mahāprabhu nás učí ve své Śikṣāṣṭace:

na dhanaṁ na janaṁ na sundarīṁ
kavitāṁ vā jagad-īśa kāmaye
mama janmani janmanīśvare
bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi

“Ó všemocný Pane! Nechci hromadit bohatství, nechci si užívat krásných žen a nechci mít ani žádné stoupence. Vše, co v životě chci, je bezpříčinná oddaná služba Tobě zrození za zrozením.” Neměli bychom Pána žádat o splnění jakýchkoliv hmotně znečištěných tužeb.

10.3.40

Verš

gate mayi yuvāṁ labdhvā
varaṁ mat-sadṛśaṁ sutam
grāmyān bhogān abhuñjāthāṁ
yuvāṁ prāpta-manorathau

Synonyma

gate mayi — poté, co jsem odešel; yuvām — vy dva (manžel s manželkou); labdhvā — poté, co jste získali; varam — požehnání (že budete mít syna); mat-sadṛśam — podobného Mně; sutam — syna; grāmyān bhogān — oddali jste se sexu; abhuñjāthām — užívali jste si; yuvām — oba dva; prāpta — byl získán; manorathau — výsledek, o který jste usilovali.

Překlad

“Poté, co jste dostali toto požehnání a Já jsem zmizel, jste se oddali sexu, abyste měli syna podobného Mně, a Já jsem vám vaši touhu splnil.”

Význam

Podle sanskrtského slovníku Amara-kośa se pohlavní aktivita nazývá také grāmya-dharma, hmotná touha, ale v duchovním životě se tato grāmya-dharma, hmotná touha po sexu, příliš vysoce necení. Pokud někdo projevuje byť jen nepatrný náznak připoutanosti k hmotnému požitku v podobě jedení, spaní, styků s opačným pohlavím a obrany, není niṣkiñcana. Být niṣkiñcana je však opravdu nutné. Proto je třeba se zbavit touhy zplodit dítě, jako je Kṛṣṇa, prostřednictvím sexuálního požitku. Na to tento verš nepřímo poukazuje.

10.3.41

Verš

adṛṣṭvānyatamaṁ loke
śīlaudārya-guṇaiḥ samam
ahaṁ suto vām abhavaṁ
pṛśnigarbha iti śrutaḥ

Synonyma

adṛṣṭvā — nenacházející; anyatamam — kohokoliv jiného; loke — v tomto světě; śīla-audārya-guṇaiḥ — s transcendentálními vlastnostmi, jež vytvářejí dobrý charakter a velkodušnost; samam — rovného vám; aham — Já; sutaḥ — synem; vām — vás obou; abhavam — stal jsem se; pṛśni-garbhaḥ — proslulý jako dítě Pṛśni; iti — tak; śrutaḥ — jsem známý.

Překlad

“Jelikož jsem nenašel nikoho jiného s takovou upřímností a dalšími vlastnostmi, jež vytvářejí dobrý charakter, jako máte vy, zjevil jsem se v tomto světě jako Pṛśnigarbha neboli ten, kdo je proslulý tím, že se narodil z lůna Pṛśni.”

Význam

V Tretā-yuze se Pán zjevil jako Pṛśnigarbha. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká: pṛśnigarbha iti so 'yaṁ tretā-yugāvatāro lakṣyate.

10.3.42

Verš

tayor vāṁ punar evāham
adityām āsa kaśyapāt
upendra iti vikhyāto
vāmanatvāc ca vāmanaḥ

Synonyma

tayoḥ — vás dvou, manžela a manželky; vām — vám oběma; punaḥ eva — znovu; aham — Já sám; adityām — v lůně Aditi; āsa — zjevil se; kaśyapāt — ze semene Kaśyapy Muniho; upendraḥ — pod jménem Upendra; iti — tak; vikhyātaḥ — proslulý; vāmanatvāt ca — a jelikož jsem byl trpaslíkem; vāmanaḥ — byl jsem známý jako Vāmana.

Překlad

“V dalším věku jsem se znovu narodil vám dvěma, kteří jste přišli na svět jako Moje matka Aditi a Můj otec Kaśyapa. Byl jsem známý jako Upendra, a jelikož jsem byl trpaslíkem, říkalo se Mi také Vāmana.”

10.3.43

Verš

tṛtīye ’smin bhave ’haṁ vai
tenaiva vapuṣātha vām
jāto bhūyas tayor eva
satyaṁ me vyāhṛtaṁ sati

Synonyma

tṛtīye — potřetí; asmin bhave — v tomto zjevení (jako Kṛṣṇa); aham — Já sám; vai — jistě; tena — s toutéž osobností; eva — takto; vapuṣā — podobou; atha — jako; vām — vám oběma; jātaḥ — narozen; bhūyaḥ — znovu; tayoḥ — vás obou; eva — jistě; satyam — přijmi jako pravdu; me — Moje; vyāhṛtam — slova; sati — ó svrchovaně počestná ženo.

Překlad

“Ó nejpočestnější matko, Já, tatáž osobnost, jsem se nyní narodil jako váš syn potřetí. Přijmi Má slova jako pravdu.”

Význam

Nejvyšší Osobnost Božství si vybírá matku a otce, jimž se rodí znovu a znovu. Nejprve se narodil Sutapovi a Pṛśni, potom Kaśyapovi a Aditi a pak opět témuž otci a matce, Vasudevovi a Devakī. “I v jiných inkarnacích jsem se zjevil jako obyčejné dítě,” řekl Pán, “abychom si mohli opětovat věčnou lásku.” Jīva Gosvāmī vysvětluje tento verš v devadesáté šesté kapitole své Kṛṣṇa-sandarbhy, kde poznamenává, že v 37. sloce Pán říká: amunā vapuṣā, což znamená “v téže podobě”. Jinými slovy, Pán řekl Devakī: “Tentokrát jsem se zjevil ve své původní podobě Śrī Kṛṣṇy.” Śrīla Jīva Gosvāmī dodává, že ostatní podoby byly částečnými expanzemi Pánovy původní podoby, ale díky intenzivní lásce, kterou Pṛśni a Sutapā vyvinuli, se Pán narodil Devakī a Vasudevovi se všemi svými vznešenými atributy jako Śrī Kṛṣṇa. V tomto verši potvrzuje: “Jsem tatáž Nejvyšší Osobnost Božství, ale nyní se zjevuji se všemi vznešenými atributy jako Śrī Kṛṣṇa.” To je význam slov tenaiva vapuṣā. Pán neřekl tenaiva vapuṣā, když se zmiňoval o zrození Pṛśnigarbhy, ale nyní ujistil Devakī, že při svém třetím zrození se zjevil Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, a nikoliv Jeho částečná expanze. Pṛśnigarbha a Vāmana byly Kṛṣṇovy částečné expanze, ale při třetím zrození se zjevil Kṛṣṇa osobně. To je vysvětlení, které podává Śrīla Jīva Gosvāmī ve Śrī Kṛṣṇa-sandarbě.

10.3.44

Verš

etad vāṁ darśitaṁ rūpaṁ
prāg-janma-smaraṇāya me
nānyathā mad-bhavaṁ jñānaṁ
martya-liṅgena jāyate

Synonyma

etat — tato podoba Viṣṇua; vām — vám oběma; darśitam — je ukázána; rūpam — Moje podoba Nejvyšší Osobnosti Božství se čtyřma rukama; prāk-janma — Má předchozí zjevení; smaraṇāya — abych vám připomněl; me — Moje; na — ne; anyathā — jinak; mat-bhavam — zjevení Viṣṇua; jñānam — toto transcendentální poznání; martya-liṅgena — narozením jako lidské dítě; jāyate — probudí se.

Překlad

“Ukazuji vám tuto podobu Viṣṇua jen proto, abych vám připomněl svá předchozí zrození. Kdybych se narodil jako obyčejné lidské dítě, nevěřili byste, že se skutečně zjevil Nejvyšší Pán Viṣṇu, Osobnost Božství.”

Význam

Devakī nepotřebovala připomínat, že se jako její syn zjevil Nejvyšší Pán Viṣṇu, Osobnost Božství, neboť to již přijala. Přesto však měla obavy, neboť myslela na to, že kdyby její bližní slyšeli, že se Viṣṇu zjevil jako její syn, nikdo by jí to nevěřil. Proto chtěla, aby se proměnil v lidské dítě. Na druhou stranu Nejvyšší Pán měl také obavy, neboť myslel na to, že kdyby se zjevil jako obyčejné dítě, Devakī by nevěřila, že je to skutečně Pán Viṣṇu. Tak vypadají vztahy mezi oddanými a Pánem. Pán jedná se svými oddanými úplně stejně jako lidská bytost, ale to neznamená, že je jednou z lidských bytostí. To si myslí neoddaní (avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam). Oddaní znají Nejvyšší Osobnost Božství za každých okolností. V tom spočívá rozdíl mezi oddaným a neoddaným. Pán říká: man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru—“Vždy na Mě mysli, staň se Mým oddaným, klaň se Mi a uctívej Mě.” Neoddaný nevěří, že stačí myslet na jednu osobu, a tak získat vysvobození z hmotného světa a vrátit se domů, zpátky k Bohu. To je však skutečnost. Pán přichází jako lidská bytost, a když k Němu někdo přilne v láskyplné službě, má přemístění do transcendentálního světa zaručeno.

10.3.45

Verš

yuvāṁ māṁ putra-bhāvena
brahma-bhāvena cāsakṛt
cintayantau kṛta-snehau
yāsyethe mad-gatiṁ parām

Synonyma

yuvām — vy oba (manžel a manželka); mām — na Mě; putra-bhāvena — jako svého syna; brahma-bhāvena — vědomi si toho, že jsem Nejvyšší Osobnost Božství; ca — a; asakṛt — neustále; cintayantau — když budete takto myslet; kṛta-snehau — s láskou a náklonností; yāsyethe — oba dosáhnete; mat-gatim — Mého svrchovaného sídla; parām — které je transcendentální, mimo tento hmotný svět.

Překlad

“Oba dva na Mě neustále myslete jako na svého syna, ale vždy s vědomím, že jsem Nejvyšší Osobnost Božství. Tím, že na Mě budete takto stále myslet s láskou a náklonností, dosáhnete nejvyšší dokonalosti: návratu domů, zpátky k Bohu.”

Význam

Tento pokyn Nejvyššího Pána Jeho otci a matce, kteří jsou s Ním věčně spojeni, je zvláště určen pro ty, kdo se chtějí vrátit domů, zpátky k Bohu. Oddaný by nikdy neměl považovat Nejvyšší Osobnost Božství za obyčejnou lidskou bytost, jako to dělají neoddaní. Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, se osobně zjevil a zanechal své pokyny pro dobro celé společnosti, ale pošetilci a darebáci Ho naneštěstí považují za obyčejnou lidskou bytost a překrucují pokyny Bhagavad-gīty pro uspokojení svých smyslů. Prakticky každý, kdo komentuje Bhagavad-gītu, ji interpretuje v zájmu smyslového požitku. Zvláště moderní učenci a politici si oblíbili vykládat Bhagavad-gītu jako něco smyšleného a svými nesprávnými výklady si ničí svou vlastní kariéru i kariéry ostatních. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy však bojuje proti této tendenci považovat Kṛṣṇu za smyšlenou postavu a tvrdit, že k bitvě na Kurukṣetře nikdy nedošlo, že všechno je symbolické a že nic v Bhagavad-gītě není pravda. V každém případě, ten, kdo chce být skutečně úspěšný, toho může dosáhnout tím, že bude číst Bhagavad-gītu takovou, jaká je. Śrī Caitanya Mahāprabhu kladl na pokyny Bhagavad-gīty zvláštní důraz: yāre dekha, tāre kaha ’kṛṣṇa'-upadeśa. Ten, kdo chce v životě dosáhnout nejvyššího úspěchu, musí přijmout Bhagavad-gītu tak, jak ji vyslovil Nejvyšší Pán. Přijme-li jí tímto způsobem, může být celá lidská společnost dokonalá a šťastná.

Je třeba si povšimnout toho, že jelikož měl být Kṛṣṇa přenesen do obydlí Nandy Mahārāje v Gokule, a Vasudeva a Devakī tedy od Něho měli být odděleni, Pán je osobně poučil, aby na Něho neustále mysleli jako na svého syna a jako na Nejvyšší Osobnost Božství. Tak s Ním zůstanou ve styku. Za jedenáct let se Pán vrátí do Mathury a bude jejich synem, takže nebyl důvod mluvit o odloučení.

10.3.46

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uktvāsīd dharis tūṣṇīṁ
bhagavān ātma-māyayā
pitroḥ sampaśyatoḥ sadyo
babhūva prākṛtaḥ śiśuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti uktvā — poté, co takto poučil; āsīt — zůstal; hariḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tūṣṇīm — potichu; bhagavān — Pán Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství; ātma-māyayā — prostřednictvím své duchovní energie; pitroḥ sampaśyatoḥ — před očima svého otce a matky; sadyaḥ — okamžitě; babhūva — stal se; prākṛtaḥ — jako obyčejná lidská bytost; śiśuḥ — dítě.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, takto poučil svého otce a matku a poté zmlkl. V jejich přítomnosti se pak působením své vnitřní energie proměnil v malé lidské dítě. (To znamená, že přijal svou původní podobu: kṛṣṇas tu bhagavān svayam.)

Význam

Bhagavad-gītā (4.6) uvádí: sambhavāmy ātma-māyayā-vše, co Nejvyšší Pán dělá, zařizuje Jeho duchovní energie; nic Mu není vnuceno hmotnou energií. To je rozdíl mezi Pánem a obyčejnou živou bytostí. Védy říkají:

parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

(Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8)

Pro Pána je přirozené nebýt poznamenán hmotnými kvalitami, a jelikož je v Jeho duchovní energii vše dokonale přítomné, jakmile si něco přeje, je to okamžitě vykonáno. Pán není prākṛta-śiśu, dítě tohoto světa, ale díky své osobní energii se tak jevil. Pro obyčejné lidi je těžké přijmout, že nejvyšší vládce, Bůh, může mít podobu lidské bytosti, protože zapomínají, že Pán může pomocí své duchovní energie (ātma-māyayā) dělat cokoliv. Nevěřící prohlašují: “Jak by mohl nejvyšší vládce sestoupit jako obyčejná bytost?” Toto uvažování je materialistické. Śrīla Jīva Gosvāmī říká, že Nejvyššímu Pánu nemůžeme porozumět, dokud neuznáme, že Jeho energie je nepochopitelná, nepostižitelná našimi slovy a myslí. Ti, kdo pochybují o tom, že Nejvyšší Osobnost Božství může přijít jako lidská bytost a proměnit se v lidské dítě, jsou pošetilci, kteří si myslí, že Kṛṣṇovo tělo je hmotné, že se Kṛṣṇa rodí, a proto také umírá.

Ve čtvrté kapitole třetího zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, slokách 28 a 29, je popsáno, jak Kṛṣṇa opustil své tělo. Mahārāja Parīkṣit se ptal Śukadevy Gosvāmīho: “Když všichni členové Yaduovské dynastie skonali, i Kṛṣṇa ukončil své pozemské působení a jediným členem rodiny, který zůstal naživu, byl Uddhava. Jak se to mohlo stát?” Śukadeva Gosvāmī odpověděl, že Kṛṣṇa pomocí své energie zničil celou rodinu a potom pomyslel na to, že nechá zmizet i své vlastní tělo. V této souvislosti Śukadeva Gosvāmī popsal, jakým způsobem Pán své tělo opustil. Nejednalo se však o zánik Kṛṣṇova těla, ale o odchod Nejvyššího Pána uskutečněný Jeho osobní energií.

Pán ve skutečnosti své věčné tělo neopouští, ale stejně jako může své tělo proměnit z podoby Viṣṇua v podobu obyčejného lidského dítěte, může ho proměnit, do jakékoliv podoby si přeje. To neznamená, že své tělo opouští. Působením duchovní energie se může zjevit v těle vytvořeném ze dřeva či kamene. Může své tělo proměnit v cokoliv, neboť vše je Jeho energie (parāsya śaktir vividhaiva śrūyate). V Bhagavad-gītě (7.4) je jasně řečeno: bhinnā prakṛtir aṣṭadhā-hmotné prvky jsou oddělené energie Nejvyššího Pána. I tehdy, když se promění v arcā-mūrti, uctívané Božstvo, které se našim zrakům jeví jako kámen nebo dřevo, zůstává stále Kṛṣṇou. Śāstry proto varují: arcye viṣṇau śilā-dhīr guruṣu nara-matiḥ. Ten, kdo si myslí, že Božstvo uctívané v chrámu je ze dřeva či kamene, kdo považuje vaiṣṇavského gurua za obyčejnou lidskou bytost nebo kdo pod vlivem svých hmotných dojmů přistupuje k vaiṣṇavovi jako k příslušníku nějaké kasty, je nārakī, obyvatel pekla. Nejvyšší Osobnost Božství se před námi může zjevit v mnoha podobách podle svého přání, ale my musíme znát skutečnou pravdu: janma karma ca me divyam evaṁ yo vetti tattvataḥ (Bg. 4.9). Ten, kdo následuje pokyny sādhua, gurua a śāster-svatých osob, duchovního učitele a autoritativních písem-může poznat Kṛṣṇu a pak úspěšně završit svůj život návratem domů, zpátky k Bohu.

10.3.47

Verš

tataś ca śaurir bhagavat-pracoditaḥ
sutaṁ samādāya sa sūtikā-gṛhāt
yadā bahir gantum iyeṣa tarhy ajā
yā yoga-māyājani nanda-jāyayā

Synonyma

tataḥ — poté; ca — jistě; śauriḥ — Vasudeva; bhagavat-pracoditaḥ — podle pokynů Nejvyšší Osobnosti Božství; sutam — svého syna; samādāya — opatrně přenášející; saḥ — on; sūtikā-gṛhāt — z místnosti, kde proběhl porod; yadā — když; bahiḥ gantum — jít ven; iyeṣa — přál si; tarhi — přesně v tu dobu; ajā — transcendentální energie, která se také nikdy nerodí; yā — která; yogamāyā — je známá jako Yogamāyā; ajani — narodila se; nanda-jāyayā — manželce Nandy Mahārāje.

Překlad

Právě v tu chvíli, kdy se Vasudeva na podnět Nejvyšší Osobnosti Božství chystal vynést novorozené dítě z místnosti, kde je Devakī porodila, se narodila Yogamāyā, Pánova duchovní energie, jako dcera ženy Mahārāje Nandy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura rozebírá, že Kṛṣṇa se zjevil současně jako syn Devakī a jako syn Yaśody, společně s duchovní energií Yogamāyou. Jako syn Devakī se nejprve zjevil v podobě Viṣṇua, a jelikož Vasudeva nedosahoval úrovně čisté lásky ke Kṛṣṇovi, uctíval svého syna jako Pána Viṣṇua. Yaśodā však těšila svého syna Kṛṣṇu, aniž by věděla o Jeho Božství. To je rozdíl mezi Kṛṣṇou, synem Yaśody, a Kṛṣṇou, synem Devakī. To vysvětluje Viśvanātha Cakravartī na základě autoritativního díla zvaného Hari-vaṁśa.

10.3.48-49

Verš

tayā hṛta-pratyaya-sarva-vṛttiṣu
dvāḥ-stheṣu paureṣv api śāyiteṣv atha
dvāraś ca sarvāḥ pihitā duratyayā
bṛhat-kapāṭāyasa-kīla-śṛṅkhalaiḥ

tāḥ kṛṣṇa-vāhe vasudeva āgate
svayaṁ vyavaryanta yathā tamo raveḥ
vavarṣa parjanya upāṁśu-garjitaḥ
śeṣo ’nvagād vāri nivārayan phaṇaiḥ

Synonyma

tayā — vlivem Yogamāyi; hṛta-pratyaya — zbavenými všech vjemů; sarva-vṛttiṣu — se všemi smysly; dvāḥ-stheṣu — všichni strážci u dveří; paureṣu api — i ostatní obyvatelé domu; śāyiteṣu — pohrouženi do hlubokého spánku; atha — když se Vasudeva pokoušel vynést svého transcendentálního syna z vězení; dvāraḥ ca — a také dveře; sarvāḥ — všechny; pihitāḥ — zhotovené; duratyayā — tvrdé a pevné; bṛhat-kapāṭa — a na velkých vratech; āyasa-kīla-śṛṅkhalaiḥ — se silnou konstrukcí pobitou železnými hřeby a zajištěné železnými řetězy; tāḥ — ty všechny; kṛṣṇa-vāhe — nesoucí Kṛṣṇu; vasudeve — když Vasudeva; āgate — objevil se; svayam — samy; vyavaryanta — otevřely se dokořán; yathā — jako; tamaḥ — tma; raveḥ — když se objeví slunce; vavarṣa — spouštěly déšť; parjanyaḥ — mraky na nebi; upāṁśu-garjitaḥ — mírně hřmící a sesílající jemný déšť; śeṣaḥ — Ananta-nāga; anvagāt — následoval; vāri — kapky deště; nivārayan — zastavující; phaṇaiḥ — roztažením svých kápí.

Překlad

Vlivem Yogamāyi všichni strážci u dveří tvrdě usnuli se smysly neschopnými vnímat a ostatní obyvatelé domu také upadli do hlubokého spánku. Když vyjde slunce, temnota automaticky zmizí a stejně tak, když se objevil Vasudeva, zavřené dveře, masivně pobité železem a zajištěné železnými řetězy, se samy od sebe otevřely. Jelikož mraky na nebi mírně hřměly a sesílaly drobný déšť, Vasudevu již ode dveří následoval Ananta-nāga, expanze Nejvyšší Osobnosti Božství, s roztaženými kápěmi, aby ho i s transcendentálním dítětem chránil.

Význam

Śeṣa-nāga je expanzí Nejvyšší Osobnosti Božství, který má za úkol sloužit Pánu vším potřebným. Když Vasudeva přenášel své dítě, Śeṣa-nāga přišel Pánu sloužit tím, že Ho chránil před mírným deštěm.

10.3.50

Verš

maghoni varṣaty asakṛd yamānujā
gambhīra-toyaugha-javormi-phenilā
bhayānakāvarta-śatākulā nadī
mārgaṁ dadau sindhur iva śriyaḥ pateḥ

Synonyma

maghoni varṣati — kvůli dešti sesílanému Pánem Indrou; asakṛt — neustále; yama-anujā — řeka Yamunā, která je považována za mladší sestru Yamarāje; gambhīra-toya-ogha — velmi hluboké vody; java — silou; ūrmi — vlnami; phenilā — zpěněnými; bhayānaka — divoká; āvarta-śata — vířícími vlnami; ākulā — rozbouřená; nadī — řeka; mārgam — cestu; dadau — dala; sindhuḥ iva — jako oceán; śriyaḥ pateḥ — Pánu Rāmacandrovi, manželi bohyně Sīty.

Překlad

Kvůli neustálému dešti, jenž sesílal polobůh Indra, hladina řeky Yamuny stoupla a byla zpěněná divoce vířícími vlnami. Ale tak jako dříve umožnil Indický oceán Pánu Rāmacandrovi ho překročit, když Ho nechal postavit most, i řeka Yamunā dovolila Vasudevovi, aby ji překročil.

10.3.51

Verš

nanda-vrajaṁ śaurir upetya tatra tān
gopān prasuptān upalabhya nidrayā
sutaṁ yaśodā-śayane nidhāya tat-
sutām upādāya punar gṛhān agāt

Synonyma

nanda-vrajam — do vesnice či domu Nandy Mahārāje; śauriḥ — Vasudeva; upetya — když dospěl; tatra — tam; tān — všichni členové; gopān — pastevci krav; prasuptān — tvrdě spali; upalabhya — přesvědčen o tom; nidrayā — pohrouženi v hlubokém spánku; sutam — syna; yaśodā-śayane — na postel, kde spala matka Yaśodā; nidhāya — položil; tat-sutām — její dceru; upādāya — vzal; punaḥ — opět; gṛhān — do svého domu; agāt — vrátil se.

Překlad

Když Vasudeva dorazil do domu Nandy Mahārāje, viděl, že všichni pastevci krav tvrdě spí. Položil tedy svého syna na postel Yaśody, vzal její dceru, expanzi Yogamāyi, a pak se vrátil do svého obydlí v Kaṁsově vězení.

Význam

Vasudeva dobře věděl, že jakmile se Nandova dcera octne v Kaṁsově vězení, Kaṁsa ji okamžitě zabije, ale aby ochránil své vlastní dítě, musel nechat zabít dítě svého přítele. Nanda Mahārāja byl jeho přítel, ale Vasudeva tak vědomě učinil z hluboké lásky a připoutanosti ke svému synovi. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká, že toho, kdo chrání své dítě na úkor dítěte někoho jiného, nelze vinit. Vasudevu navíc nelze obviňovat z bezcitnosti, neboť ho k tomuto jednání přivedla Yogamāyā.

10.3.52

Verš

devakyāḥ śayane nyasya
vasudevo ’tha dārikām
pratimucya pador loham
āste pūrvavad āvṛtaḥ

Synonyma

devakyāḥ — Devakī; śayane — na postel; nyasya — když položil; vasudevaḥ — Vasudeva; atha — takto; dārikām — holčičku; pratimucya — znovu se spoutal; padoḥ loham — železné okovy na nohách; āste — setrval; pūrva-vat — jako předtím; āvṛtaḥ — spoután.

Překlad

Vasudeva položil děvčátko na postel Devakī, spoutal si nohy železnými okovy a zůstal tam tak jako předtím.

10.3.53

Verš

yaśodā nanda-patnī ca
jātaṁ param abudhyata
na tal-liṅgaṁ pariśrāntā
nidrayāpagata-smṛtiḥ

Synonyma

yaśodā — Yaśodā, Kṛṣṇova matka v Gokule; nanda-patnī — manželka Nandy Mahārāje; ca — také; jātam — dítě se narodilo; param — Nejvyšší Osoba; abudhyata — chápala; na — ne; tat-liṅgam — zda bylo dítě mužského či ženského pohlaví; pariśrāntā — kvůli přílišné námaze; nidrayā — přemožena spánkem; apagata-smṛtiḥ — pozbyla vědomí.

Překlad

Yaśodu, vyčerpanou namáhavým porodem, přemohl spánek a nevěděla, jaké dítě se jí narodilo.

Význam

Nanda Mahārāja a Vasudeva byli blízcí přátelé a totéž platilo o jejich manželkách, Yaśodě a Devakī. I když jejich jména byla různá, prakticky se od sebe jako osobnosti nelišili. Jediný rozdíl byl ten, že Devakī chápala, že se jí narodil Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který se nyní proměnil v Kṛṣṇu, zatímco Yaśodā nevěděla, jaké dítě se jí narodilo. Yaśodā byla tak pokročilá oddaná, že nikdy nepovažovala Kṛṣṇu za Nejvyšší Osobnost Božství, ale jednoduše Ho milovala jako své dítě. Devakī zato od začátku věděla, že i když je Kṛṣṇa její syn, je Nejvyšší Osobností Božství. Ve Vṛndāvanu nikdo nepovažoval Kṛṣṇu za Nejvyšší Osobnost Božství. Když se v důsledku Jeho činností stalo něco úžasného, obyvatelé Vṛndāvanu-pastevci a pasáčkové krav, Nanda Mahārāja, Yaśodā a další-byli ohromení, ale nikdy si nemysleli, že jejich syn Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství. Někdy nadhodili, že se v podobě Kṛṣṇy možná zjevil nějaký mocný polobůh. V tak vznešeném stádiu oddané služby oddaný zapomíná, jaké je Kṛṣṇovo postavení, a intenzivně Jej miluje, aniž by chápal, o koho se jedná. To se nazývá kevala-bhakti a liší se od stádií jñāna a jñānamayī bhakti.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke třetí kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Narození Pána Kṛṣṇy”.

KAPITOLA ČTVRTÁ

Kruté činy krále Kaṁsy

10.4.1

Verš

śrī-śuka uvāca
bahir-antaḥ-pura-dvāraḥ
sarvāḥ pūrvavad āvṛtāḥ
tato bāla-dhvaniṁ śrutvā
gṛha-pālāḥ samutthitāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; bahiḥ-antaḥ-pura-dvāraḥ — vnitřní a venkovní dveře domu; sarvāḥ — všechny; pūrva-vat — jako předtím; āvṛtāḥ — zavřely se; tataḥ — poté; bāla-dhvanim — pláč novorozeného dítěte; śrutvā — když slyšeli; gṛha-pālāḥ — všichni obyvatelé domu, zvláště stráže; samutthitāḥ — probudili se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi Parīkṣite, vnitřní a venkovní dveře domu se zavřely jako předtím. Když pak obyvatelé domu, zvláště stráže, uslyšeli pláč novorozeného dítěte, vstali ze svých postelí.

Význam

V této kapitole, kde Devakī a Vasudeva odpouštějí Kaṁsovi jeho mnohé nečestné a kruté činy, zatímco Kaṁsa se kaje a padá k jejich nohám, je jasně vidět působení Yogamāyi. Předtím, než se stráže a další lidé ve vězení probudili, se událo mnoho věcí. Narodil se Kṛṣṇa a byl přenesen do domu Yaśody v Gokule, masivní dveře se otevřely a opět zavřely a Vasudeva se stal znovu vězněm spoutaným okovy. Stráže však o těchto událostech nic nevěděly. Probudily se teprve, když uslyšely pláč novorozeného dítěte, kterým byla Yogamāyā.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že stráže byly jako psi. Psi na ulici zastávají v noci úlohu hlídačů. Když jeden začne štěkat, mnoho dalších se přidá. I když jim nikdo nepřikázal dělat hlídače, pokládají za svou zodpovědnost hlídat celou čtvrť, a jakmile do ní někdo cizí vstoupí, všichni začnou štěkat. Při všech hmotných činnostech působí Yogamāyā i Mahāmāyā (prakṛteḥ kriyamāṇāni guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ), ale přestože energie Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, jedná pod Jeho dohledem (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram), hlídací psi, jako jsou politici a diplomaté, si myslí, že chrání svá území před nebezpečím okolního světa. Tak působí māyā. Ten, kdo se však odevzdá Kṛṣṇovi, je zbaven ochrany, kterou poskytují psi a psům podobní strážci tohoto hmotného světa.

10.4.2

Verš

te tu tūrṇam upavrajya
devakyā garbha-janma tat
ācakhyur bhoja-rājāya
yad udvignaḥ pratīkṣate

Synonyma

te — všichni hlídači; tu — jistě; tūrṇam — velmi rychle; upavrajya — předstoupili před (krále); devakyāḥ — Devakī; garbha-janma — porod; tat — to (dítě); ācakhyuḥ — přednesli; bhoja-rājāya — králi Bhojů, Kaṁsovi; yat — který; udvignaḥ — s velkou úzkostí; pratīkṣate — očekával (narození dítěte).

Překlad

Poté se všichni hlídači rychle odebrali ke králi Kaṁsovi, vládci dynastie Bhoja, a přednesli mu zvěst o narození Devakina dítěte. Kaṁsa, který na tuto zprávu úzkostlivě čekal, začal neprodleně jednat.

Význam

Kaṁsa čekal ve velké úzkosti vzhledem k proroctví, že ho osmé dítě Devakī zabije. V tuto dobu přirozeně bděl a čekal, a když za ním hlídači přišli, ihned se vydal dítě usmrtit.

10.4.3

Verš

sa talpāt tūrṇam utthāya
kālo ’yam iti vihvalaḥ
sūtī-gṛham agāt tūrṇaṁ
praskhalan mukta-mūrdhajaḥ

Synonyma

saḥ — on (král Kaṁsa); talpāt — z postele; tūrṇam — velice rychle; utthāya — když vstal; kālaḥ ayam — tady je moje smrt, svrchovaný čas; iti — takto; vihvalaḥ — zdrcený; sūtī-gṛham — do domu, kde se dítě narodilo; agāt — šel; tūrṇam — neprodleně; praskhalan — rozcuchané; mukta — rozpustily se; mūrdha-jaḥ — vlasy.

Překlad

Kaṁsa okamžitě vstal z postele s myšlenkou: “Kāla je tady, svrchovaný čas, který se narodil, aby mě zahubil!” Takto zdrcený se s rozcuchanými vlasy ihned vydal na místo, kde se dítě narodilo.

Význam

Slovo kālaḥ je významné. Přestože se dítě narodilo, aby zabilo Kaṁsu, Kaṁsa si myslel, že to je pravá chvíle zabít je, a tak se zachránit. Kāla je ve skutečnosti další jméno Nejvyšší Osobnosti Božství, používané tehdy, když Pán přichází, aby zabíjel. Když se Arjuna ptal Kṛṣṇy v Jeho vesmírné podobě: “Kdo jsi?”, Pán se představil jako kāla, zosobněná smrt přicházející zabíjet. Kāla přichází podle zákonů přírody tehdy, když dojde k nežádoucímu nárůstu populace, a pak jsou lidé řízením Nejvyšší Osobnosti Božství různými způsoby ve velkém zabíjeni-válkou, epidemiemi, hladomorem a podobně. Tehdy i nevěřící političtí vůdci chodí do kostela, mešity či chrámu žádat Boha či bohy o pomoc a pokorně říkají: “Děj se vůle Boží.” Předtím nevěnují Bohu žádnou pozornost, nechtějí Boha ani Jeho vůli znát, ale když se objeví kāla, prohlašují: “Děj se vůle Boží.” Smrt je pouze jiným aspektem svrchovaného kāly, Nejvyšší Osobnosti Božství. V době smrti se musí ateista podvolit, a tehdy mu Nejvyšší Osobnost Božství odebere veškeré vlastnictví (mṛtyuḥ sarva-haraś cāham) a donutí ho přijmout jiné tělo (tathā dehāntara-prāptiḥ). To ateisté nevědí, a pokud to vědí, nedbají na to, jen aby mohli pokračovat ve svém normálním životě. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se je snaží učit, že i když člověk může několik let vystupovat jako velký ochránce či strážce, jakmile přijde kāla neboli smrt, musí podle přírodních zákonů přijmout jiné tělo. Aniž by to věděli, zbytečně marní čas v roli hlídacích psů a nesnaží se získat milost Nejvyšší Osobnosti Božství. Přitom je jasně řečeno: aprāpya māṁ nivartante mṛtyu-saṁsāra-vartmani-bez vědomí Kṛṣṇy je živá bytost odsouzena neustále procházet koloběhem zrození a smrti bez ponětí o tom, co ji čeká v příštím životě.

10.4.4

Verš

tam āha bhrātaraṁ devī
kṛpaṇā karuṇaṁ satī
snuṣeyaṁ tava kalyāṇa
striyaṁ mā hantum arhasi

Synonyma

tam — Kaṁsovi; āha — řekla; bhrātaram — svému bratrovi; devī — matka Devakī; kṛpaṇā — bezmocně; karuṇam — žalostně; satī — ctnostná žena; snuṣā iyam tava — toto dítě bude tvoje snacha, manželka tvého budoucího syna; kalyāṇa — ó ty, jemuž osud přeje; striyam — ženu; mā — ne; hantum — zabít; arhasi — měl bys.

Překlad

Devakī bezmocně, žalostně prosila Kaṁsu: “Můj milý bratře, nechť je ti osud příznivý. Nezabíjej tu holčičku, bude to tvoje snacha. Vždyť zabít ženu je pod tvou úroveň.”

Význam

Devakī předtím Kaṁsa ušetřil, protože pomyslel na to, že není správné zabíjet ženu; zvláště když je těhotná. Nyní se však pod vlivem māyi chystal ženu usmrtit-dokonce ani ne ženu, jen malé, bezmocné novorozeně. Devakī chtěla svého bratra před tímto hrozným hříšným činem uchránit. Proto mu řekla: “Nebuď tak krutý a nezabíjej toto děvčátko. Přeji ti vše nejlepší.” Démoni jsou pro svůj osobní prospěch schopni všeho a nehledí na to, co je zbožné a co hříšné. Zato Devakī-i když sama byla v bezpečí, neboť její syn Kṛṣṇa se již narodil-chtěla zachránit dceru někoho jiného. Bylo to pro ni přirozené.

10.4.5

Verš

bahavo hiṁsitā bhrātaḥ
śiśavaḥ pāvakopamāḥ
tvayā daiva-nisṛṣṭena
putrikaikā pradīyatām

Synonyma

bahavaḥ — mnoho; hiṁsitāḥ — zlovolně jsi zabil; bhrātaḥ — můj milý bratře; śiśavaḥ — malých dětí; pāvaka-upamāḥ — které se všechny svým jasem a krásou vyrovnaly ohni; tvayā — tebou; daiva-nisṛṣṭena — jak bylo určeno osudem; putrikā — dceru; ekā — jednu; pradīyatām — dej mi jako dar.

Překlad

“Můj milý bratře, řízením osudu jsi již zabil mnoho malých dětí, z nichž každé bylo jasné a krásné jako oheň. Ušetři však laskavě tuto dceru. Dej mi ji jako dar.”

Význam

Zde vidíme, že Devakī nejprve zaměřila Kaṁsovu pozornost na jeho kruté činy, při nichž zabil mnoho jejích synů. Potom chtěla udělat nějaký ústupek a řekla, že to, co udělal, nebyla jeho chyba, ale řízení osudu. Pak ho naléhavě prosila, aby jí dal dceru jako dar. Devakī byla dcerou kṣatriyi a uměla hrát politickou hru. V politice se pro dosažení úspěchu používají různé metody: nejprve nátlak (dama), potom ústupek (sāma) a pak žádost o dar (dāna). Devakī nejprve uplatnila nátlak-přímo Kaṁsu obvinila, že krutě a bezcitně zahubil její děti. Potom nabídla ústupek, neboť prohlásila, že to nebyla jeho chyba, a pak prosila o dar. Z Mahābhāraty neboli “Dějin Velké Indie” víme, že manželky a dcery členů vládnoucí třídy, kṣatriyů, ovládaly politickou hru. Nikde však nenajdeme, že by ženě byla svěřena hlavní funkce ve vládě. To je ve shodě s pokyny Manu-saṁhity, ale ta je nyní bohužel znevažována a Árjové neboli členové védské společnosti s tím nejsou schopni nic dělat. Taková je Kali-yuga.

Nic se nestane, aniž by to předurčil osud.

tasyaiva hetoḥ prayateta kovido
na labhyate yad bhramatām upary adhaḥ
tal labhyate duḥkhavad anyataḥ sukhaṁ
kālena sarvatra gabhīra-raṁhasā

(Bhāg. 1.5.18)

Devakī dobře věděla, že zabití jejích mnoha dětí bylo předurčeno osudem, a proto za ně Kaṁsu nemohla vinit. Nebylo zapotřebí dávat Kaṁsovi dobré rady. Upadeśo hi murkhāṇāṁ prakopāya na śāntaye (Cāṇakya Paṇḍita). Když hloupému člověku dáme dobré rady, ještě více se rozzlobí. Krutý člověk je navíc nebezpečnější než had. Oba jsou krutí, ale krutý člověk je nebezpečnější, neboť hada lze okouzlit mantrou či ovládnout bylinami, ale na krutého člověka nic neplatí. Taková byla povaha Kaṁsy.

10.4.6

Verš

nanv ahaṁ te hy avarajā
dīnā hata-sutā prabho
dātum arhasi mandāyā
aṅgemāṁ caramāṁ prajām

Synonyma

nanu — avšak; aham — já jsem; te — tvoje; hi — jistě; avarajā — mladší sestra; dīnā — nebohá; hata-sutā — připravená o všechny děti; prabho — ó můj pane; dātum arhasi — měl bys dát (nějaký dar); mandāyāḥ — mně, která jsem tak nešťastná; aṅga — můj milý bratře; imām — toto; caramām — poslední; prajām — dítě.

Překlad

“Můj pane, ó můj bratře, jsem velice nešťastná, neboť jsem přišla o všechny své děti, ale jsem stále ještě tvoje mladší sestra, a proto by bylo vhodné, abys mi toto poslední dítě daroval.”

10.4.7

Verš

śrī-śuka uvāca
upaguhyātmajām evaṁ
rudatyā dīna-dīnavat
yācitas tāṁ vinirbhartsya
hastād ācicchide khalaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; upaguhya — objímající; ātmajām — svou dceru; evam — takto; rudatyā — Devakī, která plakala; dīna-dīna-vat — úpěnlivě, jako nebohá žena; yācitaḥ — doprošovaný; tām — na ni (Devakī); vinirbhartsya — poté, co se obořil; hastāt — z jejích rukou; ācicchide — násilím dítě vytrhl; khalaḥ — krutý Kaṁsa.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Devakī, úzkostlivě objímající svou dceru, s pláčem prosila Kaṁsu, aby jí dítě ponechal, ale ten byl tak krutý, že se na ni obořil a násilím jí dítě vytrhl z rukou.

Význam

I když Devakī plakala jako ubohá žena, ve skutečnosti žádný chudák nebyla. Proto je zde použito slovo dīnavat. Již porodila Kṛṣṇu; kdo by tedy mohl být bohatší než ona? Dokonce i polobozi se k ní přišli modlit, ale Devakī hrála roli ubohé, žalostně trpící ženy, protože chtěla zachránit Yaśodinu dceru.

10.4.8

Verš

tāṁ gṛhītvā caraṇayor
jāta-mātrāṁ svasuḥ sutām
apothayac chilā-pṛṣṭhe
svārthonmūlita-sauhṛdaḥ

Synonyma

tām — dítě; gṛhītvā — poté, co chytil; caraṇayoḥ — za nohy; jāta-mātrām — novorozeně; svasuḥ — své sestry; sutām — dceru; apothayat — mrštil; śilā-pṛṣṭhe — o kamenný povrch; sva-artha-unmūlita — přetrhané nesmírným sobectvím; sauhṛdaḥ — veškeré přátelství či rodinné vztahy.

Překlad

Kaṁsa již svým nesmírným sobectvím zpřetrhal všechny vztahy se svou sestrou. Vkleče uchopil novorozené dítě za nohy a pokusil se jím mrštit o kamenný povrch.

10.4.9

Verš

sā tad-dhastāt samutpatya
sadyo devy ambaraṁ gatā
adṛśyatānujā viṣṇoḥ
sāyudhāṣṭa-mahābhujā

Synonyma

sā — ta holčička; tat-hastāt — z Kaṁsových rukou; sam-utpatya — vylétla vzhůru; sadyaḥ — okamžitě; devī — podoba polobohyně; ambaram — do nebe; gatā — odebrala se; adṛśyata — byla vidět; anujā — mladší sestra; viṣṇoḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; sa-āyudhā — se zbraněmi; aṣṭa — osmi; mahā-bhujā — s mocnými pažemi.

Překlad

Holčička, Yogamāyā-devī, mladší sestra Pána Viṣṇua, však vylétla z Kaṁsových rukou vzhůru a objevila se na nebi jako Devī, bohyně Durgā, s osmi pažemi a všemi svými zbraněmi.

Význam

Kaṁsa se pokusil mrštit dítětem o kus kamene na zemi, ale jelikož to byla Yogamāyā, mladší sestra Pána Viṣṇua, vylétla do nebe a přijala podobu bohyně Durgy. Významné je slovo anujā, “mladší sestra”. Když se Viṣṇu či Kṛṣṇa narodil Devakī, musel se zároveň narodit i Yaśodě. Jak jinak by mohla být Yogamāyā anujā, mladší sestra Pána?

10.4.10-11

Verš

divya-srag-ambarālepa-
ratnābharaṇa-bhūṣitā
dhanuḥ-śūleṣu-carmāsi-
śaṅkha-cakra-gadā-dharā

siddha-cāraṇa-gandharvair
apsaraḥ-kinnaroragaiḥ
upāhṛtoru-balibhiḥ
stūyamānedam abravīt

Synonyma

divya-srak-ambara-ālepa — potom přijala podobu polobohyně, ozdobené santálovou pastou, květinovými girlandami a nádhernými šaty; ratna-ābharaṇa-bhūṣitā — ozdobená šperky z cenných drahokamů; dhanuḥ-śūla-iṣu-carma-asi — s lukem, trojzubcem, šípy, štítem a mečem; śaṅkha-cakra-gadā-dharā — a držící zbraně Viṣṇua (lasturu, disk a kyj); siddha-cāraṇa-gandharvaiḥ — Siddhy, Cāraṇy a Gandharvy; apsaraḥ-kinnara-uragaiḥ — a Apsarami, Kinnary a Uragy; upāhṛta-uru-balibhiḥ — kteří jí přinášeli různé dary; stūyamānā — velebená; idam — tato slova; abravīt — pronesla.

Překlad

Bohyně Durgā byla ozdobena květinovými girlandami, potřena santálovou pastou a oděna do krásných šatů se šperky z cenných drahokamů. S lukem, trojzubcem, šípy, štítem, mečem, lasturou, diskem a kyjem v rukách, velebena nebeskými bytostmi, jako jsou Apsary, Kinnarové, Uragové, Siddhové, Cāraṇové a Gandharvové, kteří ji uctívali různými dary, promluvila.

10.4.12

Verš

kiṁ mayā hatayā manda
jātaḥ khalu tavānta-kṛt
yatra kva vā pūrva-śatrur
mā hiṁsīḥ kṛpaṇān vṛthā

Synonyma

kim — jaký má význam; mayā — mě; hatayā — zabití; manda — ty hlupáku; jātaḥ — již se narodil; khalu — jistě; tava anta-kṛt — který tě zahubí; yatra kva vā — někde jinde; pūrva-śatruḥ — tvůj dřívější nepřítel; mā — ne; hiṁsīḥ — zabíjej; kṛpaṇān — další ubohé děti; vṛthā — zbytečně.

Překlad

“Kaṁso, ty hlupáku, jaký by mělo význam, kdybys mě zabil? Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který je tvým nepřítelem od samého počátku a který tě určitě zahubí, se již narodil někde jinde. Nezabíjej proto zbytečně další děti.”

10.4.13

Verš

iti prabhāṣya taṁ devī
māyā bhagavatī bhuvi
bahu-nāma-niketeṣu
bahu-nāmā babhūva ha

Synonyma

iti — takto; prabhāṣya — poté, co oslovila; tam — Kaṁsu; devī — bohyně Durgā; māyā — Yogamāyā; bhagavatī — nezměrně mocná, jako Nejvyšší Osobnost Božství; bhuvi — na Zemi; bahu-nāma — s různými jmény; niketeṣu — na různých místech; bahu-nāmā — různá jména; babhūva — stala se; ha — vskutku.

Překlad

Poté, co bohyně Durgā, Yogamāyā, takto oslovila Kaṁsu, zjevila se na různých místech, jako například ve Vārāṇasī, a proslula pod různými jmény: Annapūrṇā, Durgā, Kālī, Bhadrā a tak dále.

Význam

Bohyně Durgā je v Kalkatě známá jako Kālī, v Bombaji jako Mumbādevī, ve Vārāṇasī jako Annapūrṇā, v Kataku jako Bhadrakālī a v Ahmadábádu jako Bhadrā. Na různých místech je tedy nazývána různými jmény. Jejím oddaným se říká śāktové neboli uctívači energie Nejvyšší Osobnosti Božství, zatímco těm, kdo uctívají Nejvyššího Pána osobně, se říká vaiṣṇavové. Vaiṣṇavům je určeno vrátit se domů, zpátky k Bohu, do duchovního světa, zatímco śāktům je dáno žít v tomto hmotném světě a užívat si různých druhů hmotného štěstí. V hmotném světě musí živá bytost přijímat různé druhy těl. Bhrāmayan sarva-bhūtāni yantrārūḍhāni māyayā (Bg. 18.61). Podle její touhy jí Yogamāyā či Māyā, bohyně Durgā, dá tělo určitého druhu, o kterém se hovoří jako o yantře neboli stroji. Živé bytosti, které odejdou do duchovního světa, se však nevracejí do vězení hmotného těla (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna). Slova janma na eti vyjadřují, že tyto živé bytosti zůstávají ve svých původních, duchovních tělech, aby si užívaly společnosti Nejvyšší Osobnosti Božství v transcendentálních sídlech, Vaikuṇṭě a Vṛndāvanu.

10.4.14

Verš

tayābhihitam ākarṇya
kaṁsaḥ parama-vismitaḥ
devakīṁ vasudevaṁ ca
vimucya praśrito ’bravīt

Synonyma

tayā — bohyní Durgou; abhihitam — pronesená slova; ākarṇya — když slyšel; kaṁsaḥ — Kaṁsa; parama-vismitaḥ — strnul údivem; devakīm — Devakī; vasudevam ca — a Vasudevu; vimucya — okamžitě propustil; praśritaḥ — s velkou pokorou; abravīt — promluvil následovně.

Překlad

Když Kaṁsa uslyšel slova bohyně Durgy, strnul údivem. Přistoupil ke své sestře Devakī a švagrovi Vasudevovi, okamžitě jim sundal okovy a pokorně k nim promluvil.

Význam

Kaṁsa žasl, že se bohyně Durgā stala dcerou Devakī. Jak se mohla Durgā stát dcerou obyčejné lidské bytosti? To byl jeden důvod jeho údivu. A jak je možné, že osmé dítě Devakī bylo ženského pohlaví? I to ho udivilo. Asurové jsou obvykle oddaní matky Durgy, Śakti, nebo polobohů, zvláště Pána Śivy. Zjevení Durgy v její původní osmiruké podobě držící různé zbraně ihned přimělo Kaṁsu k tomu, aby změnil svůj názor, že Devakī je obyčejná lidská bytost. Musela mít nějaké transcendentální vlastnosti, neboť proč by se jí jinak bohyně Durgā narodila? Za těchto okolností chtěl užaslý Kaṁsa odčinit ohavnosti, kterých se vůči své sestře Devakī dopustil.

10.4.15

Verš

aho bhaginy aho bhāma
mayā vāṁ bata pāpmanā
puruṣāda ivāpatyaṁ
bahavo hiṁsitāḥ sutāḥ

Synonyma

aho — běda; bhagini — má milá sestro; aho — běda; bhāma — můj milý švagře; mayā — mnou; vām — vás; bata — jistě; pāpmanā — kvůli hříšnému jednání; puruṣa-adaḥ — Rākṣasa, lidožrout; iva — jako; apatyam — dítě; bahavaḥ — mnozí; hiṁsitāḥ — byli zabiti; sutāḥ — synové.

Překlad

“Běda, má sestro! Běda, můj švagře! Jsem tak hříšný, že jsem zabil mnoho synů, kteří se vám narodili, jako lidožrout (Rākṣasa), který požírá své vlastní dítě.”

Význam

O Rākṣasech je známo, že běžně požírají své vlastní syny, jako to někdy dělají hadi a mnohá další zvířata. V současné fázi Kali-yugy zabíjejí otcové a matky z řad Rākṣasů své vlastní děti v lůně, a někteří si dokonce na těchto zárodcích pochutnávají. Tak vypadá postupný pokrok takzvané civilizace-dělá z lidí Rākṣasy.

10.4.16

Verš

sa tv ahaṁ tyakta-kāruṇyas
tyakta-jñāti-suhṛt khalaḥ
kān lokān vai gamiṣyāmi
brahma-heva mṛtaḥ śvasan

Synonyma

saḥ — ta osoba (Kaṁsa); tu — jistě; aham — já; tyakta-kāruṇyaḥ — postrádající jakoukoliv milosrdnost; tyakta-jñāti-suhṛt — zavrhl jsem své příbuzné a přátele; khalaḥ — krutý; kān lokān — na které planety; vai — zajisté; gamiṣyāmi — půjdu; brahma-hā iva — jako vrah brāhmaṇy; mṛtaḥ śvasan — buď po smrti, nebo dokud ještě dýchám.

Překlad

“Ve své bezcitnosti a krutosti jsem zavrhl všechny své příbuzné a přátele. Proto stejně jako člověk, jenž zabil brāhmaṇu, nevím, na kterou planetu půjdu, ať už po smrti, nebo dokud ještě dýchám.”

10.4.17

Verš

daivam apy anṛtaṁ vakti
na martyā eva kevalam
yad-viśrambhād ahaṁ pāpaḥ
svasur nihatavāñ chiśūn

Synonyma

daivam — prozřetelnost; api — také; anṛtam — lže; vakti — říkají; na — ne; martyāḥ — lidské bytosti; eva — jistě; kevalam — jenom; yat-viśrambhāt — jelikož jsem věřil onomu proroctví; aham — já; pāpaḥ — nejhříšnější; svasuḥ — své sestry; nihatavān — usmrtil jsem; śiśūn — tolik dětí.

Překlad

“Běda, nejen lidé, ale dokonce i prozřetelnost někdy lže. A já jsem tak hříšný, že jsem onomu osudovému znamení věřil a usmrtil tolik dětí své sestry!”

10.4.18

Verš

mā śocataṁ mahā-bhāgāv
ātmajān sva-kṛtaṁ bhujaḥ
jāntavo na sadaikatra
daivādhīnās tadāsate

Synonyma

mā śocatam — prosím, nermuťte se (nad tím, co se stalo); mahā-bhāgau — ó vy, kteří jste tak učení a požehnaní duchovním poznáním; ātmajān — pro své syny; sva-kṛtam — jenom kvůli svým vlastním činům; bhujaḥ — kteří trpí; jāntavaḥ — všechny živé bytosti; na — ne; sadā — vždy; ekatra — na jednom místě; daiva-adhīnāḥ — jež ovládá prozřetelnost; tadā — tehdy; āsate — žijí.

Překlad

“Ó velké duše, vaše syny dostihlo jejich vlastní neštěstí. Proto se pro ně prosím nermuťte. Všechny živé bytosti ovládá Nejvyšší a nemohou spolu žít navždy.”

Význam

Kaṁsa oslovil svou sestru a švagra výrazem mahā-bhāgau, neboť i když jejich obyčejné děti zabil, narodila se jim bohyně Durgā. Velebil Devakī i jejího manžela za to, že nosila Durgādevī ve svém lůně. Asurové jsou velkými oddanými bohyně Durgy, Kālī a tak dále. Kaṁsa byl proto doopravdy udiven a ocenil vznešené postavení jeho sestry a švagra. Durgā rozhodně nepodléhá zákonům přírody, neboť jim sama vládne. Obyčejné živé bytosti jsou však těmito zákony ovládány (prakṛteḥ kriyamāṇāni guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ). A tak nikomu z nás není dovoleno žít pohromadě libovolně dlouhou dobu. Tímto způsobem se Kaṁsa snažil svou sestru a švagra uklidnit.

10.4.19

Verš

bhuvi bhaumāni bhūtāni
yathā yānty apayānti ca
nāyam ātmā tathaiteṣu
viparyeti yathaiva bhūḥ

Synonyma

bhuvi — na světě; bhaumāni — všechny hmotné výtvory z hlíny, jako například hrnce; bhūtāni — které jsou vyrobeny; yathā — jako; yānti — objevují se (v určité podobě); apayānti — mizí (když se rozbijí a smísí se zemí); ca — a; na — ne; ayam ātmā — duše či duchovní totožnost; tathā — podobně; eteṣu — ve všech těchto (výtvorech z hmotných prvků); viparyeti — změní se nebo je rozbito; yathā — jako; eva — jistě; bhūḥ — hlína.

Překlad

“V tomto světě vidíme, jak se hrnce, figurky a jiné výtvory z hlíny objevují, rozbíjejí a opět mizí, neboť se smísí se zemí. Podobně jsou zničena těla všech podmíněných živých bytostí, ale ony samy jsou neměnné a stejně jako sama hlína nejsou nikdy zničeny (na hanyate hanyamāne śarīre).”

Význam

I když je Kaṁsa označen jako démon, dobře znal ātma-tattvu, pravdu o vlastním já. Před pěti tisíci lety žili králové, jako byl Kaṁsa, který je prohlášen za asuru, ale přitom předčí moderní politiky a diplomaty, jimž je ātma-tattva zcela neznámá. Védy uvádějí: asaṅgo hy ayaṁ puruṣaḥ-duchovní duše nemá se změnami hmotného těla nic společného. Tělo prochází šesti změnami-rodí se, roste, nějaký čas existuje, vytváří vedlejší produkty, chřadne a potom zaniká-ale duše jimi zůstává nedotčena. Původní zdroj tělesných prvků se ani po zničení určitého těla nemění. Živá bytost si užívá hmotného těla, které se objevuje a mizí, ale pět prvků (země, voda, oheň, vzduch a éter) je stále stejných. Zde je uveden příklad hrnců a figurek vyrobených z hlíny, které se po rozbití a zničení smísí s původním materiálem. Zdroj zůstává v každém případě nezměněný.

Již jsme mluvili o tom, že tělo je vytvořeno podle tužeb duše. Duše určitým způsobem touží, a podle toho se tvoří tělo. Kṛṣṇa proto říká v Bhagavad-gītě (18.61):

īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ
hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati
bhrāmayan sarva-bhūtāni
yantrārūḍhāni māyayā

“Nejvyšší Pán sídlí v srdci každého, Arjuno, a řídí putování všech živých bytostí, které jsou jako by usazeny na stroji z hmotné energie.” Jak Nadduše, Paramātmā, tak individuální duše nemění svou původní, duchovní totožnost. Ātmā neprodělává zrození, smrt či změny jako tělo. Proto védský aforismus říká: asaṅgo hy ayaṁ puruṣaḥ-i když je duše v hmotném světě podmíněná, se změnami hmotného těla nemá nic společného.

10.4.20

Verš

yathānevaṁ-vido bhedo
yata ātma-viparyayaḥ
deha-yoga-viyogau ca
saṁsṛtir na nivartate

Synonyma

yathā — jako; an-evam-vidaḥ — člověka, který nemá žádné poznání (o ātma-tattvě a věčné totožnosti ātmy, neovlivněné změnami těla); bhedaḥ — představa rozdílu mezi tělem a vlastním já; yataḥ — kvůli které; ātma-viparyayaḥ — pošetilé pokládání těla za sebe sama; deha-yoga-viyogau ca — a to způsobuje, že se různá těla spojují a rozdělují; saṁsṛtiḥ — pokračování podmíněného života; na — ne; nivartate — končí.

Překlad

“Ten, kdo nechápe přirozenou povahu těla a duše (ātmy), příliš přilne k tělesnému pojetí života. Kvůli zálibě v těle a jeho vedlejších produktech potom silně prožívá, zda je se svou rodinou, společností a národem spojen, nebo je od nich odloučen. Dokud toto neustane, hmotný život živé bytosti pokračuje (v opačném případě je osvobozená).”

Význam

Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.6) potvrzuje:

sa vai puṁsāṁ paro dharmo
yato bhaktir adhokṣaje
ahaituky apratihatā
yayātmā suprasīdati

Slovo dharma znamená “zaměstnání”. Ten, kdo je neochvějně a bez ustání zaměstnán službou Pánu (yato bhaktir adhokṣaje), zaujímá své původní, duchovní postavení. Jakmile jej dosáhl, je neustále šťastný, neboť prožívá transcendentální blaženost. Ten, kdo však chápe život tělesným způsobem, musí zakoušet hmotné utrpení. Janma-mṛtyu-jarā-vyādhi-duḥkha-doṣānudarśanam. Tělo podléhá svým podmíněním-zrození, smrti, stáří a nemoci, ale ten, kdo dosáhl duchovní úrovně (yato bhaktir adhokṣaje), se nerodí, neumírá, nestárne a není nemocný. Někdo může namítat, že je možné vidět člověka, který se věnuje duchovním činnostem dvacet čtyři hodin denně, a přesto strádá nemocí. Ve skutečnosti však nestrádá ani není nemocný, neboť jinak by nemohl dvacet čtyři hodin denně provádět duchovní činnosti. V této souvislosti můžeme uvést příklad, že v Ganze také někdy plave špinavá pěna či odpadky. Tomu se říká nīra-dharma, funkce vody. Ten, kdo se jde do Gangy vykoupat, však nehledí na pěnu a nečistoty, které v ní plavou. Odhrne je stranou, ponoří se do Gangy a získá z toho prospěch. Toho, kdo setrvává na duchovní úrovni, pěna a odpadky-či jakékoliv vnější nečistoty-nevyvedou z míry. To potvrzuje Śrīla Rūpa Gosvāmī:

īhā yasya harer dāsye
karmaṇā manasā girā
nikhilāsv apy avasthāsu
jīvan-muktaḥ sa ucyate

“Ten, kdo slouží Kṛṣṇovi svým tělem, myslí a slovy, je i v hmotném světě osvobozenou osobou.” (Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.187) Proto je zakázáno pokládat gurua za obyčejnou lidskou bytost (guruṣu nara-matir...nārakī saḥ). Duchovní mistr neboli ācārya setrvává neustále na duchovní úrovni. Zrození, smrt, stáří a nemoc ho neovlivňují. Proto se podle Hari-bhakti-vilāsy poté, co ācārya opustí tento svět, jeho tělo nikdy nezpopelňuje, jelikož je duchovní. Duchovní tělo nikdy neovlivňují hmotné podmínky.

10.4.21

Verš

tasmād bhadre sva-tanayān
mayā vyāpāditān api
mānuśoca yataḥ sarvaḥ
sva-kṛtaṁ vindate ’vaśaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; bhadre — moje milá sestro (buď požehnána); sva-tanayān — pro své syny; mayā — mnou; vyāpāditān — nešťastně zahubené; api — ačkoliv; mā anuśoca — nebuď smutná; yataḥ — protože; sarvaḥ — každý; sva-kṛtam — výsledky svých činů; vindate — musí si vytrpět či užít; avaśaḥ — ovládán prozřetelností.

Překlad

“Moje milá sestro Devakī, buď požehnána. Každý si musí vytrpět či užít výsledky svého jednání, ovládán prozřetelností. Proto prosím nenaříkej pro své syny, které jsem nešťastně zahubil.”

Význam

V Brahma-saṁhitě (5.54) je uvedeno:

yas tv indra-gopam athavendram aho sva-karma-
bandhānurūpa-phala-bhājanam ātanoti
karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājāṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Každý, počínaje nepatrným hmyzem nazývaným indra-gopa, až po Indru, krále nebeských planet, musí přijmout výsledky svých plodonosných činností. Navenek nám může připadat, že někdo trpí nebo si užívá z nějakých vnějších důvodů, ale skutečným důvodem je jeho vlastní plodonosné jednání. Dokonce i když někdo někoho zabije, rozumí se, že smrt byla pro zabitou osobu výsledkem jejích vlastních činností a ten, kdo zabíjel, jednal jako prostředník hmotné přírody. Kaṁsa tedy na základě hlubokého rozboru toho, co se stalo, prosil Devakī o odpuštění. On nebyl příčinou smrti Devakiných synů; tou byl jejich osud. Za těchto okolností by měla Devakī Kaṁsovi prominout a bez nářku zapomenout na jeho minulé činy. Kaṁsa přiznal svou chybu, ale zároveň vše, co udělal, řídila prozřetelnost. Sám byl možná bezprostřední příčinou smrti Devakiných synů, ale vzdálenou příčinou bylo jejich dřívější jednání. Tak tomu skutečně bylo.

10.4.22

Verš

yāvad dhato ’smi hantāsmī-
ty ātmānaṁ manyate ’sva-dṛk
tāvat tad-abhimāny ajño
bādhya-bādhakatām iyāt

Synonyma

yāvat — dokud; hataḥ asmi — nyní jsem zabíjen (druhými); hantā asmi — já jsem ten, kdo zabíjí (druhé); iti — tak; ātmānam — sebe sama; manyate — chápe; a-sva-dṛk — ten, kdo nevidí sám sebe (kvůli temnotě, kterou představuje tělesné pojetí života); tāvat — dotud; tat-abhimānī — považující se za zabíjeného či zabíjejícího; ajñaḥ — hlupák; bādhya-bādhakatām — světské jednání, kdy je zavázán určitou povinností; iyāt — pokračuje.

Překlad

“Ten, kdo chápe život z tělesné úrovně, setrvává v temnotě, mimo seberealizaci, a myslí si, ,Teď mě zabíjejí,’ nebo ,Já jsem zabil své nepřátele.’ Dokud se hloupý člověk domnívá, že duše zabíjí nebo je zabíjena, je nadále povinen plnit hmotné závazky, a následně přijímat reakce v podobě štěstí a neštěstí.”

Význam

Kaṁsa milostí Pána upřímně litoval, že zbytečně pronásledoval vaiṣṇavy, jako je Devakī a Vasudeva, a tak dospěl na úroveň transcendentálního poznání. “Jelikož jsem nyní dosáhl poznání,” řekl, “chápu, že jsem vaše syny nezabil a nenesu za jejich smrt odpovědnost. Dokud jsem si myslel, že mě váš syn zabije, byl jsem pod vlivem nevědomosti, jež pocházela z tělesného pojetí života, ale nyní jsem od ní osvobozen.” Bhagavad-gītā (18.17) uvádí:

yasya nāhaṅkṛto bhāvo
buddhir yasya na lipyate
hatvāpi sa imā lokān
na hanti na nibadhyate

“I když ten, kdo není motivován falešným egem a jeho inteligence není podmíněna, v tomto světě zabíjí lidi, ve skutečnosti nezabíjí a není svými činnostmi poután.” S odkazem na tuto axiomatickou pravdu se Kaṁsa hájil, že není zodpovědný za zabití Devakiných a Vasudevových synů. “Prosím, pokuste se mi odpustit tyto iluzorní, vnější činy,” řekl, “a nalezněte pokoj pomocí téhož poznání.”

10.4.23

Verš

kṣamadhvaṁ mama daurātmyaṁ
sādhavo dīna-vatsalāḥ
ity uktvāśru-mukhaḥ pādau
śyālaḥ svasror athāgrahīt

Synonyma

kṣamadhvam — prosím promiňte; mama — moje; daurātmyam — krutosti; sādhavaḥ — oba jste svaté osoby; dīna-vatsalāḥ — a jste velice laskaví k bídným ubožákům; iti uktvā — když toto řekl; aśru-mukhaḥ — s očima plnýma slz; pādau — nohy; śyālaḥ — jeho švagr Kaṁsa; svasraḥ — své sestry a švagra; atha — pak; agrahīt — uchopil.

Překlad

Kaṁsa prosil: “Moje milá sestro a milý švagře, oba jste svaté osoby, a proto prosím, buďte milostiví k ubožákovi, jako jsem já. Promiňte mi mé kruté činy.” Když to dořekl, padl Vasudevovi a Devakī k nohám s očima plnýma slz lítosti.

Význam

I když Kaṁsa mluvil velice pěkně o skutečném poznání, jeho minulé činy byly ohavné a kruté, a proto navíc prosil svou sestru a švagra o odpuštění ještě tak, že padl k jejich nohám a prohlásil se za velkého hříšníka.

10.4.24

Verš

mocayām āsa nigaḍād
viśrabdhaḥ kanyakā-girā
devakīṁ vasudevaṁ ca
darśayann ātma-sauhṛdam

Synonyma

mocayām āsa — Kaṁsa je uvolnil; nigaḍāt — z jejich železných okovů; viśrabdhaḥ — s naprostou důvěrou; kanyakā-girā — ve slova bohyně Durgy; devakīm — vůči své sestře Devakī; vasudevam ca — a svému švagrovi Vasudevovi; darśayan — bezvýhradně projevující; ātma-sauhṛdam — svůj rodinný vztah.

Překlad

S naprostou důvěrou ve slova bohyně Durgy projevil Kaṁsa svou příbuzenskou náklonnost k Devakī a Vasudevovi tím, že jim ihned sundal železné okovy.

10.4.25

Verš

bhrātuḥ samanutaptasya
kṣānta-roṣā ca devakī
vyasṛjad vasudevaś ca
prahasya tam uvāca ha

Synonyma

bhrātuḥ — vůči svému bratru Kaṁsovi; samanutaptasya — díky jeho lítosti; kṣānta-roṣā — opustil ji hněv; ca — také; devakī — Kṛṣṇova matka, Devakī; vyasṛjat — upustil od; vasudevaḥ ca — Vasudeva také; prahasya — usmívající se; tam — Kaṁsovi; uvāca — řekl; ha — v minulosti.

Překlad

Když Devakī viděla, že její bratr se při vysvětlování událostí předurčených osudem skutečně kaje, opustil ji všechen hněv. I Vasudeva se přestal hněvat a s úsměvem Kaṁsovi řekl:

Význam

Devakī a Vasudeva byli oba vznešené osobnosti a přijali pravdu, kterou jim Kaṁsa předkládal-že vše je předem dáno osudem. Podle proroctví mělo Devakino osmé dítě Kaṁsu zabít. Vasudeva a Devakī tedy za všemi těmito událostmi viděli velký plán Nejvyšší Osobnosti Božství. Jelikož se Pán již narodil v podobě lidského dítěte a byl v bezpečí v péči Yaśody, vše probíhalo podle plánu a nebylo třeba, aby dále chovali vůči Kaṁsovi zášť. Proto přijali jeho slova.

10.4.26

Verš

evam etan mahā-bhāga
yathā vadasi dehinām
ajñāna-prabhavāhaṁ-dhīḥ
sva-pareti bhidā yataḥ

Synonyma

evam — ano, to je pravda; etat — co jsi řekl; mahā-bhāga — ó vznešená osobnosti; yathā — jak; vadasi — mluvíš; dehinām — o živých bytostech (jež přijímají hmotná těla); ajñāna-prabhavā — vlivem nevědomosti; aham-dhīḥ — to je v mém zájmu (falešné ego); sva-parā iti — to je v zájmu někoho jiného; bhidā — rozlišování; yataḥ — na základě tohoto pojetí života.

Překlad

“Ó vznešený Kaṁso, nevědomost je to jediné, co nutí živou bytost přijímat hmotné tělo a tělesné ego. Co jsi řekl o této filozofii, je pravda. Ti, kdo chápou život na tělesné úrovni, jelikož jim chybí seberealizace, rozlišují: ,To je moje a to patří někomu jinému.’”

Význam

Vše uskutečňují automaticky zákony přírody pod vedením Nejvyšší Osobnosti Božství. Nepřipadá v úvahu, že by někdo dělal něco nezávisle, neboť každý, kdo vstoupil do tohoto hmotného prostředí, zcela podléhá přírodním zákonům. Naším hlavním úkolem by proto mělo být vymanit se z tohoto podmínění a obnovit svou duchovní existenci. Jedině vlivem nevědomosti si živá bytost myslí: “jsem polobůh,” “jsem člověk,” “jsem pes,” “jsem kočka,” nebo dokonce, je-li tato nevědomost ještě hlubší, “jsem Bůh”. Dokud nedosáhne dokonalé seberealizace, bude žít stále v nevědomosti.

10.4.27

Verš

śoka-harṣa-bhaya-dveṣa-
lobha-moha-madānvitāḥ
mitho ghnantaṁ na paśyanti
bhāvair bhāvaṁ pṛthag-dṛśaḥ

Synonyma

śoka — nářek; harṣa — radost; bhaya — strach; dveṣa — zášť; lobha — chamtivost; moha — iluze; mada — šílenství; anvitāḥ — tím obdařeni; mithaḥ — jeden druhého; ghnantam — zabíjejí; na paśyanti — nevidí; bhāvaiḥ — kvůli tomuto rozlišování; bhāvam — postavení ve vztahu k Nejvyššímu Pánu; pṛthak-dṛśaḥ — ti, kdo vidí vše jako oddělené od Pána.

Překlad

“Ti, kteří hledí rozlišujícím pohledem, jsou plni hmotných vlastností-nářku, radosti, strachu, zášti, chamtivosti, iluze a šílenství. Jsou ovlivněni bezprostřední příčinou, jejímuž působení se pracně brání, jelikož nemají poznání o vzdálené, nejvyšší příčině, Osobnosti Božství.”

Význam

Kṛṣṇa je příčina všech příčin (sarva-kāraṇa-kāraṇam), ale ten, kdo s Ním nemá žádné spojení, je rozrušován bezprostředními příčinami a nedokáže přestat vnímat odlišnost či rozdíly. Když zkušený lékař někoho léčí, snaží se nalézt původní příčinu nemoci a nenechá se rozptýlit jejími příznaky. Také oddaný se nenechá nikdy zmást nepříznivými událostmi ve svém životě. Tat te 'nukampāṁ susamīkṣamāṇaḥ (Bhāg. 10.14.8). Oddaný chápe, že když ho stihne neštěstí, je to kvůli jeho vlastním špatným skutkům z minulosti, za něž nyní přicházejí reakce, i když jsou milostí Nejvyšší Osobnosti Božství pouze nepatrné. Karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājām (Brahma-saṁhitā 5.54). Když má oddaný, který je pod ochranou Nejvyšší Osobnosti Božství, trpět za své dřívější chyby, milostí Pána zakouší jen malé utrpení. Ačkoliv je jeho nemoc způsobena chybami, kterých se dopustil někdy v minulosti, oddaný toto utrpení přijímá a toleruje a plně závisí na Nejvyšší Osobnosti Božství. Díky tomu není nikdy ovlivněn hmotnými stavy v podobě nářku, radosti, strachu a tak dále. Nikdy nevidí nic odděleně od Nejvyšší Osobnosti Božství. Śrīla Madhvācārya cituje z Bhaviṣya Purāṇy:

bhagavad-darśanād yasya
virodhād darśanaṁ pṛthak
pṛthag-dṛṣṭiḥ sa vijñeyo
na tu sad-bheda-darśanaḥ

10.4.28

Verš

śrī-śuka uvāca
kaṁsa evaṁ prasannābhyāṁ
viśuddhaṁ pratibhāṣitaḥ
devakī-vasudevābhyām
anujñāto ’viśad gṛham

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; evam — takto; prasannābhyām — kteří byli dokonale uklidněni; viśuddham — s čistotou; pratibhāṣitaḥ — když mu bylo odpovězeno; devakī-vasudevābhyām — Devakī a Vasudevou; anujñātaḥ — poté, co si vyžádal jejich svolení; aviśat — vešel; gṛham — do svého paláce.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Kaṁsu potěšilo, když ho Devakī a Vasudeva, kteří byli dokonale uklidněni, oslovili s takovou čistotou, a s jejich svolením vešel do svého domu.

10.4.29

Verš

tasyāṁ rātryāṁ vyatītāyāṁ
kaṁsa āhūya mantriṇaḥ
tebhya ācaṣṭa tat sarvaṁ
yad uktaṁ yoga-nidrayā

Synonyma

tasyām — ta; rātryām — noc; vyatītāyām — poté, co uplynula; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; āhūya — svolal; mantriṇaḥ — všechny ministry; tebhyaḥ — jim; ācaṣṭa — sdělil; tat — to; sarvam — vše; yat uktam — co bylo řečeno (že Kaṁsův vrah se již narodil někde jinde); yoga-nidrayā — Yogamāyou, bohyní Durgou.

Překlad

Poté, co uplynul zbytek noci, Kaṁsa svolal své ministry a sdělil jim vše, co řekla Yogamāyā (která vyjevila, že ten, kdo má Kaṁsu zavraždit, se již narodil někde jinde).

Význam

Védské písmo Caṇḍī uvádí, že māyā, energie Nejvyššího Pána, je zároveň nidrā: durgā devī sarva-bhūteṣu nidrā-rūpeṇa samāsthitaḥ. Energie Yogamāyi a Mahāmāyi udržuje živé bytosti v tomto hmotném světě ve stavu spánku v hluboké temnotě nevědomosti. Yogamāyā neboli bohyně Durgā ponechala Kaṁsu v nevědomosti ohledně Kṛṣṇova zrození a oklamala ho, aby věřil, že jeho nepřítel Kṛṣṇa se narodil někde jinde. Kṛṣṇa se narodil jako syn Devakī, ale podle svého původního plánu, který prorokoval Brahmovi, se odebral do Vṛndāvanu, aby jedenáct let působil potěšení matce Yaśodě a Nandovi Mahārājovi společně s dalšími důvěrnými přáteli a oddanými. Pak se měl vrátit Kaṁsu zabít. Jelikož toto Kaṁsa nevěděl, věřil tomu, co prohlásila Yogamāyā-že se Kṛṣṇa nenarodil Devakī, ale někde jinde.

10.4.30

Verš

ākarṇya bhartur gaditaṁ
tam ūcur deva-śatravaḥ
devān prati kṛtāmarṣā
daiteyā nāti-kovidāḥ

Synonyma

ākarṇya — poté, co slyšeli; bhartuḥ — svého pána; gaditam — slova či prohlášení; tam ūcuḥ — odpověděli mu; deva-śatravaḥ — všichni asurové, kteří byli nepřáteli polobohů; devān — polobohům; prati — vůči; kṛta-amarṣāḥ — kteří byli plni zášti; daiteyāḥ — asurové; na — ne; ati-kovidāḥ — velice obratní v jednání.

Překlad

Asurové, kteří byli nepřáteli polobohů, plní zášti a nepříliš obratní ve svém jednání, začali po vyslechnutí slov svého pána Kaṁsovi radit.

Význam

Existují dva druhy lidí-asurové a surové.

dvau bhūta-sargau loke 'smin
daiva āsura eva ca
viṣṇu-bhakta smṛto daiva
āsuras tad-viparyayaḥ

(Padma Purāṇa)

Ti, kdo jsou oddaní Pánu Viṣṇuovi, Kṛṣṇovi, se nazývají surové či devové, zatímco ti, kdo se staví proti oddaným, jsou asurové. Oddaní jsou odborníci na veškeré činnosti (yasyāsti bhaktir bhagavaty akiñcanā sarvair guṇais tatra samāsate surāḥ). Proto se o nich říká, že jsou kovida, což znamená “obratní”. Zato o asurech platí, že i když navenek předstírají dovednost v jednání na úrovni kvality vášně, ve skutečnosti jsou to hlupáci. Nejsou ani chytří, ani zruční a vše, co dělají, je nedokonalé. Moghāśā mogha-karmāṇaḥ. Podle tohoto popisu asurů v Bhagavad-gītě (9.12) budou všechny jejich snahy nakonec zmařeny. Takoví lidé radili Kaṁsovi jako jeho nejbližší přátelé a ministři.

10.4.31

Verš

evaṁ cet tarhi bhojendra
pura-grāma-vrajādiṣu
anirdaśān nirdaśāṁś ca
haniṣyāmo ’dya vai śiśūn

Synonyma

evam — tedy; cet — je-li tomu tak; tarhi — potom; bhoja-indra — ó králi dynastie Bhoja; pura-grāma-vraja-ādiṣu — ve všech městech, vesnicích a na pastvinách; anirdaśān — ty, kterým je méně než deset dní; nirdaśān ca — a ty, které jsou jen o něco málo starší než deset dní; haniṣyāmaḥ — zabijeme; adya — dneškem počínaje; vai — jistě; śiśūn — všechny tyto děti.

Překlad

“Je-li tomu tak, ó králi dynastie Bhoja, budeme ode dneška zabíjet všechny děti narozené ve všech vesnicích, městech a na pastvinách během posledních deseti dnů nebo o něco málo dříve.”

10.4.32

Verš

kim udyamaiḥ kariṣyanti
devāḥ samara-bhīravaḥ
nityam udvigna-manaso
jyā-ghoṣair dhanuṣas tava

Synonyma

kim — co; udyamaiḥ — svými snahami; kariṣyanti — zmohou; devāḥ — všichni polobozi; samara-bhīravaḥ — kteří mají strach bojovat; nityam — vždy; udvigna-manasaḥ — s rozrušenou myslí; jyā-ghoṣaiḥ — zvukem tětivy; dhanuṣaḥ — luku; tava — tvého.

Překlad

“Polobozi se neustále bojí zvuku tětivy tvého luku. Jsou stále plni úzkosti a mají strach bojovat. Co tedy zmohou jejich snahy ti ublížit?”

10.4.33

Verš

asyatas te śara-vrātair
hanyamānāḥ samantataḥ
jijīviṣava utsṛjya
palāyana-parā yayuḥ

Synonyma

asyataḥ — zasaženi šípy, které jsi střílel; te — tvými; śara-vrātaiḥ — mnoha šípy; hanyamānāḥ — zabíjeni; samantataḥ — na všech stranách; jijīviṣavaḥ — toužící žít; utsṛjya — opouštějící bojiště; palāyana-parāḥ — ve snaze se zachránit; yayuḥ — prchali (z boje).

Překlad

“Když byli zasaženi tvými šípy, které jsi střílel na všechny strany, někteří z nich, jež byli zraněni mnoha šípy, ale přáli si žít, prchali z bojiště, aby se zachránili.”

10.4.34

Verš

kecit prāñjalayo dīnā
nyasta-śastrā divaukasaḥ
mukta-kaccha-śikhāḥ kecid
bhītāḥ sma iti vādinaḥ

Synonyma

kecit — někteří z nich; prāñjalayaḥ — sepjali ruce, aby tě potěšili; dīnāḥ — nebozí; nyasta-śastrāḥ — připraveni o všechny zbraně; divaukasaḥ — polobozi; mukta-kaccha-śikhāḥ — s uvolněnými a rozevlátými šaty a vlasy; kecit — někteří z nich; bhītāḥ — velice se bojíme; sma — stali se; iti vādinaḥ — tak promluvili.

Překlad

“Někteří polobozi, poraženi a připraveni o všechny zbraně, přestali bojovat a velebili tě se sepjatýma rukama a jiní před tebe přistoupili s uvolněnými šaty a rozcuchanými vlasy a pravili: ,Velice se tě bojíme, ó pane.’”

10.4.35

Verš

na tvaṁ vismṛta-śastrāstrān
virathān bhaya-saṁvṛtān
haṁsy anyāsakta-vimukhān
bhagna-cāpān ayudhyataḥ

Synonyma

na — ne; tvam — Vaše Veličenstvo; vismṛta-śastra-astrān — ty, kdo zapomněli, jak používat zbraně; virathān — bez bojových vozů; bhaya-saṁvṛtān — zmatené strachem; haṁsi — zabíjí; anya-āsakta-vimukhān — ty, komu nezáleží na boji, ale na něčem jiném; bhagna-cāpān — se zlámanými luky; ayudhyataḥ — a proto nebojující.

Překlad

“Když polobozi přijdou o bojové vozy, když zapomenou, jak používat zbraně, když se bojí nebo jim záleží na něčem jiném než na boji nebo když mají zlámané luky, a tím pádem nejsou schopni bojovat, Vaše Veličenstvo je nezabíjí.”

Význam

Dokonce i boj má svá pravidla. Pokud nepřítel nemá vůz, ze strachu zapomene bojové umění nebo nemá zájem bojovat, neměl by být zabit. Ministři Kaṁsovi připomínali, že i když byl tak mocný, byl si vědom zásad boje, a proto nezpůsobilým polobohům udílel milost. “V současné nouzové situaci však taková milosrdnost či dodržování vojenské etikety nejsou na místě,” radili ministři. “Nyní by ses měl připravit bojovat za všech okolností.” Doporučovali tedy Kaṁsovi, aby zavrhl tradiční etiketu boje a porazil nepřítele za každou cenu.

10.4.36

Verš

kiṁ kṣema-śūrair vibudhair
asaṁyuga-vikatthanaiḥ
raho-juṣā kiṁ hariṇā
śambhunā vā vanaukasā
kim indreṇālpa-vīryeṇa
brahmaṇā vā tapasyatā

Synonyma

kim — čeho se bát; kṣema — tam, kde chybí schopnost bojovat; śūraiḥ — od polobohů; vibudhaiḥ — od tak mocných osob; asaṁyuga-vikatthanaiḥ — kteří se jen chlubí a zbytečně mluví, když se nebojuje; rahaḥ-juṣā — který žije v ústraní v srdci; kim hariṇā — čeho se bát od Pána Viṣṇua; śambhunā — (a čeho se bát) od Pána Śivy; vā — také; vana-okasā — který žije v lese; kim indreṇa — čeho se bát od Indry; alpa-vīryeṇa — ten není vůbec mocný (jelikož nemá sílu s tebou bojovat); brahmaṇā — a čeho se bát od Brahmy; vā — nebo; tapasyatā — který je stále pohroužený v meditaci.

Překlad

“Polobozi se jen zbytečně chvástají, a přitom nestojí na bojišti. Svou udatnost dovedou předvádět jen tam, kde se nebojuje. Od nich se tedy nemáme čeho bát. Co se týče Pána Viṣṇua, ten žije v ústraní v srdcích yogīnů. Pán Śiva zase odešel do lesa a Pán Brahmā je neustále pohroužen v askezi a meditaci. Ostatní polobozi v čele s Indrou nemají žádnou sílu. Proto se nemáš čeho bát.”

Význam

Ministři Kaṁsovi řekli, že všichni vznešení polobozi ze strachu před ním utekli. Jeden se uchýlil do lesa, jeden do nitra srdce a další provádí tapasyu. “Z polobohů tedy nemusíš mít strach,” řekli. “Jen se připrav k boji.”

10.4.37

Verš

tathāpi devāḥ sāpatnyān
nopekṣyā iti manmahe
tatas tan-mūla-khanane
niyuṅkṣvāsmān anuvratān

Synonyma

tathā api — přesto; devāḥ — polobozi; sāpatnyāt — vzhledem k nepřátelství; na upekṣyāḥ — neměli by být opomenuti; iti manmahe — to je náš názor; tataḥ — proto; tat-mūla-khanane — aby byli zcela vymýceni; niyuṅkṣva — zaměstnej; asmān — nás; anuvratān — kteří jsme připraveni tě následovat.

Překlad

“Vzhledem k nepřátelství polobohů si přesto myslíme, že není správné na ně zapomínat. Proto nás v zájmu jejich úplného vymýcení pošli s nimi bojovat, neboť jsme připraveni tě následovat.”

Význam

Morální pokyny říkají, že člověk nemá opomenout zcela uhasit oheň, zcela vyléčit nemoc a zcela splatit dluhy. Jinak se budou zvětšovat a později bude obtížné je zastavit. Proto ministři radili Kaṁsovi, aby své nepřátele zcela vymýtil.

10.4.38

Verš

yathāmayo ’ṅge samupekṣito nṛbhir
na śakyate rūḍha-padaś cikitsitum
yathendriya-grāma upekṣitas tathā
ripur mahān baddha-balo na cālyate

Synonyma

yathā — jako; āmayaḥ — nemoc; aṅge — v těle; samupekṣitaḥ — zanedbaná; nṛbhiḥ — lidmi; na — ne; śakyate — může; rūḍha-padaḥ — když je akutní; cikitsitum — být léčena; yathā — a jako; indriya-grāmaḥ — smysly; upekṣitaḥ — neovládané na začátku; tathā — podobně; ripuḥ mahān — velký nepřítel; baddha-balaḥ — když zesílí; na — ne; cālyate — může být ovládnut.

Překlad

“Stejně jako nemoc, která se zanedbá v jejím počátečním stádiu, přeroste později v akutní a neléčitelnou, nebo smysly neovládnuté na začátku se stanou později neovladatelnými, také zpočátku zanedbaný nepřítel bude později nepřemožitelný.”

10.4.39

Verš

mūlaṁ hi viṣṇur devānāṁ
yatra dharmaḥ sanātanaḥ
tasya ca brahma-go-viprās
tapo yajñāḥ sa-dakṣiṇāḥ

Synonyma

mūlam — zdroj; hi — jistě; viṣṇuḥ — je Pán Viṣṇu; devānām — polobohů; yatra — kde; dharmaḥ — náboženské zásady; sanātanaḥ — tradiční nebo věčné; tasya — tohoto (základu); ca — také; brahma — bráhmanská civilizace; go — ochrana krav; viprāḥ — brāhmaṇové; tapaḥ — askeze; yajñāḥ — provádění obětí; sa-dakṣiṇāḥ — s náležitou odměnou.

Překlad

“Zdrojem všech polobohů je Pán Viṣṇu, který žije a je uctíván všude tam, kde mají svoje místo náboženské zásady, tradiční kultura, Védy, krávy, brāhmaṇové, askeze a oběti s náležitou odměnou.”

Význam

Zde je popis sanātana-dharmy, věčných náboženských zásad, ke kterým musí patřit brāhmaṇové a jejich kultura, oběti a náboženství. Tyto principy vytvářejí království Viṣṇua. Bez Viṣṇuova či Božího království nemůže být nikdo šťastný. Na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum-v této démonské civilizaci lidé bohužel nechápou, že pravý zájem lidské společnosti spočívá ve Viṣṇuovi. Durāśayā ye bahir-artha-māninaḥ-proto jsou jejich naděje plané. Lidé chtějí být šťastní bez vědomí Boha neboli vědomí Kṛṣṇy, jelikož následují slepé vůdce, kteří uvrhají lidskou společnost do chaosu. Kaṁsovi asurští stoupenci chtěli zničit tradiční zdroje lidského štěstí, a tak porazit devaty-oddané a polobohy. Dokud nejsou oddaní a polobozi v převaze, asurů bude přibývat a společnost bude v chaotickém stavu.

10.4.40

Verš

tasmāt sarvātmanā rājan
brāhmaṇān brahma-vādinaḥ
tapasvino yajña-śīlān
gāś ca hanmo havir-dughāḥ

Synonyma

tasmāt — proto; sarva-ātmanā — v každém ohledu; rājan — ó králi; brāhmaṇān — brāhmaṇy; brahma-vādinaḥ — kteří udržují bráhmanskou kulturu soustředěnou kolem Viṣṇua; tapasvinaḥ — ty, kdo se podrobují askezi; yajña-śīlān — ty, kdo provádějí oběti; gāḥ ca — krávy a jejich ochránce; hanmaḥ — budeme zabíjet; haviḥ-dughāḥ — protože dávají mléko, ze kterého se získává přečištěné máslo na oběti.

Překlad

“Ó králi, my, kteří stojíme v každém ohledu při tobě, proto budeme zabíjet védské brāhmaṇy, ty, kdo provádějí oběti a podstupují askezi, a krávy, jež dávají mléko, z něhož se získává přečištěné máslo na oběti.”

10.4.41

Verš

viprā gāvaś ca vedāś ca
tapaḥ satyaṁ damaḥ śamaḥ
śraddhā dayā titikṣā ca
kratavaś ca hares tanūḥ

Synonyma

viprāḥ — brāhmaṇové; gāvaḥ ca — a krávy; vedāḥ ca — a védské poznání; tapaḥ — askeze; satyam — pravdomluvnost; damaḥ — ovládání smyslů; śamaḥ — ovládání mysli; śraddhā — víra; dayā — milosrdnost; titikṣā — snášenlivost; ca — také; kratavaḥ ca — jakož i oběti; hareḥ tanūḥ — jsou různé části těla Pána Viṣṇua.

Překlad

“Brāhmaṇové, krávy, védské poznání, askeze, pravdomluvnost, ovládání mysli a smyslů, víra, milosrdnost, snášenlivost a oběť jsou různé části těla Pána Viṣṇua a tvoří nedílnou součást božské civilizace.”

Význam

Když se klaníme Osobnosti Božství, říkáme:

namo brahmaṇya-devāya
go-brāhmaṇa-hitāya ca
jagad-dhitāya kṛṣṇāya
govindāya namo namaḥ

Když Kṛṣṇa přichází nastolit skutečně dokonalý společenský řád, osobně chrání krávy a brāhmaṇy (go-brāhmaṇa-hitāya ca). To je Jeho prvořadý zájem, neboť bez ochrany brāhmaṇů a krav nemůže existovat žádná lidská civilizace a šťastný a klidný život nepřipadá v úvahu. Proto se asurové stále zaměřují na zabíjení brāhmaṇů a krav. Zvláště v tomto věku, v Kali-yuze, se krávy zabíjejí na celém světě, a jakmile se objeví hnutí usilující o založení bráhmanské civilizace, lidé se bouří. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy považují za druh “vymývání mozků”. Jak mohou být tito záštiplní lidé ve své bezbožné civilizaci šťastní? Nejvyšší Osobnost Božství je trestá tím, že je život za životem udržuje v temnotě a posílá je níže a níže do zoufalých pekelných podmínek. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy zavádí bráhmanskou civilizaci, ale zvláště v západních zemích se mu asurové snaží klást mnoho překážek. Musíme to však snášet a toto hnutí i přesto nadále šířit pro dobro společnosti.

10.4.42

Verš

sa hi sarva-surādhyakṣo
hy asura-dviḍ guhā-śayaḥ
tan-mūlā devatāḥ sarvāḥ
seśvarāḥ sa-catur-mukhāḥ
ayaṁ vai tad-vadhopāyo
yad ṛṣīṇāṁ vihiṁsanam

Synonyma

saḥ — On (Pán Viṣṇu); hi — zajisté; sarva-sura-adhyakṣaḥ — vůdce všech polobohů; hi — zajisté; asura-dviṭ — nepřítel asurů; guhā-śayaḥ — On je Nadduše v srdci každého; tat-mūlāḥ — vyhledávající útočiště u Jeho lotosových nohou; devatāḥ — polobozi existují; sarvāḥ — oni všichni; sa-īśvarāḥ — včetně Pána Śivy; sa-catuḥ-mukhāḥ — i Pána Brahmy, který má čtyři tváře; ayam — to je; vai — jistě; tat-vadha-upāyaḥ — jediný způsob, jak Ho (Viṣṇua) zabít; yat — co; ṛṣīṇām — velkých mudrců, světců neboli vaiṣṇavů; vihiṁsanam — potlačování všemi prostředky.

Překlad

“Pán Viṣṇu, Nadduše v srdci každého, je hlavním nepřítelem asurů, a proto se Mu říká asura-dviṭ. Je vůdcem všech polobohů, protože oni všichni, včetně Pána Śivy a Pána Brahmy, požívají Jeho ochrany. Velcí světci, mudrci a vaiṣṇavové na Něm závisejí také. Pronásledovat vaiṣṇavy je tedy jediný způsob, jak Viṣṇua zabít.”

Význam

Polobozi a zvláště vaiṣṇavové jsou nedílné části Nejvyššího Pána Viṣṇua, protože jsou vždy poslušni Jeho příkazů (oṁ tad viṣṇoḥ paramaṁ padaṁ sadā paśyanti sūrayaḥ). Kaṁsovi démonští následovníci si mysleli, že když budou potírat vaiṣṇavy, světce a mudrce, bude tím přirozeně zničeno původní tělo Viṣṇua. Proto se rozhodli potlačovat vaiṣṇavismus. Asurové se neustále snaží pronásledovat vaiṣṇavy, protože nechtějí, aby se vaiṣṇavismus šířil. Vaiṣṇavové svým kázáním propagují pouze oddanou službu a nepodporují karmī, jñānī ani yogīny, protože aby se někdo vysvobodil z hmotného, podmíněného života, musí se nakonec stát vaiṣṇavou. Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se řídí tímto pochopením, a proto se ho asurové stále snaží potlačit.

10.4.43

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ durmantribhiḥ kaṁsaḥ
saha sammantrya durmatiḥ
brahma-hiṁsāṁ hitaṁ mene
kāla-pāśāvṛto ’suraḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; durmantribhiḥ — svými špatnými ministry; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; saha — společně s; sammantrya — po důkladném zvážení; durmatiḥ — bez jasné inteligence; brahma-hiṁsām — pronásledování brāhmaṇů; hitam — jako nejlepší způsob; mene — přijal; kāla-pāśa-āvṛtaḥ — spoutaný zákony Yamarāje; asuraḥ — jelikož byl démon.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Kaṁsa, který byl jakožto démon spoután zákony Yamarāje a postrádal jasnou inteligenci, zvážil pokyny svých špatných ministrů, a pak se rozhodl pro potírání světců, brāhmaṇů, jako jedinou možnost, jak si zajistit štěstí.

Význam

Śrīla Locana dāsa Ṭhākura zpíval: āpana karama, bhuñjāye śamana, kahaye locana dāsa. Bezbožní neoddaní nepřijímají dobré rady mudrců a śāster a místo toho jednají na základě svých rozmarů a plánů. Nikdo ve skutečnosti nemá vlastní plány, protože každý je spoután zákony přírody a musí jednat podle svých sklonů v rámci hmotného, podmíněného života. Proto je třeba změnit své rozhodnutí a řídit se rozhodnutím Kṛṣṇy a Kṛṣṇových oddaných. Tak se lze zachránit před trestem Yamarāje. Kaṁsa nebyl nevzdělaný. Z jeho rozhovoru s Vasudevou a Devakī vyplývá, že věděl vše o přírodních zákonech. Kvůli svým stykům se špatnými ministry se však nedokázal jednoznačně rozhodnout, co pro něho bude dobré. Proto Caitanya-caritāmṛta (Madhya 22.54) říká:

’sādhu-saṅga,' ’sādhu-saṅga'—sarva-śāstre kaya
lava-mātra sādhu-saṅge sarva-siddhi haya

Ten, kdo si přeje skutečné dobro, musí se sdružovat s oddanými a světci, a tak zlepšit svůj hmotně orientovaný život.

10.4.44

Verš

sandiśya sādhu-lokasya
kadane kadana-priyān
kāma-rūpa-dharān dikṣu
dānavān gṛham āviśat

Synonyma

sandiśya — poté, co dal svolení; sādhu-lokasya — světců; kadane — k pronásledování; kadana-priyān — démonům zkušeným v pronásledování druhých; kāma-rūpa-dharān — kteří mohli přijmout jakoukoliv podobu podle svého přání; dikṣu — do všech stran; dānavān — démonům; gṛham āviśat — Kaṁsa vstoupil do svého paláce.

Překlad

Tito démoni, Kaṁsovi následovníci, byli zkušení v pronásledování druhých, zvláště vaiṣṇavů, a mohli přijmout jakoukoliv podobu, kterou si přáli. Kaṁsa jim dal svolení, aby šli všude a potírali světce, a poté vstoupil do svého paláce.

10.4.45

Verš

te vai rajaḥ-prakṛtayas
tamasā mūḍha-cetasaḥ
satāṁ vidveṣam ācerur
ārād āgata-mṛtyavaḥ

Synonyma

te — všichni démonští ministři; vai — jistě; rajaḥ-prakṛtayaḥ — s povahou kvality vášně; tamasā — pohrouženi v kvalitě nevědomosti; mūḍha-cetasaḥ — hlupáci; satām — světců; vidveṣam — stíhání; āceruḥ — vykonávali; ārāt āgata-mṛtya-vaḥ — již poraženi blížící se smrtí.

Překlad

Asurové, kteří byli zcela ovládáni vášní a nevědomostí a nevěděli, co je pro ně dobré a co špatné, začali stíhat světce. Jejich smrt se však už blížila.

Význam

Bhagavad-gītā (2.13) uvádí:

dehino 'smin yathā dehe
kaumāraṁ yauvanaṁ jarā
tathā dehāntara-prāptir
dhīras tatra na muhyati

“Tak jako vtělená duše přechází v tomto těle z dětství do mládí a stáří, přechází také v čase smrti do jiného těla. Moudrý člověk se touto změnou nenechá zmást.” Nezodpovědní lidé, pod vlivem vášně a nevědomosti, pošetile dělají věci, které se dělat nemají (nūnaṁ pramattaḥ kurute vikarma). Člověk by však měl znát výsledky nezodpovědného jednání, jež popisuje následující verš.

10.4.46

Verš

āyuḥ śriyaṁ yaśo dharmaṁ
lokān āśiṣa eva ca
hanti śreyāṁsi sarvāṇi
puṁso mahad-atikramaḥ

Synonyma

āyuḥ — délka života; śriyam — krása; yaśaḥ — sláva; dharmam — náboženství; lokān — dosažení vyšších planet; āśiṣaḥ — požehnání; eva — jistě; ca — také; hanti — ničí; śreyāṁsi — dary; sarvāṇi — všechny; puṁsaḥ — osoby; mahat-atikramaḥ — jenž se dopouští hříchů vůči velkým osobám.

Překlad

Ten, kdo pronásleduje velké duše, můj milý králi, přijde o všechny dary v podobě dlouhého života, krásy, slávy, náboženství, požehnání a možnosti dospět na vyšší planety.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke čtvrté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Kruté činy krále Kaṁsy”.

KAPITOLA PÁTÁ

Setkání Nandy Mahārāje s Vasudevou

10.5.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
nandas tv ātmaja utpanne
jātāhlādo mahā-manāḥ
āhūya viprān veda-jñān
snātaḥ śucir alaṅkṛtaḥ

vācayitvā svastyayanaṁ
jāta-karmātmajasya vai
kārayām āsa vidhivat
pitṛ-devārcanaṁ tathā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; nandaḥ — Mahārāja Nanda; tu — jistě; ātmaje — jeho syn; utpanne — když se narodil; jāta — zaplaven; āhlādaḥ — velkou radostí; mahā-manāḥ — který byl velkomyslný; āhūya — pozval; viprān — brāhmaṇy; veda-jñān — kteří byli dokonale obeznámeni s védským poznáním; snātaḥ — poté, co se celý vykoupal; śuciḥ — očistil se; alaṅkṛtaḥ — pěkně oblečený v čistých šatech s ozdobami; vācayitvā — poté, co nechal recitovat; svasti-ayanam — védské mantry (v podání brāhmaṇů); jāta-karma — oslavy narození dítěte; ātmajasya — svého syna; vai — zajisté; kārayām āsa — nechal vykonat; vidhi-vat — podle védských pravidel; pitṛ-deva-arcanam — uctívání předků a polobohů; tathā — také.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Nanda Mahārāja byl nesmírně velkodušný, a když se Pán Śrī Kṛṣṇa narodil jako jeho syn, byl zaplaven radostí. Poté, co se vykoupal, očistil a náležitě oblékl, pozval brāhmaṇy, kteří uměli recitovat védské mantry. Dal pokyn, aby tito kvalifikovaní brāhmaṇové pronášeli příznivé védské hymny, a poté uspořádal pro své dítě obřad u příležitosti narození podle védských pravidel a také nechal uctívat polobohy a předky.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura rozebírá význam slov nandas tu. Říká, že slovo tu není použito k dosažení úplnosti věty, neboť věta je úplná i bez něho. Slouží tedy jinému účelu. I když se Kṛṣṇa zjevil jako syn Devakī, ta se s Vasudevou nemohla těšit ze slavnostního obřadu jāta-karma u příležitosti narození. Místo nich se z něho těšil Nanda Mahārāja, jak uvádí tento verš (nandas tv ātmaja utpanne jātāhlādo mahā-manāḥ). Když se Nanda Mahārāja setkal s Vasudevou, Vasudeva mu nemohl prozradit: “Tvůj syn Kṛṣṇa je ve skutečnosti můj syn. Ty jsi Jeho otcem v jiném, duchovním smyslu.” Kvůli strachu z Kaṁsy nemohl Vasudeva Kṛṣṇovo narození oslavovat, ale Nanda Mahārāja této příležitosti plně využil.

Obřad jāta-karma se může konat po přestřižení pupeční šňůry, spojující dítě s placentou. Jak se to však mohlo stát, když Kṛṣṇu přinesl do domu Nandy Mahārāje Vasudeva? Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura se v této souvislosti snaží doložit odkazem na mnohé śāstry, že Kṛṣṇa se ve skutečnosti narodil jako syn Yaśody, a to ještě předtím, než se narodila Yogamāyā, která je proto označována za Pánovu mladší sestru. Přestože o přestřižení pupeční šňůry může být mnoho pochybností, a dokonce je možné, že k němu vůbec nedošlo, když se zjeví Nejvyšší Osobnost Božství, přijímají se tyto události jako skutečnost. Kṛṣṇa se zjevil v podobě Varāhadevy z Brahmovy nosní dírky, a Brahmā je proto nazván Varāhadevovým otcem. Rovněž významná jsou slova kārayām āsa vidhivat. Nanda Mahārāja byl tak zaplaven radostí z narození svého syna, že neviděl, zda byla šňůra přestřižena nebo ne. Vykonal proto nádherný obřad. Podle názoru některých autorit se Kṛṣṇa ve skutečnosti narodil jako syn Yaśody. V každém případě však můžeme uznat-bez ohledu na hmotné závěry-že když Nanda Mahārāja uspořádal obřad spojený s Kṛṣṇovým narozením, bylo to tak správné. Proto je tento obřad všude známý jako Nandotsava.

10.5.3

Verš

dhenūnāṁ niyute prādād
viprebhyaḥ samalaṅkṛte
tilādrīn sapta ratnaugha-
śātakaumbhāmbarāvṛtān

Synonyma

dhenūnām — krav dávajících mléko; niyute — dva milióny; prādāt — daroval; viprebhyaḥ — brāhmaṇům; samalaṅkṛte — dokonale vyzdobených; tila-adrīn — hromad zrní; sapta — sedm; ratna-ogha-śāta-kaumbha-ambara-āvṛtān — pokrytých drahokamy a látkou vyšívanou zlatem.

Překlad

Nanda Mahārāja daroval brāhmaṇům dva milióny krav, jež byly celé ozdobené látkami a šperky. Dal jim také sedm hromad zrní pokrytých drahokamy a látkou protkanou zlatem.

10.5.4

Verš

kālena snāna-śaucābhyāṁ
saṁskārais tapasejyayā
śudhyanti dānaiḥ santuṣṭyā
dravyāṇy ātmātma-vidyayā

Synonyma

kālena — časem (se očistí země a jiné hmotné věci); snāna-śaucābhyām — koupelí (se očistí tělo) a čištěním (se očistí špinavé věci); saṁskāraiḥ — očistnými obřady (se očistí zrození); tapasā — askezí (se očistí smysly); ijyayā — uctíváním (se očistí brāhmaṇové); śudhyanti — očistí se; dānaiḥ — milodary (se očistí majetek); santuṣṭyā — spokojeností (se očistí mysl); dravyāṇi — veškeré hmotné vlastnictví, jako například krávy, půda a zlato; ātmā — duše (se očistí); ātma-vidyayā — seberealizací.

Překlad

Ó králi, země a jiné hmotné vlastnictví se očistí plynutím času, tělo se očistí koupelí a špinavé věci tím, že jsou čištěny. Očistnými obřady se očistí zrození, askezí smysly a uctíváním a milodary brāhmaṇům se očistí hmotný majetek. Spokojeností se očišťuje mysl a seberealizací neboli vědomím Kṛṣṇy je očištěna duše.

Význam

Toto jsou pokyny śāster o tom, jak lze ve védské civilizaci vše očistit. Vše, co používáme, musí být očištěno; jinak nás to nakazí nečistotou. V Indii před pěti tisíci lety dokonce i v takových vesnicích, jako byla ta, ve které žil Nanda Mahārāja, lidé věděli, jak vše očistit, a tak si užívali dokonce i hmotného života, aniž by se znečistili.

10.5.5

Verš

saumaṅgalya-giro viprāḥ
sūta-māgadha-vandinaḥ
gāyakāś ca jagur nedur
bheryo dundubhayo muhuḥ

Synonyma

saumaṅgalya-giraḥ — jejichž pronášení manter a hymnů očišťovalo prostředí svými vibracemi; viprāḥ — brāhmaṇové; sūta — odborníci ve vyprávění historických příběhů; māgadha — odborníci v popisování velkých královských rodů; vandinaḥ — běžní profesionální přednášeči; gāyakāḥ — pěvci; ca — také; jaguḥ — zpívali; neduḥ — zněly; bheryaḥ — druh hudebního nástroje; dundubhayaḥ — druh hudebního nástroje; muhuḥ — stále.

Překlad

Brāhmaṇové pronášeli příznivé védské hymny, které svými vibracemi očišťovaly prostředí. Odborníci v recitování starých historických příběhů, jako jsou Purāṇy, odborníci v líčení dějin královských rodů a běžní přednášeči vyprávěli, zatímco pěvci zpívali za doprovodu mnoha hudebních nástrojů, jako je bherī a dundubhi.

10.5.6

Verš

vrajaḥ sammṛṣṭa-saṁsikta-
dvārājira-gṛhāntaraḥ
citra-dhvaja-patākā-srak-
caila-pallava-toraṇaiḥ

Synonyma

vrajaḥ — země, kterou obýval Nanda Mahārāja; sammṛṣṭa — dokonale vyčištěné; saṁsikta — krásně umyté; dvāra — všechny dveře či vchody; ajira — dvory; gṛha-antaraḥ — vše v domě; citra — rozmanité; dhvaja — praporů; patākā — vlajek; srak — květinových girland; caila — kusů látky; pallava — listů z mangových stromů; toraṇaiḥ — (ozdobená) branami na různých místech.

Překlad

Celý Vrajapur, sídlo Nandy Mahārāje, byl vyzdoben různými prapory a vlajkami a na různých místech byly postaveny brány s rozmanitými květinovými girlandami, kusy látek a mangovými listy. Dvory, brány poblíž cest a všechny pokoje v domech byly dokonale zameteny a umyty vodou.

10.5.7

Verš

gāvo vṛṣā vatsatarā
haridrā-taila-rūṣitāḥ
vicitra-dhātu-barhasrag-
vastra-kāñcana-mālinaḥ

Synonyma

gāvaḥ — krávy; vṛṣāḥ — býci; vatsatarāḥ — telata; haridrā — směsí kurkumy; taila — a oleje; rūṣitāḥ — celá jejich těla byla potřena; vicitra — ozdobeni různými druhy; dhātu — barevných nerostů; barha-srak — věnce z pavích per; vastra — látky; kāñcana — zlaté šperky; mālinaḥ — ozdobeni girlandami.

Překlad

Krávy, býci a telata měli těla potřená kurkumou smíchanou s olejem a nerosty různých druhů. Hlavy jim okrášlovala paví pera a byli ověnčeni girlandami a přikryti látkami se zlatými ozdobami.

Význam

Nejvyšší Osobnost Božství učí v Bhagavad-gītě (18.44): kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyaṁ vaiśya-karma svabhāva-jam-“Zemědělství, ochrana krav a obchod jsou přirozené činnosti náležící vaiśyům.” Nanda Mahārāja patřil ke společenství vaiśyů neboli zemědělců. Tyto verše popisují, jak vypadá ochrana krav a jak bohaté toto společenství bylo. Pro nás je těžké si představit, že mohlo být o krávy, býky a telata tak pěkně pečováno a že mohli být tak hezky ozdobeni látkami a drahocennými zlatými šperky. Jak ti museli být spokojení! Na jiném místě v Bhāgavatamu je uvedeno, že v dobách Mahārāje Yudhiṣṭhira byly krávy tak šťastné, že celé pastviny rozbahnily svým mlékem. To je typická indická civilizace. A přesto na tom samém místě, v Indii neboli Bhāratavarṣe, lidé tolik trpí, neboť se zřekli védského způsobu života a nechápou učení Bhagavad-gīty.

10.5.8

Verš

mahārha-vastrābharaṇa-
kañcukoṣṇīṣa-bhūṣitāḥ
gopāḥ samāyayū rājan
nānopāyana-pāṇayaḥ

Synonyma

mahā-arha — nesmírně cenné; vastra-ābharaṇa — s oděvy a ozdobami; kañcuka — druh oděvu používaný ve Vṛndāvanu; uṣṇīṣa — s turbany; bhūṣitāḥ — pěkně ustrojeni; gopāḥ — všichni pastevci krav; samāyayuḥ — přišli tam; rājan — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); nānā — různé; upāyana — dary; pāṇayaḥ — nesoucí v rukách.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, pasáci krav si vzali drahocenné ozdoby a přepychově se oblékli do oděvů, jako jsou pláště a turbany. Takto ozdobeni přišli do domu Nandy Mahārāje s různými dary v rukách.

Význam

Když posoudíme životní úroveň zemědělce na vesnici v minulých dobách, vidíme, jak byl díky samotné zemědělské produkci a ochraně krav bohatý. V současnosti, kdy se zemědělství zanedbává a krávy se přestaly chránit, však zemědělec žalostně trpí a je oblečen v ubohých roztrhaných hadrech. To je rozdíl mezi Indií minulosti a dneška. Ohavnými činnostmi (ugra-karma) promarňujeme příležitost, kterou dává lidská civilizace!

10.5.9

Verš

gopyaś cākarṇya muditā
yaśodāyāḥ sutodbhavam
ātmānaṁ bhūṣayāṁ cakrur
vastrākalpāñjanādibhiḥ

Synonyma

gopyaḥ — ženská část společnosti, manželky pastevců; ca — také; ākarṇya — poté, co slyšely; muditāḥ — měly velkou radost; yaśodāyāḥ — matky Yaśody; suta-udbhavam — narození chlapečka; ātmānam — osobně; bhūṣayām cakruḥ — krásně oblečeny na slavnost; vastra-ākalpa-añjana-ādibhiḥ — s vhodnými šaty, ozdobami, černým líčidlem a tak dále.

Překlad

Když gopī, manželky pastevců, slyšely, že matka Yaśodā porodila syna, měly velkou radost a půvabně se ozdobily vhodnými šaty, ozdobami, černým líčidlem na oči a tak dále.

10.5.10

Verš

nava-kuṅkuma-kiñjalka-
mukha-paṅkaja-bhūtayaḥ
balibhis tvaritaṁ jagmuḥ
pṛthu-śroṇyaś calat-kucāḥ

Synonyma

nava-kuṅkuma-kiñjalka — se šafránem a čerstvým kuṅkumovým květem; mukha-paṅkaja-bhūtayaḥ — jejichž obličeje podobné lotosům vyzařovaly neobyčejnou krásu; balibhiḥ — s dary v rukách; tvaritam — rychle; jagmuḥ — běžely (do domu matky Yaśody); pṛthu-śroṇyaḥ — se zaoblenými boky, dodávajícími ženám na kráse; calat-kucāḥ — jejich vyvinutá prsa se pohybovala.

Překlad

Ženy pastevců pospíchaly do domu matky Yaśody s dary v rukách. Jejich neobyčejně líbezné obličeje podobné lotosům byly ozdobené šafránem a čerstvou kuṅkumou. Jejich přirozenou krásu zdůrazňovaly zaoblené boky a plná ňadra, která se jim ve spěchu pohybovala.

Význam

Pastevci a pastevkyně ve vesnicích žili velice přirozeným životem a ženy byly obdařeny přirozenou ženskou krásou v podobě vyvinutých boků a ňader. V moderní civilizaci ženy nežijí přirozeně, a proto jejich boky a ňadra nenabývají přirozeně plných tvarů. I když se ženy prohlašují za nezávislé a pokročilé, co se rozvoje hmotné civilizace týče, jejich život je umělý, a proto ztratily svou přirozenou krásu. Tento popis vesnických žen dává jasný příklad obrovského rozdílu mezi přirozeným životem a umělým životem zavrženíhodné společnosti, kde je krása “nahoře i dole bez” snadno k dostání v klubech, obchodech i pro veřejné reklamy. Slovo balibhiḥ vyjadřuje, že na zlatých podnosech ženy nesly zlaté mince, náhrdelníky z drahokamů, pěkné látky, čerstvou trávu, santálovou pastu, girlandy z květů a podobné dary. Takovým darům se říká bali. Slova tvaritaṁ jagmuḥ naznačují, jak byly vesnické ženy šťastné ze zprávy, že matka Yaśodā porodila úžasné dítě jménem Kṛṣṇa.

10.5.11

Verš

gopyaḥ sumṛṣṭa-maṇi-kuṇḍala-niṣka-kaṇṭhyaś
citrāmbarāḥ pathi śikhā-cyuta-mālya-varṣāḥ
nandālayaṁ sa-valayā vrajatīr virejur
vyālola-kuṇḍala-payodhara-hāra-śobhāḥ

Synonyma

gopyaḥ — gopī; su-mṛṣṭa — osnivě zářící; maṇi — z drahokamů; kuṇḍala — s náušnicemi; niṣka-kaṇṭhyaḥ — a na krku zavěšené klíčky a medailónky; citra-ambarāḥ — oblečené do různobarevně vyšívaných šatů; pathi — na jejich cestě do domu Yaśodāmayī; śikhā-cyuta — padaly jim z vlasů; mālya-varṣāḥ — sprška květin; nanda-ālayam — do domu Mahārāje Nandy; sa-valayāḥ — s náramky na rukách; vrajatīḥ — když kráčely (takto oblečené); virejuḥ — vypadaly překrásně; vyālola — pohybujícími se; kuṇḍala — s náušnicemi; payodhara — s prsy; hāra — s květinovými girlandami; śobhāḥ — jež vypadaly tak překrásně.

Překlad

V uších gopīm visely zářivě naleštěné náušnice z drahokamů a na krcích kovové medailónky. Ruce jim zdobily náramky, měly šaty různých barev a z vlasů jim na ulici padaly spršky květů. Když kráčely do domu Mahārāje Nandy a jejich náušnice, ňadra a girlandy se pohupovaly, jejich krása byla oslňující.

Význam

Popis gopī, které šly do domu Mahārāje Nandy uvítat Kṛṣṇu, je velmi významný. Gopī nebyly obyčejné ženy, ale expanze Kṛṣṇovy energie blaženosti. To uvádí Brahma-saṁhitā:

ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhis
tābhir ya eva nija-rūpatayā kalābhiḥ
goloka eva nivasaty akhilātma-bhūto
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

(5.37)

cintāmaṇi-prakara-sadmasu kalpa-vṛkṣa-
lakṣāvṛteṣu surabhīr abhipālayantam
lakṣmī-sahasra-śata-sambhrama-sevyamānaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

(5.29)

Gopī uctívají Kṛṣṇu všude, kam jde. Proto je Kṛṣṇa ve Śrīmad-Bhāgavatamu tak živě vylíčen. Śrī Caitanya Mahāprabhu o Kṛṣṇovi mluvil podobně: ramyā kācid upāsanā vrajavadhū-vargeṇa yā kalpitā. Všechny gopī přinášely Kṛṣṇovi dary, protože jsou Jeho věčnými společnicemi. Nyní měli ještě větší radost ze zprávy, že se Kṛṣṇa zjevil ve Vṛndāvanu.

10.5.12

Verš

tā āśiṣaḥ prayuñjānāś
ciraṁ pāhīti bālake
haridrā-cūrṇa-tailādbhiḥ
siñcantyo ’janam ujjaguḥ

Synonyma

tāḥ — všechny ženy, manželky a dcery pastevců; āśiṣaḥ — požehnání; prayuñjānāḥ — dávající; ciram — na dlouho; pāhi — nechť se staneš králem Vraji a chráníš všechny její obyvatele; iti — takto; bālake — novorozené dítě; haridrā-cūrṇa — kurkumový prášek; taila-adbhiḥ — smíchaný s olejem; siñcantyaḥ — když pokropily; ajanam — Nejvyšší Osobnost Božství, jež se nikdy nerodí; ujjaguḥ — přednesly modlitby.

Překlad

Manželky a dcery pastevců daly novorozenému dítěti, Kṛṣṇovi, svá požehnání se slovy: “Kéž se staneš králem Vraji a budeš dlouho pečovat o všechny její obyvatele!” Pokropily Nejvyššího Pána, jenž se nikdy nerodí, směsí kurkumového prášku, oleje a vody a přednesly Mu modlitby.

10.5.13

Verš

avādyanta vicitrāṇi
vāditrāṇi mahotsave
kṛṣṇe viśveśvare ’nante
nandasya vrajam āgate

Synonyma

avādyanta — zněly na oslavu Vasudevova syna; vicitrāṇi — různé; vāditrāṇi — hudební nástroje; mahā-utsave — v průběhu velkého festivalu; kṛṣṇe — když Pán Kṛṣṇa; viśva-īśvare — Pán celého vesmírného projevu; anante — bez konce; nandasya — Mahārāje Nandy; vrajam — do sídla obklopeného pastvinami; āgate — přišel.

Překlad

Když všeprostupující, nekonečný Pán Kṛṣṇa, vládce vesmírného projevu, přišel do sídla Mahārāje Nandy, na oslavu velkého svátku se rozezněly různé hudební nástroje.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (4.7):

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

“Ó potomku Bharaty, kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, v té době osobně sestupuji.” Když Kṛṣṇa jednou v Brahmově dni sestoupí, přichází pokaždé do domu Mahārāje Nandy ve Vṛndāvanu. Kṛṣṇa je Pánem celého stvoření (sarva-loka-maheśvaram). Proto nejen v okolí Nandova panství, ale po celém vesmíru-a ve všech ostatních vesmírech-zněla hudba na oslavu Pánova příznivého zjevení.

10.5.14

Verš

gopāḥ parasparaṁ hṛṣṭā
dadhi-kṣīra-ghṛtāmbubhiḥ
āsiñcanto vilimpanto
navanītaiś ca cikṣipuḥ

Synonyma

gopāḥ — pasáci krav; parasparam — jeden na druhého; hṛṣṭāḥ — měli takovou radost; dadhi — tvarohem; kṣīra — slazeným zhuštěným mlékem; ghṛta-ambubhiḥ — vodou smíchanou s máslem; āsiñcantaḥ — stříkající; vilimpantaḥ — potírající; navanītaiḥ ca — a máslem; cikṣipuḥ — házeli po sobě.

Překlad

Pastevci krav si s radostí užívali slavnosti tak, že po sobě navzájem stříkali směsí tvarohu, zhuštěného mléka, másla a vody. Házeli po sobě máslem a roztírali ho jeden druhému po těle.

Význam

Z těchto slov se dozvídáme, že před pěti tisíci lety bylo dostatek mléka, másla a tvarohu nejen k jídlu, pití a vaření, ale při slavnosti to vše lidé bez omezení rozhazovali kolem sebe. Mléko, máslo, tvaroh a další mléčné výrobky se používaly v neomezené míře. Každý měl dostatečnou zásobu mléka a lidé si tím, že ho požívali v mnoha různých mléčných pokrmech, přirozeně uchovávali dobré zdraví, a tak se radovali ze života s vědomím Kṛṣṇy.

10.5.15-16

Verš

nando mahā-manās tebhyo
vāso ’laṅkāra-go-dhanam
sūta-māgadha-vandibhyo
ye ’nye vidyopajīvinaḥ

tais taiḥ kāmair adīnātmā
yathocitam apūjayat
viṣṇor ārādhanārthāya
sva-putrasyodayāya ca

Synonyma

nandaḥ — Mahārāja Nanda; mahā-manāḥ — který byl nejčestnější osobou ze všech pastevců; tebhyaḥ — pastevcům; vāsaḥ — oděvy; alaṅkāra — ozdoby; go-dhanam — a krávy; sūta-māgadha-vandibhyaḥ — sūtům (profesionálním přednášečům příběhů z minulosti), māgadhům (profesionálním přednášečům dějin královských rodů) a vandīm (přednášečům modliteb); ye anye — jakož i jiným; vidyā-upajīvinaḥ — kteří si získávali živobytí na základě svého vzdělání; taiḥ taiḥ — se vším, co; kāmaiḥ — rostoucí touhy; adīna-ātmā — Mahārāja Nanda, jenž byl tak velkodušný; yathā-ucitam — jak bylo vhodné; apūjayat — uctíval je či uspokojoval; viṣṇoḥ ārādhana-arthāya — pro uspokojení Pána Viṣṇua; sva-putrasya — svého dítěte; udayāya — pro všestranné zlepšení podmínek; ca — a.

Překlad

Velkomyslný Mahārāja Nanda daroval pastevcům oděvy, ozdoby a krávy, aby potěšil Pána Viṣṇua, a tak všestranně prospěl svému synovi. Dal milodary sūtům, māgadhům, vandīm a příslušníkům všech ostatních povolání s ohledem na jejich vzdělání a uspokojil touhy každého.

Význam

V poslední době se sice stalo módou používat oslovení daridra-nārāyaṇa, ale slova viṣṇor ārādhanārthāya neznamenají, že všichni lidé, které Nanda Mahārāja při této velké slavnosti uspokojil, byli Viṣṇuové. Nebyli ani daridra, ani Nārāyaṇa. Byli to Nārāyaṇovi oddaní, kteří Nārāyaṇa uspokojovali pomocí svého vzdělání. Potěšit je tedy bylo nepřímým způsobem, jak potěšit Pána Viṣṇua. Mad-bhakta-pūjābhyadhikā (Bhāg. 11.19.21). Pán říká: “Uctívat Mé oddané je lepší, než uctívat Mě přímo.” Celý varṇāśramský systém má za cíl viṣṇu-ārādhanu, uctívání Pána Viṣṇua. Varṇāśramācāravatā puruṣeṇa paraḥ pumān / viṣṇur ārādhyate (Viṣṇu Purāṇa 3.8.9). Potěšit Pána Viṣṇua, Nejvyššího Pána, je konečným cílem života. Necivilizovaný člověk či materialista však tento životní cíl nezná. Na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum (Bhāg. 7.5.31). Skutečný zájem každého spočívá v uspokojování Pána Viṣṇua. Neuspokojovat Pána Viṣṇua a místo toho se snažit být šťastný pomocí hmotných opatření (bahir-artha-māninaḥ) ke štěstí nevede. Jelikož Viṣṇu je základem všeho, je-li On spokojen, je spokojen každý; zvláště děti a členové rodiny oddaného jsou po všech stránkách šťastní. A Nanda Mahārāja chtěl zajistit štěstí svému novorozenému dítěti. To byl jeho záměr. Proto chtěl uspokojit Pána Viṣṇua, a za tím účelem bylo nezbytné uspokojit Jeho oddané, jako byli učení brāhmaṇové, māgadhové a sūtové. Takto, oklikou, by měl být nakonec potěšen Pán Viṣṇu.

10.5.17

Verš

rohiṇī ca mahā-bhāgā
nanda-gopābhinanditā
vyacarad divya-vāsa-srak-
kaṇṭhābharaṇa-bhūṣitā

Synonyma

rohiṇī — Rohiṇī, matka Baladevy; ca — také; mahā-bhāgā — požehnaná matka Baladevy (jejím požehnáním bylo, že mohla společně vychovávat Kṛṣṇu s Balarāmou); nanda-gopā-abhinanditā — ctěná Mahārājem Nandou a matkou Yaśodou; vyacarat — pobíhala z místa na místo; divya — krásnými; vāsa — s šaty; srak — girlandou; kaṇṭha-ābharaṇa — a šperkem na krku; bhūṣitā — ozdobená.

Překlad

Požehnaná Rohiṇī, matka Baladevy, ctěná Nandou Mahārājem a Yaśodou, se také skvostně oblékla a ozdobila náhrdelníkem, girlandou a dalšími ozdobami. Neustále pobíhala sem a tam, aby uvítala ženy přicházející na slavnost.

Význam

Rohiṇī, další manželka Vasudevy, přebývala se svým synem Baladevou také v péči Nandy Mahārāje. Nebyla příliš šťastná, neboť jejího manžela vsadil Kaṁsa do vězení, ale když Nanda Mahārāja u příležitosti Kṛṣṇa-janmāṣṭamī, Nandotsavy, rozdával oděvy a šperky, obdaroval skvostnými šaty a ozdobami i ji, aby se také mohla zúčasnit slavnosti. Měla tedy spoustu práce s vítáním přicházejících žen. Je zde označena jako požehnaná (mahā-bhāgā), jelikož měla to štěstí, že mohla společně vychovávat Kṛṣṇu s Balarāmou.

10.5.18

Verš

tata ārabhya nandasya
vrajaḥ sarva-samṛddhimān
harer nivāsātma-guṇai
ramākrīḍam abhūn nṛpa

Synonyma

tataḥ ārabhya — od té doby; nandasya — Mahārāje Nandy; vrajaḥ — Vrajabhūmi, země ochrany a chovu krav; sarva-samṛddhimān — začala oplývat bohatstvím všeho druhu; hareḥ nivāsa — obydlí Nejvyšší Osobnosti Božství; ātma-guṇaiḥ — s transcendentálními vlastnostmi; ramā-ākrīḍam — místo zábav bohyně štěstí; abhūt — stala se; nṛpa — ó králi (Mahārāji Parīkṣite).

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, domov Nandy Mahārāje je věčně sídlem Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, a Jeho transcendentálních vlastností, a proto vždy přirozeně oplývá veškerým bohatstvím. Avšak od té doby, co se tam Pán Kṛṣṇa zjevil, se stal místem zábav bohyně štěstí.

Význam

Brahma-saṁhitā (5.29) uvádí: lakṣmī-sahasra-śata-sambhrama-sevyamānaṁ govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi. Kṛṣṇovu sídlu neustále slouží statisíce bohyní štěstí. Ať jde Kṛṣṇa kamkoliv, bohyně štěstí jde přirozeně s Ním. Hlavní bohyní štěstí je Śrīmatī Rādhārāṇī. Když se tedy Kṛṣṇa zjevil ve Vraji, znamenalo to, že hlavní bohyně štěstí, Rādhārāṇī, se tam brzy zjeví také. Sídlo Mahārāje Nandy bylo již předtím bohaté, a jelikož se zjevil Kṛṣṇa, mělo být bohaté po všech stránkách.

10.5.19

Verš

gopān gokula-rakṣāyāṁ
nirūpya mathurāṁ gataḥ
nandaḥ kaṁsasya vārṣikyaṁ
karaṁ dātuṁ kurūdvaha

Synonyma

gopān — pastevci krav; gokula-rakṣāyām — ochranou Gokuly; nirūpya — poté, co pověřil; mathurām — do Mathury; gataḥ — odjel; nandaḥ — Nanda Mahārāja; kaṁsasya — Kaṁsy; vārṣikyam — každoroční daně; karam — podíl na zisku; dātum — splatit; kuru-udvaha — ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší ochránce Kuruovské dynastie.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté, můj milý králi Parīkṣite, který jsi nejlepším z ochránců Kuruovské dynastie, pověřil Nanda Mahārāja místní pastevce krav ochranou Gokuly a vydal se do Mathury zaplatit králi Kaṁsovi každoroční daně.

Význam

Jelikož zabíjení dětí bylo v plném proudu a již se o něm vědělo, Nanda Mahārāja měl o své novorozené dítě velký strach. Pověřil tedy místní pastevce krav, aby jeho domov a dítě chránili. Chtěl se okamžitě vydat do Mathury zaplatit povinné daně a také věnovat pro dobro svého novorozeného syna nějaký dar. Pro ochranu dítěte uctíval různé polobohy a předky a rozdal milodary ku spokojenosti všech. Také Kaṁsovi nechtěl jenom zaplatit každoroční daně, ale dát mu také nějaký dar, aby byl i Kaṁsa spokojen. Jeho jediným zájmem bylo, jak své transcendentální dítě, Kṛṣṇu, co nejlépe ochránit.

10.5.20

Verš

vasudeva upaśrutya
bhrātaraṁ nandam āgatam
jñātvā datta-karaṁ rājñe
yayau tad-avamocanam

Synonyma

vasudevaḥ — Vasudeva; upaśrutya — když slyšel; bhrātaram — že jeho drahý přítel a bratr; nandam — Nanda Mahārāja; āgatam — přijel do Mathury; jñātvā — když se dozvěděl; datta-karam — a již zaplatil daně; rājñe — ke králi; yayau — šel; tat-avamocanam — tam, kde Nanda Mahārāja bydlel.

Překlad

Když Vasudeva slyšel, že do Mathury přijel jeho milovaný přítel a bratr Nanda Mahārāja a že již Kaṁsovi zaplatil daně, vydal se do jeho obydlí.

Význam

Vasudeva a Nanda Mahārāja měli stejně důvěrný vztah, jako bratři. Z poznámek Śrīpādy Madhvācāryi navíc vyplývá, že skutečně byli nevlastními bratry. Vasudevův otec Śūrasena se oženil s dívkou z rodiny vaiśyů, a té se narodil Nanda Mahārāja. Nanda se později sám oženil s vaiśyovskou dívkou, Yaśodou. Jeho rodina je proto známá jako rodina vaiśyů a Kṛṣṇa, který vystupoval jako jejich syn, se ujal povinností vaiśyi (kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyam). Balarāma zastupuje obdělávání půdy, a proto neustále nosí pluh, zatímco Kṛṣṇa pase krávy, a proto nosí flétnu. Tito dva bratři tedy ztělesňují kṛṣi-rakṣyu a go-rakṣyu.

10.5.21

Verš

taṁ dṛṣṭvā sahasotthāya
dehaḥ prāṇam ivāgatam
prītaḥ priyatamaṁ dorbhyāṁ
sasvaje prema-vihvalaḥ

Synonyma

tam — jeho (Vasudevu); dṛṣṭvā — když spatřil; sahasā — náhle; utthāya — vstal; dehaḥ — totéž tělo; prāṇam — život; iva — jako kdyby; āgatam — vrátil se; prītaḥ — tak potěšený; priya-tamam — svého drahého přítele a bratra; dorbhyām — oběma pažemi; sasvaje — obejmul; prema-vihvalaḥ — zaplavený láskou a city.

Překlad

Když se Nanda Mahārāja doslechl, že přišel Vasudeva, zaplavila ho láska a city. Měl takovou radost, jako by se mu do těla znovu vrátil život. Když Vasudevu náhle spatřil před sebou, vstal a oběma pažemi ho obejmul.

Význam

Nanda Mahārāja byl starší než Vasudeva, a proto ho objal, zatímco Vasudeva se mu poklonil (namaskāra).

10.5.22

Verš

pūjitaḥ sukham āsīnaḥ
pṛṣṭvānāmayam ādṛtaḥ
prasakta-dhīḥ svātmajayor
idam āha viśāmpate

Synonyma

pūjitaḥ — když byl Vasudeva takto mile uvítán; sukham āsīnaḥ — když dostal pohodlné místo k sezení; pṛṣṭvā — ptal se; anāmayam — příznivé otázky; ādṛtaḥ — uctivě přivítaný; prasakta-dhīḥ — vlivem své silné připoutanosti; sva-ātmajayoḥ — na své dva syny, Kṛṣṇu a Balarāmu; idam — jak bude uvedeno dále; āha — ptal se; viśām-pate — ó Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, když byl Vasudeva Nandou Mahārājem takto uctivě přivítán, pohodlně se usadil a z hluboké lásky ke svým dvěma synům se ptal, jak se Jim daří.

10.5.23

Verš

diṣṭyā bhrātaḥ pravayasa
idānīm aprajasya te
prajāśāyā nivṛttasya
prajā yat samapadyata

Synonyma

diṣṭyā — je to velké štěstí; bhrātaḥ — můj milý bratře; pravayasaḥ — tebe, který jsi nyní v pokročilém věku; idānīm — v současnosti; aprajasya — toho, kdo předtím neměl syna; te — tebe; prajā-āśāyāḥ nivṛttasya — toho, kdo si již téměř nedělal naděje, že by v tomto věku mohl syna mít; prajā — syn; yat — cokoliv; samapadyata — bylo získáno náhodou.

Překlad

“Můj milý bratře Nando Mahārāji, ve svém pokročilém věku jsi neměl žádného syna a už sis téměř nedělal naděje, že bys nějakého mohl mít. To, že nyní syna máš, je tedy známkou velkého štěstí.”

Význam

V pokročilém věku muž obvykle nezplodí chlapce. Pokud se mu podaří v tomto věku dítě zplodit, je to obvykle holčička. Vasudeva se tedy nepřímo Nandy Mahārāje ptal, zda skutečně zplodil chlapce nebo děvče. Vasudeva věděl, že Yaśodā porodila holčičku, kterou ukradl a nahradil chlapcem. Bylo to velké tajemství a Vasudeva chtěl zjistit, zda již o tom Nanda Mahārāja věděl. Když se však ptal, věřil, že tajemství Kṛṣṇova narození a toho, jak byl svěřen do péče matky Yaśody, zůstávalo neodhaleno. Alespoň Kaṁsa se nedozvěděl, co se stalo, a proto nehrozilo žádné nebezpečí.

10.5.24

Verš

diṣṭyā saṁsāra-cakre ’smin
vartamānaḥ punar-bhavaḥ
upalabdho bhavān adya
durlabhaṁ priya-darśanam

Synonyma

diṣṭyā — i to je štěstí; saṁsāra-cakre asmin — v tomto světě zrození a smrti; vartamānaḥ — i když jsem byl; punaḥ-bhavaḥ — mé setkání s tebou je jako nové zrození; upalabdhaḥ — získané mnou; bhavān — ty; adya — dnes; durlabham — ačkoliv to bylo nemožné; priya-darśanam — vidět tě znovu, můj milovaný příteli a bratře.

Překlad

“I to, že tě nyní vidím, je štěstí. Při této příležitosti se cítím jako znovuzrozený. I přesto, že člověk žije v tomto hmotném světě, je velice těžké se setkávat s důvěrnými přáteli a drahými příbuznými.”

Význam

Vasudeva seděl na Kaṁsův rozkaz ve vězení, a proto neviděl Nandu Mahārāje mnoho let, ačkoliv žil stále v Mathuře. Když se tedy znovu setkali, Vasudevovi to připadalo jako znovuzrození.

10.5.25

Verš

naikatra priya-saṁvāsaḥ
suhṛdāṁ citra-karmaṇām
oghena vyūhyamānānāṁ
plavānāṁ srotaso yathā

Synonyma

na — ne; ekatra — na jednom místě; priya-saṁvāsaḥ — žijící pohromadě s drahými přáteli a příbuznými; suhṛdām — přátel; citra-karmaṇām — nás všech, kteří trpíme reakcemi za svou minulou karmu; oghena — silou; vyūhyamānānām — unášeni pryč; plavānām — klacíků a jiných předmětů plujících po vodě; srotasaḥ — vln; yathā — jako.

Překlad

“Mnoho prken a klacíků je unášeno silou říčních vln a nemohou zůstat pohromadě. Kvůli našim minulým činům a vlnám času ani my nemůžeme být stále spolu, i když máme se svými přáteli a rodinnými příslušníky důvěrný vztah.”

Význam

Vasudeva hořekoval, že on a Nanda Mahārāja nemohou žít spolu. Jak by ale mohli? Vasudeva připomíná, že všichni-i když máme důvěrný vztah-jsme unášeni vlnami času podle výsledků své minulé karmy.

10.5.26

Verš

kaccit paśavyaṁ nirujaṁ
bhūry-ambu-tṛṇa-vīrudham
bṛhad vanaṁ tad adhunā
yatrāsse tvaṁ suhṛd-vṛtaḥ

Synonyma

kaccit — zdali; paśavyam — ochrana krav; nirujam — bez potíží či nemocí; bhūri — v dostatečném množství; ambu — voda; tṛṇa — tráva; vīrudham — rostliny; bṛhat vanam — velký les; tat — to vše tam je; adhunā — nyní; yatra — kde; āsse — žiješ; tvam — ty; suhṛt-vṛtaḥ — obklopen přáteli.

Překlad

“Nando Mahārāji, příteli můj milý, je na místě, kde žiješ se svými přáteli, les příhodný pro zvířata, hlavně pro krávy? Doufám, že se tam nevyskytuje žádná nemoc ani jiné potíže. Jistě je to místo s hojností vody, trávy a dalších rostlin.”

Význam

Aby lidé byli šťastní, musejí se starat o zvířata, hlavně o krávy. Proto se Vasudeva ptal, zda tam, kde Nanda Mahārāja žil, byly pro zvířata dobré podmínky. Aby lidé mohli usilovat o pravé štěstí, musí být zajištěna ochrana krav. To znamená, že musejí mít lesy a přiměřené pastviny s hojností trávy a vody. Pokud budou zvířata šťastná, budou dávat dostatek mléka, z něhož budou mít lidé užitek v podobě mnoha mléčných výrobků, díky nimž budou moci šťastně žít. Bhagavad-gītā (18.44) přikazuje: kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyaṁ vaiśya-karma svabhāva-jam. Jak může být společnost šťastná, když zvířatům nezajišťuje vhodné podmínky pro život? To, že lidé chovají dobytek, aby ho pak posílali na jatka, je velký hřích. Tímto démonským podnikáním maří svou příležitost žít skutečně lidským životem. Jelikož Kṛṣṇovým pokynům nepřikládají žádný význam, jejich rozvoj takzvané civilizace připomíná šílené jednání pacientů v blázinci.

10.5.27

Verš

bhrātar mama sutaḥ kaccin
mātrā saha bhavad-vraje
tātaṁ bhavantaṁ manvāno
bhavadbhyām upalālitaḥ

Synonyma

bhrātaḥ — můj milý bratře; mama — můj; sutaḥ — syn (Baladeva, který se narodil Rohiṇī); kaccit — zdali; mātrā saha — se svou matkou Rohiṇī; bhavat-vraje — ve tvém domě; tātam — za otce; bhavantam — tebe; manvānaḥ — považující; bhavadbhyām — tebou a tvou ženou Yaśodou; upalālitaḥ — řádně vychováván.

Překlad

“Můj syn Baladeva, kterého ty a tvá žena Yaśodādevī vychováváte, vás považuje za svého otce a matku. Žije v tvém domě se svou skutečnou matkou Rohiṇī v klidu a pokoji?”

10.5.28

Verš

puṁsas tri-vargo vihitaḥ
suhṛdo hy anubhāvitaḥ
na teṣu kliśyamāneṣu
tri-vargo ’rthāya kalpate

Synonyma

puṁsaḥ — člověka; tri-vargaḥ — tři cíle života (náboženství, ekonomický rozvoj a smyslový požitek); vihitaḥ — obřady podle védských pokynů; suhṛdaḥ — příbuzným a přátelům; hi — jistě; anubhāvitaḥ — když jsou v pořádku; na — ne; teṣu — v nich; kliśyamāneṣu — pokud jsou v nějakých potížích; tri-vargaḥ — tyto tři cíle života; arthāya — jakémukoliv účelu; kalpate — stává se.

Překlad

“Podle popisů védských písem přinášejí náboženství, ekonomický rozvoj a smyslový požitek prospěch tomu, jehož přátelé a příbuzní jsou v pořádku. Mají-li však těžkosti, pak tyto tři cíle nemohou přinést žádné štěstí.”

Význam

Vasudeva Nandovi Mahārājovi s lítostí sdělil, že i když má ženu a děti, nemůže se o ně řádně starat, jak bylo jeho povinností, a proto byl nešťastný.

10.5.29

Verš

śrī-nanda uvāca
aho te devakī-putrāḥ
kaṁsena bahavo hatāḥ
ekāvaśiṣṭāvarajā
kanyā sāpi divaṁ gatā

Synonyma

śrī-nandaḥ uvāca — Nanda Mahārāja pravil; aho — běda; te — tvoji; devakī-putrāḥ — všichni synové tvé ženy Devakī; kaṁsena — králem Kaṁsou; bahavaḥ — kterých bylo mnoho; hatāḥ — byli usmrceni; ekā — jedno; avaśiṣṭā — zbývající dítě; avarajā — nejmladší ze všech; kanyā — dcera; sā api — ona také; divam gatā — odebrala se na nebeské planety.

Překlad

Nanda Mahārāja pravil: “Běda, král Kaṁsa usmrtil tolik tvých dětí, které se narodily Devakī. A tvá jediná dcera, ze všech nejmladší, se odebrala na nebeské planety.”

Význam

Když Vasudeva ze slov Nandy Mahārāje pochopil, že tajemství Kṛṣṇova zrození a jeho výměny za Yaśodinu dceru, zůstává neodhalené, byl šťastný, že vše probíhá hladce. Prohlášením, že Vasudevova dcera, jeho nejmladší dítě, odešla na nebeské planety, dal Nanda Mahārāja najevo, že neví, že se tato dcera narodila Yaśodě a že ji Vasudeva vyměnil za Kṛṣṇu. To rozptýlilo Vasudevovy pochybnosti.

10.5.30

Verš

nūnaṁ hy adṛṣṭa-niṣṭho ’yam
adṛṣṭa-paramo janaḥ
adṛṣṭam ātmanas tattvaṁ
yo veda na sa muhyati

Synonyma

nūnam — jistě; hi — vskutku; adṛṣṭa — neviditelné; niṣṭhaḥ ayam — něco tam končí; adṛṣṭa — neviditelný osud; paramaḥ — konečný; janaḥ — každá živá bytost v tomto hmotném světě; adṛṣṭam — onen osud; ātmanaḥ — o vlastním já; tattvam — nejvyšší pravdu; yaḥ — každý, kdo; veda — zná; na — ne; saḥ — on; muhyati — je zmatený.

Překlad

“Každého člověka ovládá osud, který předurčuje výsledky jeho plodonosného jednání. Řízením neviditelného osudu osoba získá syna nebo dceru, a když je potom ztratí, je i to dílem neviditelného osudu. Osud je konečným vládcem všech. Ten, kdo to ví, není nikdy zmatený.”

Význam

Nanda Mahārāja utěšil svého mladšího bratra Vasudevu prohlášením, že z konečného hlediska je všechno určeno osudem. Vasudeva by neměl být nešťastný, že Kaṁsa zabil mnoho jeho dětí nebo že jeho poslední dítě, dcera, se odebralo na nebeské planety.

10.5.31

Verš

śrī-vasudeva uvāca
karo vai vārṣiko datto
rājñe dṛṣṭā vayaṁ ca vaḥ
neha stheyaṁ bahu-tithaṁ
santy utpātāś ca gokule

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — Śrī Vasudeva odpověděl; karaḥ — daně; vai — jistě; vārṣikaḥ — každoroční; dattaḥ — již jsi zaplatil; rājñe — králi; dṛṣṭāḥ — viděli jsme se; vayam ca — my dva; vaḥ — vás; na — ne; iha — na tomto místě; stheyam — měl by trvat pobyt; bahu-titham — mnoho dní; santi — může být; utpātāḥ ca — mnoho neblahých událostí; gokule — v Gokule, tvém domově.

Překlad

Vasudeva řekl Nandovi Mahārājovi: “Teď, když jsi už Kaṁsovi zaplatil každoroční daně a také jsi viděl mě, nezůstávej na tomto místě mnoho dní, můj milý bratře. Bude lépe, když se vrátíš do Gokuly, protože vím, že tam může dojít k mnoha neblahým událostem.”

10.5.32

Verš

śrī-śuka uvāca
iti nandādayo gopāḥ
proktās te śauriṇā yayuḥ
anobhir anaḍud-yuktais
tam anujñāpya gokulam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; nanda-ādayaḥ — Nanda Mahārāja a jeho společníci; gopāḥ — pastevci; proktāḥ — když dostali radu; te — oni; śauriṇā — od Vasudevy; yayuḥ — vydali se z onoho místa; anobhiḥ — na vozech tažených volským spřežením; anaḍut-yuktaiḥ — se zapřaženými voly; tam anujñāpya — poté, co si vyžádali Vasudevovo svolení; gokulam — do Gokuly.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Poté, co dal Vasudeva Nandovi tuto radu, Nanda Mahārāja a jeho společníci, pastevci krav, si vyžádali Vasudevovo svolení, zapřáhli voly do vozů a vydali se do Gokuly.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k páté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Setkání Nandy Mahārāje s Vasudevou”.

KAPITOLA ŠESTÁ

Usmrcení démonice Pūtany

10.6.1

Verš

śrī-śuka uvāca
nandaḥ pathi vacaḥ śaurer
na mṛṣeti vicintayan
hariṁ jagāma śaraṇam
utpātāgama-śaṅkitaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; nandaḥ — Nanda Mahārāja; pathi — cestou zpátky domů; vacaḥ — slova; śaureḥ — Vasudevy; na — ne; mṛṣā — bezdůvodná; iti — tak; vicintayan — když uvažoval o tom, co nepříznivého by se mohlo jeho malému synu Kṛṣṇovi přihodit; harim — u Nejvyššího Pána, vládce; jagāma — přijal; śaraṇam — útočiště; utpāta — neblahých událostí; āgama — s předtuchou; śaṅkitaḥ — obávající se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, cestou domů Nanda Mahārāja uvažoval, že to, co Vasudeva řekl, nemohla být lež ani výmysl. Gokule jistě hrozilo něco neblahého. Nanda Mahārāja myslel na nebezpečí hrozící jeho krásnému synu Kṛṣṇovi a měl strach; přijal tedy útočiště u lotosových nohou nejvyššího vládce.

Význam

Když hrozí nějaké nebezpečí, čistý oddaný vždy myslí na ochranu a útočiště, jež poskytuje Nejvyšší Osobnost Božství. To je rovněž doporučeno v Bhagavad-gītě (9.33): anityam asukhaṁ lokam imaṁ prāpya bhajasva mām. V tomto hmotném světě hrozí nebezpečí na každém kroku (padaṁ padaṁ yad vipadām). Oddaný proto nemá jinou možnost, než na každém kroku přijímat útočiště u Pána.

10.6.2

Verš

kaṁsena prahitā ghorā
pūtanā bāla-ghātinī
śiśūṁś cacāra nighnantī
pura-grāma-vrajādiṣu

Synonyma

kaṁsena — králem Kaṁsou; prahitā — dříve vyslaná; ghorā — příšerná; pūtanā — jménem Pūtanā; bāla-ghātinī — Rākṣasī, která zabíjela; śiśūn — malé děti; cacāra — putovala; nighnantī — zabíjející; pura-grāma-vraja-ādiṣu — po všech městech, vesnicích a osadách.

Překlad

Když se Nanda Mahārāja vracel do Gokuly, tatáž příšerná Pūtanā, kterou předtím Kaṁsa vyslal, aby zabíjela děti, putovala po městech, vesnicích a osadách a plnila svou ohavnou povinnost.

10.6.3

Verš

na yatra śravaṇādīni
rakṣo-ghnāni sva-karmasu
kurvanti sātvatāṁ bhartur
yātudhānyaś ca tatra hi

Synonyma

na — ne; yatra — tam, kde; śravaṇa-ādīni — činnosti v rámci bhakti-yogy, počínaje posloucháním a opěvováním; rakṣaḥ-ghnāni — zvuková vibrace, která odstraňuje veškeré nebezpečí a nepřátelské živly; sva-karmasu — pokud osoba koná svou předepsanou povinnost; kurvanti — tyto věci se provádějí; sātvatām bhartuḥ — ochránce oddaných; yātudhānyaḥ — rušivé prvky, nepřátelské živly; ca — také; tatra hi — tam jistě je.

Překlad

Můj milý králi, tam, kde lidé v jakémkoliv postavení plní své předepsané povinnosti oddané služby tím, že se věnují opěvování a poslouchání (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ), nemůže hrozit nebezpečí od nepřátelských živlů. Dokud tedy byl Nejvyšší Pán v Gokule osobně přítomný, bylo zbytečné dělat si o toto místo starosti.

Význam

Śukadeva Gosvāmī vyslovil tento verš proto, aby zmírnil úzkost Mahārāje Parīkṣita. Mahārāja Parīkṣit byl Kṛṣṇův oddaný, a proto byl poněkud rozrušen, když slyšel, že Pūtanā způsobovala v Gokule nepokoje. Śukadeva Gosvāmī ho tedy ujistil, že v Gokule žádné nebezpečí nehrozilo. Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura zpíval: nāmāśraya kari' yatane tumi, thākaha āpana kāje. Tím se každému doporučuje vyhledat útočiště ve zpívání Hare Kṛṣṇa mahā-mantry a nadále se věnovat svému zaměstnání. Tak nic neztratí a jeho zisk bude obrovský. Dokonce i z hmotného hlediska by měl každý začít zpívat Hare Kṛṣṇa mantru, aby se zachránil před veškerým nebezpečím. Tento svět je plný nebezpečí (padaṁ padaṁ yad vipadām), a proto bychom měli zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru, aby v naší rodině, společnosti, čtvrti a národě probíhalo vše hladce a bez nebezpečí.

10.6.4

Verš

sā khe-cary ekadotpatya
pūtanā nanda-gokulam
yoṣitvā māyayātmānaṁ
prāviśat kāma-cāriṇī

Synonyma

sā — ta (Pūtanā); khe-carī — která cestovala po nebi; ekadā — jednou; utpatya — přiletěla; pūtanā — démonice Pūtanā; nanda-gokulam — do Gokuly, sídla Nandy Mahārāje; yoṣitvā — poté, co proměnila v půvabnou ženu; māyayā — mystickou silou; ātmānam — sebe; prāviśat — vstoupila; kāma-cāriṇī — ta, která se dokázala přemisťovat podle své touhy.

Překlad

Rākṣasī Pūtanā, která se dokázala přemisťovat podle své touhy, jednou cestovala po nebi. Pomocí mystické síly se proměnila v půvabnou ženu, a tak vstoupila do Gokuly, sídla Nandy Mahārāje.

Význam

Rākṣasī se učí mystickým silám, pomocí nichž mohou cestovat po nebi beze strojů. V některých částech Indie žijí dodnes čarodějnice, které si mohou sednout na kus klacku a s jeho pomocí velmi rychle přeletět z jednoho místa na druhé. Toto umění ovládala Pūtanā. Poté, co se proměnila v půvabnou ženu, vstoupila do sídla Nandy Mahārāje, do Gokuly.

10.6.5-6

Verš

tāṁ keśa-bandha-vyatiṣakta-mallikāṁ
bṛhan-nitamba-stana-kṛcchra-madhyamām
suvāsasaṁ kalpita-karṇa-bhūṣaṇa-
tviṣollasat-kuntala-maṇḍitānanām

valgu-smitāpāṅga-visarga-vīkṣitair
mano harantīṁ vanitāṁ vrajaukasām
amaṁsatāmbhoja-kareṇa rūpiṇīṁ
gopyaḥ śriyaṁ draṣṭum ivāgatāṁ patim

Synonyma

tām — její; keśa-bandha-vyatiṣakta-mallikām — jejíž účes byl ozdoben věncem z květů mallikā; bṛhat — velkými; nitamba-stana — jejími boky a pevnými prsy; kṛcchra-madhyamām — jejíž útlý pás byl přetížen; su-vāsasam — pěkně namalovaná či velmi přitažlivě oblečená; kalpita-karṇa-bhūṣaṇa — náušnic v uších; tviṣā — díky záři; ullasat — velmi přitažlivý; kuntala-maṇḍita-ānanām — jejíž nádherný obličej lemovaly černé vlasy; valgu-smita-apāṅga-visarga-vīkṣitaiḥ — tím, jak na každého s úsměvem vrhala přitažlivé pohledy; manaḥ harantīm — upoutala pozornost všech; vanitām — mimořádně přitažlivá žena; vraja-okasām — obyvatel Gokuly; amaṁsata — myslely si; ambhoja — držící lotosový květ; kareṇa — v ruce; rūpiṇīm — překrásná; gopyaḥ — gopī, obyvatelky Gokuly; śriyam — bohyně štěstí; draṣṭum — podívat se; iva — jako kdyby; āgatām — přišla; patim — na svého manžela.

Překlad

Měla zaoblené boky a velká, pevná prsa, jimiž jako by byl přetížen její útlý pas, a byla velice pěkně oblečena. Vlasy ozdobené věncem z květů mallikā lemovaly její nádherný obličej a v uších měla zářivé náušnice. Na každého pohlížela s přitažlivým úsměvem, a tak její krása zaujala všechny obyvatele Vraji, především muže. Když ji spatřily gopī, myslely si, že se na svého manžela Kṛṣṇu přišla podívat překrásná bohyně štěstí s lotosovým květem v ruce.

10.6.7

Verš

bāla-grahas tatra vicinvatī śiśūn
yadṛcchayā nanda-gṛhe ’sad-antakam
bālaṁ praticchanna-nijoru-tejasaṁ
dadarśa talpe ’gnim ivāhitaṁ bhasi

Synonyma

bāla-grahaḥ — čarodějnice, jejímž posláním bylo zabíjet malé děti; tatra — stojící tam; vicinvatī — myslící na, hledající; śiśūn — děti; yadṛcchayā — svévolně; nanda-gṛhe — v domě Nandy Mahārāje; asat-antakam — schopné zahubit všechny démony; bālam — dítě; praticchanna — skrytá; nija-uru-tejasam — jehož neomezená síla; dadarśa — spatřila; talpe — (ležící) na posteli; agnim — oheň; iva — jako; āhitam — skrytý; bhasi — popelem.

Překlad

Pūtanā, jejímž posláním bylo zabíjet malé děti, při hledání svých obětí vešla do domu Nandy Mahārāje. Nikdo jí v tom nebránil, neboť přicházela na popud vyšší energie Pána. Aniž by se kohokoliv ptala, vstoupila do Nandova pokoje, kde spatřila na posteli spát dítě, jehož neomezená síla byla skryta, jako když je mocný oheň zakryt popelem. Věděla, že toto dítě není obyčejné, ale že má zahubit všechny démony.

Význam

Oblíbenými činnostmi démonů je působit rozruch a zabíjet. Ale dítě ležící na posteli v domě Nandy Mahārāje mělo samo zahubit mnoho démonů.

10.6.8

Verš

vibudhya tāṁ bālaka-mārikā-grahaṁ
carācarātmā sa nimīlitekṣaṇaḥ
anantam āropayad aṅkam antakaṁ
yathoragaṁ suptam abuddhi-rajju-dhīḥ

Synonyma

vibudhya — když pochopil; tām — ji (Pūtanu); bālaka-mārikā-graham — čarodějnici zkušenou v zabíjení malých dětí; cara-acara-ātmā — Kṛṣṇa, všeprostupující Nadduše; saḥ — On; nimīlita-īkṣaṇaḥ — zavřel oči; anantam — Neomezeného; āropayat — položila; aṅkam — na svůj klín; antakam — pro vlastní záhubu; yathā — jako; uragam — hada; suptam — spícího; abuddhi — člověk bez inteligence; rajju-dhīḥ — ten, kdo považuje hada za provaz.

Překlad

Pán Śrī Kṛṣṇa, všeprostupující Nadduše, ležící na posteli, věděl, že Pūtanā, čarodějnice zkušená v usmrcování malých dětí, Ho přišla zabít. Zavřel proto oči, jako kdyby se jí bál. Pūtanā si tedy vzala na klín toho, kdo se měl stát její záhubou, jako když si nerozumný člověk položí na klín spícího hada, jehož považuje za provaz.

Význam

V tomto verši je narážka na dvojí zmatenost. Když Kṛṣṇa viděl, že Ho Pūtanā přišla zabít, myslel si: “Tato žena ke Mně přistupuje s mateřskou láskou, i když předstíranou, a musím jí tedy dát nějaké požehnání.” Proto se na ni podíval trochu zmateně a potom opět zavřel oči. Rākṣasī Pūtanā byla také zmatena. Nebyla natolik inteligentní, aby chápala, že si na klín bere spícího hada-považovala hada za obyčejný provaz. Slova antakam a anantam si navzájem odporují. Jelikož byla Pūtanā nerozumná, myslela si, že může zabít původce vlastní zkázy (antakam). Ten je však neomezený (ananta), a proto Ho nikdo nezahubí.

10.6.9

Verš

tāṁ tīkṣṇa-cittām ativāma-ceṣṭitāṁ
vīkṣyāntarā koṣa-paricchadāsivat
vara-striyaṁ tat-prabhayā ca dharṣite
nirīkṣyamāṇe jananī hy atiṣṭhatām

Synonyma

tām — tu (Rākṣasī Pūtanu); tīkṣṇa-cittām — s krutým záměrem v srdci, zabít malé dítě; ati-vāma-ceṣṭitām — ačkoliv se s dítětem snažila zacházet lépe než matka; vīkṣya antarā — když ji viděly v pokoji; koṣa-paricchada-asi-vat — jako ostrý meč v měkké pochvě; vara-striyam — půvabná žena; tat-prabhayā — její mocí; ca — také; dharṣite — přemoženy; nirīkṣyamāṇe — viděly; jananī — dvě matky; hi — vskutku; atiṣṭhatām — mlčely, nebránily.

Překlad

Srdce Rākṣasī Pūtany bylo nelítostné a kruté, ale přitom vypadala jako milující matka. Podobala se tak ostrému meči v měkké pochvě. I když ji Yaśodā a Rohiṇī viděly v pokoji, byly přemoženy její krásou, a proto ji nezastavily, a naopak mlčely, jelikož se k dítěti chovala jako matka.

Význam

Pūtanā byla cizinka a zosobňovala krutou smrt, ale byla v srdci tak odhodlaná dítě zabít, že když přišla a rovnou si položila nemluvně na klín, aby Mu dala pít ze svého prsu, matky byly tak uchváceny její krásou, že jí v tom nebránily. Krásná žena je někdy nebezpečná, protože všichni jsou okouzleni její vnější krásou (māyā-mohita), a proto nechápou, co se odehrává v její mysli. Ti, kdo jsou uneseni krásou vnější energie, jsou zváni māyā-mohita. Mohitaṁ nābhijānāti mām ebhyaḥ param avyayam (Bg. 7.13). Na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇuṁ durāśayā ye bahir-artha-māninaḥ (Bhāg. 7.5.31). V tomto případě ovšem obě matky, Rohiṇī a Yaśodā, nebyly māyā-mohita, oklamány vnější energií, ale kvůli rozvinutí Pánových zábav byly okouzleny yoga-māyou. Ta způsobuje tuto māyā-mohu.

10.6.10

Verš

tasmin stanaṁ durjara-vīryam ulbaṇaṁ
ghorāṅkam ādāya śiśor dadāv atha
gāḍhaṁ karābhyāṁ bhagavān prapīḍya tat-
prāṇaiḥ samaṁ roṣa-samanvito ’pibat

Synonyma

tasmin — na místě; stanam — prs; durjara-vīryam — mocná zbraň obsahující jed; ulbaṇam — prudký; ghorā — strašlivá Pūtanā; aṅkam — na svůj klín; ādāya — poté, co umístila; śiśoḥ — do úst dítěte; dadau — vsunula; atha — načež; gāḍham — silně; karābhyām — oběma rukama; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; prapīḍya — působící jí ukrutnou bolest; tat-prāṇaiḥ — její život; samam — společně s; roṣa-samanvitaḥ — velice na ni rozhněvaný; apibat — vysál z prsu.

Překlad

Strašlivá Rākṣasī si na místě vzala Kṛṣṇu na klín a vsunula Mu do úst svůj prs. Bradavka jejího prsu byla potřena nebezpečným, ihned působícím jedem, ale Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa, který se na ni velice rozhněval, prs uchopil, oběma rukama ho silně stisknul a vysál jed i s jejím životem.

Význam

Pán Kṛṣṇa se na Pūtanu nehněval kvůli sobě, ale proto, že již ve Vrajabhūmi usmrtila mnoho malých dětí. Rozhodl se tedy, že za to bude muset zaplatit svým životem.

10.6.11

Verš

sā muñca muñcālam iti prabhāṣiṇī
niṣpīḍyamānākhila-jīva-marmaṇi
vivṛtya netre caraṇau bhujau muhuḥ
prasvinna-gātrā kṣipatī ruroda ha

Synonyma

sā — ona (Rākṣasī Pūtanā); muñca — pusť mě; muñca — pusť mě; alam — přestaň sát z mého prsu; iti — takto; prabhāṣiṇī — volající; niṣpīḍyamānā — cítící nesnesitelný tlak; akhila-jīva-marmaṇi — v každém centru své životní síly; vivṛtya — doširoka otevírající; netre — svoje oči; caraṇau — obě nohy; bhujau — obě ruce; muhuḥ — znovu a znovu; prasvinna-gātrā — s tělem zalitým potem; kṣipatī — rozhazující; ruroda — křičela bolestí; ha — jistě.

Překlad

Démonice Pūtanā, jež cítila nesnesitelný tlak v každém životně důležitém bodě, začala volat: “Prosím, pusť mě, pusť mě! Přestaň sát z mého prsu!” Potila se, oči měla doširoka otevřené, ztratila vládu nad svýma rukama i nohama a znovu a znovu hlasitě křičela.

Význam

Rākṣasī se od Kṛṣṇy dostalo přísného trestu. Rozhodila ruce a nohy a Kṛṣṇa ji také začal kopat svýma nožkama, aby ji za napáchané zlo náležitě potrestal.

10.6.12

Verš

tasyāḥ svanenātigabhīra-raṁhasā
sādrir mahī dyauś ca cacāla sa-grahā
rasā diśaś ca pratinedire janāḥ
petuḥ kṣitau vajra-nipāta-śaṅkayā

Synonyma

tasyāḥ — velké Rākṣasī Pūtany; svanena — zvukovou vibrací; ati — velice; gabhīra — hlubokou; raṁhasā — mocnou; sa-adriḥ — s horami; mahī — zemský povrch; dyauḥ ca — a vesmírný prostor; cacāla — chvěl se; sa-grahā — s hvězdami; rasā — pod planetou Zemí; diśaḥ ca — a všechny světové strany; pratinedire — třásly se; janāḥ — lidé; petuḥ — padla; kṣitau — na zem; vajra-nipāta-śaṅkayā — obávající se, že do nich udeří blesk.

Překlad

Pūtanin hlasitý a mocný křik rozechvíval zemi s jejími horami i vesmírný prostor s jeho planetami. Nižší planety a všechny světové strany se třásly a lidé padali k zemi ve strachu, že do nich udeří blesk.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že slovo rasā v tomto verši označuje planetární soustavy pod úrovní Země, jako je Rasātala, Atala, Vitala, Sutala a Talātala.

10.6.13

Verš

niśā-carītthaṁ vyathita-stanā vyasur
vyādāya keśāṁś caraṇau bhujāv api
prasārya goṣṭhe nija-rūpam āsthitā
vajrāhato vṛtra ivāpatan nṛpa

Synonyma

niśā-carī — Rākṣasī; ittham — takto; vyathita-stanā — nesmírně trpící tlakem na její ňadro; vyasuḥ — přišla o život; vyādāya — otevírající ústa dokořán; keśān — vlasy; caraṇau — nohy; bhujau — ruce; api — také; prasārya — prodlužující; goṣṭhe — na pastvinu; nija-rūpam āsthitā — zůstala ve své původní démonské podobě; vajra-āhataḥ — zabitý Indrovým bleskem; vṛtraḥ — Vṛtrāsura; iva — jako kdyby; apatat — padla; nṛpa — ó králi.

Překlad

Takto démonice Pūtanā, nesmírně trpící tím, jak Kṛṣṇa svíral její ňadro, přišla o život. Ó králi Parīkṣite, ústa otevřela dokořán, její paže, nohy a vlasy se prodloužily a na pastvině padla ve své původní podobě Rākṣasī k zemi, stejně jako padl Vṛtrāsura, když ho Indra zabil svým bleskem.

Význam

Pūtanā byla mocná Rākṣasī, jež ovládala umění, jak mystickou silou skrýt svou původní podobu. Když ale byla usmrcena, její mystická síla ji už nemohla skrývat, a tak se objevila ve své původní podobě.

10.6.14

Verš

patamāno ’pi tad-dehas
tri-gavyūty-antara-drumān
cūrṇayām āsa rājendra
mahad āsīt tad adbhutam

Synonyma

patamānaḥ api — dokonce když padalo; tat-dehaḥ — její obrovské tělo; tri-gavyūti-antara — v dosahu dvaceti kilometrů; drumān — stromy všeho druhu; cūrṇayām āsa — rozdrtilo; rājendra — ó králi Parīkṣite; mahat āsīt — bylo obrovské; tat — to tělo; adbhutam — a velice podivuhodné.

Překlad

Když se Pūtanino obrovské tělo zhroutilo k zemi, rozdrtilo všechny stromy v dosahu dvaceti kilometrů, králi Parīkṣite. Ve svém obrovském těle byla úžasná.

Význam

Když Pūtanā umírala, kvůli nesmírné bolesti, kterou jí Kṛṣṇa působil tím, jak sál z jejího prsu, vyběhla nejen z místnosti, ale i mimo vesnici a ve svém obrovském těle se na pastvině zhroutila k zemi.

10.6.15-17

Verš

īṣā-mātrogra-daṁṣṭrāsyaṁ
giri-kandara-nāsikam
gaṇḍa-śaila-stanaṁ raudraṁ
prakīrṇāruṇa-mūrdhajam

andha-kūpa-gabhīrākṣaṁ
pulināroha-bhīṣaṇam
baddha-setu-bhujorv-aṅghri
śūnya-toya-hradodaram

santatrasuḥ sma tad vīkṣya
gopā gopyaḥ kalevaram
pūrvaṁ tu tan-niḥsvanita-
bhinna-hṛt-karṇa-mastakāḥ

Synonyma

īṣā-mātra — jako čepele pluhu; ugra — hrozivé; daṁṣṭra — zuby; āsyam — s ústy v nichž; giri-kandara — jako horské jeskyně; nāsikam — jejíž nosní dírky; gaṇḍa-śaila — jako obrovské balvany; stanam — jejíž prsa; raudram — hrůzostrašné; prakīrṇa — rozcuchané; aruṇa-mūrdha-jam — jejíž vlasy měly barvu mědi; andha-kūpa — jako zapomenuté, vyschlé studny; gabhīra — hluboké; akṣam — oční jamky; pulina-āroha-bhīṣaṇam — jejíž stehna naháněla hrůzu jako říční břehy; baddha-setu-bhuja-uru-aṅghri — jejíž paže, stehna a holeně byly pevné mosty; śūnya-toya-hrada-udaram — jejíž břicho bylo jako jezero bez vody; santatrasuḥ sma — vyděsili se; tat — to; vīkṣya — když viděli; gopāḥ — pastevci; gopyaḥ — a pasačky; kalevaram — tak obrovské tělo; pūrvam tu — předtím; tat-niḥsvanita — kvůli jejímu hlasitému řevu; bhinna — vyděšení; hṛt — jejichž srdce; karṇa — uši; mastakāḥ — a hlavy.

Překlad

Ústa této Rākṣasī byla plná zubů, z nichž každý připomínal čepel pluhu, její nosní dírky byly hluboké jako horské jeskyně a prsa se podobala obrovským balvanům spadlým z hor. Její rozcuchané vlasy měly barvu mědi, oční jamky vypadaly jako hluboké, vyschlé zapomenuté studny, hrůzostrašná stehna připomínala říční břehy, ruce a nohy vypadaly jako velké mosty a břicho jako vyschlé jezero. Srdce, uši a hlavy pastevců a jejich žen již vyděsil řev Rākṣasī, a když viděli její podivuhodné strašlivé tělo, vyděsili se ještě víc.

10.6.18

Verš

bālaṁ ca tasyā urasi
krīḍantam akutobhayam
gopyas tūrṇaṁ samabhyetya
jagṛhur jāta-sambhramāḥ

Synonyma

bālam ca — dítě také; tasyāḥ — té (Rākṣasī Pūtany); urasi — na vrchu prsu; krīḍantam — zabrané do hry; akutobhayam — nebojácně; gopyaḥ — všechny pasačky; tūrṇam — okamžitě; samabhyetya — přišly k; jagṛhuḥ — vzaly; jāta-sambhramāḥ — s obvyklou láskou a péčí.

Překlad

Malý Kṛṣṇa si nebojácně hrál na vrcholku Pūtanina prsu, a když gopī viděly Jeho úžasné počínání, okamžitě k Němu s velkou radostí šly a vzaly Ho k sobě.

Význam

Toto je Nejvyšší Osobnost Božství-Kṛṣṇa. I když Rākṣasī Pūtanā dokázala svými mystickými schopnostmi zvětšit nebo zmenšit své tělesné rozměry a získat tomu odpovídající sílu, Nejvyšší Pán je stejně silný v kterékoliv transcendentální podobě. Kṛṣṇa je skutečná Osobnost Božství, neboť je stále stejný, ať je jako dítě nebo jako dospělý mladý muž. Nepotřebuje získávat sílu meditací nebo nějakým jiným vnějším úsilím. Když tedy mocná Pūtanā zvětšila své tělo, Kṛṣṇa zůstal stejným malým dítětem a nebojácně si hrál na vrcholku jejího prsu. Ṣaḍ-aiśvarya-pūrṇa. Bhagavān, Nejvyšší Osobnost Božství, neustále v plné míře oplývá všemi energiemi, ať má tu či onu podobu. Jeho energie jsou vždy úplné. Parāsya śaktir vividhaiva śrūyate. Může projevit veškeré energie za jakýchkoliv okolností.

10.6.19

Verš

yaśodā-rohiṇībhyāṁ tāḥ
samaṁ bālasya sarvataḥ
rakṣāṁ vidadhire samyag
go-puccha-bhramaṇādibhiḥ

Synonyma

yaśodā-rohiṇībhyām — s matkou Yaśodou a matkou Rohiṇī, které o dítě pečovaly nejvíce; tāḥ — ostatní gopī; samam — stejně důležité jako Yaśodā a Rohiṇī; bālasya — dítěte; sarvataḥ — proti všemu nebezpečí; rakṣām — ochranu; vidadhire — vykonaly; samyak — zcela; go-puccha-bhramaṇa-ādibhiḥ — tím, že okolo Něho mávaly kravskou oháňkou.

Překlad

Poté matka Yaśodā a Rohiṇī společně s ostatními staršími gopīmi okolo dítěte, Śrī Kṛṣṇy, mávaly kravskou oháňkou, aby Mu zajistily úplnou ochranu.

Význam

Když byl Kṛṣṇa zachráněn před tak velkým nebezpečím, matka Yaśodā a Rohiṇī si dělaly největší starosti a ostatní starší gopī, jež byly téměř stejně znepokojené, následovaly jejich počínání. Zde vidíme, že v rodinném životě ženy dokázaly zajistit dítěti ochranu jednoduše tak, že přijaly pomoc od krávy. Je zde uvedeno, že věděly, jak mávat kravskou oháňkou, aby dítě ochránily před všemi druhy nebezpečí. Ochrana krav skýtá velké možnosti, ale lidé tato umění zapomněli. Proto Kṛṣṇa zdůrazňuje v Bhagavad-gītě, jak důležité je chránit krávy (kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyaṁ vaiśya-karma svabhāva-jam). Dokonce i nyní žijí vesničané v indických vesnicích kolem Vṛndāvanu šťastně jednoduše proto, že poskytují ochranu kravám. Pečlivě uchovávají kravský trus a po vysušení ho používají jako palivo. Udržují si dostatečnou zásobu obilnin a díky ochraně krav mají dostatek mléka a mléčných výrobků, což řeší všechny ekonomické problémy. Prostá ochrana krav umožňuje vesničanům žít velice pokojně. Dokonce i kravská moč a výkaly mají léčebnou hodnotu.

10.6.20

Verš

go-mūtreṇa snāpayitvā
punar go-rajasārbhakam
rakṣāṁ cakruś ca śakṛtā
dvādaśāṅgeṣu nāmabhiḥ

Synonyma

go-mūtreṇa — kravskou močí; snāpayitvā — poté, co důkladně omyly; punaḥ — znovu; go-rajasā — prachem zvířeným krávami; arbhakam — dítěti; rakṣām — ochranu; cakruḥ — vykonaly; ca — také; śakṛtā — kravským trusem; dvādaśa-aṅgeṣu — na dvanácti místech (dvādaśa-tilaka); nāmabhiḥ — znázorněním svatých jmen Pána.

Překlad

Dítě bylo důkladně omyto kravskou močí a pak potřeno prachem zvířeným krávami. Potom bylo kravským trusem označeno dvanáct míst Jeho těla, počínaje čelem, různými jmény Pána, jako když se dělá tilak. Tak bylo dítě ochráněno.

10.6.21

Verš

gopyaḥ saṁspṛṣṭa-salilā
aṅgeṣu karayoḥ pṛthak
nyasyātmany atha bālasya
bīja-nyāsam akurvata

Synonyma

gopyaḥ — gopī; saṁspṛṣṭa-salilāḥ — poté, co vzaly poháru s vodou a napily se; aṅgeṣu — na svá těla; karayoḥ — na své ruce; pṛthak — odděleně; nyasya — poté, co umístily písmena mantry; ātmani — na své; atha — potom; bālasya — dítěte; bīja-nyāsam — úkon zvaný mantra-nyāsa; akurvata — vykonaly.

Překlad

Gopī nejprve provedly ācaman, při němž vysrkly vodu z pravé ruky. Očistily svá těla a ruce nyāsa-mantrou a pak tutéž mantru umístily na tělo dítěte.

Význam

Nyāsa-mantra zahrnuje ācaman, což znamená nejprve vysrknout vodu z pravé ruky. Pro očištění těla jsou dány různé viṣṇu-mantry. Gopī a vlastně všichni lidé žijící rodinným životem znali způsob, jak se očistit pronášením védských hymnů. Gopī tímto způsobem nejprve očistily sebe a potom dítě, Kṛṣṇu. Aṅga-nyāsa a kara-nyāsa se provádí jednoduše tak, že člověk vysrkne trochu vody a pronese příslušnou mantru. Na začátku mantry se uvádí první písmeno daného jména následované anusvārou a slovem namaḥ: aṁ namo 'jas tavāṅghrī avyāt, maṁ namo maṇimāṁs tava jānunī avyāt a tak dále. Jelikož indické rodiny ztratily indickou kulturu, zapomněly, jak provádět aṅga-nyāsu, a nyní pouze holdují smyslovému požitku bez jakéhokoliv vyššího lidského poznání.

10.6.22-23

Verš

avyād ajo ’ṅghri maṇimāṁs tava jānv athorū
yajño ’cyutaḥ kaṭi-taṭaṁ jaṭharaṁ hayāsyaḥ
hṛt keśavas tvad-ura īśa inas tu kaṇṭhaṁ
viṣṇur bhujaṁ mukham urukrama īśvaraḥ kam

cakry agrataḥ saha-gado harir astu paścāt
tvat-pārśvayor dhanur-asī madhu-hājanaś ca
koṇeṣu śaṅkha urugāya upary upendras
tārkṣyaḥ kṣitau haladharaḥ puruṣaḥ samantāt

Synonyma

avyāt — kéž chrání; ajaḥ — Pán Aja; aṅghri — nohy; maṇimān — Pán Maṇimān; tava — Tvoje; jānu — kolena; atha — poté; urū — stehna; yajñaḥ — Pán Yajña; acyutaḥ — Pán Acyuta; kaṭi-taṭam — horní část pasu; jaṭharam — břicho; hayāsyaḥ — Pán Hayagrīva; hṛt — srdce; keśavaḥ — Pán Keśava; tvat — Tvou; uraḥ — hruď; īśaḥ — nejvyšší vládce, Pán Īśa; inaḥ — Sūrya, bůh Slunce; tu — ale; kaṇṭham — krk; viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu; bhujam — paže; mukham — ústa; urukramaḥ — Pán Urukrama; īśvaraḥ — Pán Īśvara; kam — hlavu; cakrī — Pán, jenž nosí disk; agrataḥ — vepředu; saha-gadaḥ — jenž nosí kyj; hariḥ — Pán Hari; astu — kéž zůstává; paścāt — vzadu; tvat-pārśvayoḥ — po obou bocích; dhanuḥ-asī — Pán, jenž nosí luk a meč; madhu-hā — ten, kdo zahubil démona Madhua; ajanaḥ — Pán Viṣṇu; ca — a; koṇeṣu — v koutech; śaṅkhaḥ — Pán, jenž nosí lasturu; urugāyaḥ — jenž je náležitě uctíván; upari — nahoře; upendraḥ — Pán Upendra; tārkṣyaḥ — Garuḍa; kṣitau — na zemském povrchu; haladharaḥ — Pán Haladhara; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; samantāt — ze všech stran.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī sdělil Mahārājovi Parīkṣitovi, že gopī řádným způsobem ochránily své dítě, Kṛṣṇu, touto mantrou:) Kéž Aja chrání Tvoje nohy, Maṇimān Tvoje kolena, Yajña Tvoje stehna, Acyuta horní část Tvého pasu a Hayagrīva Tvoje břicho. Kéž Keśava chrání Tvoje srdce, Īśa Tvou hruď, bůh Slunce Tvůj krk, Viṣṇu Tvoje paže, Urukrama Tvůj obličej a Īśvara Tvou hlavu. Kéž Tě Cakrī chrání zepředu, Śrī Hari, Gadādharī, jenž nosí kyj, zezadu a kéž Tě Pán, jenž nosí luk a je známý jako nepřítel Madhua, společně s Pánem Ajanou, jenž nosí meč, chrání z obou stran. Kéž Tě Pán Urugāya, jenž nosí lasturu, chrání ve všech koutech, Upendra shora, Garuḍa na zemi a Nejvyšší Osoba, Pán Haladhara, ze všech stran.

Význam

Dokonce i v domech zemědělců, kteří nebyli z hlediska moderního civilizovaného života příliš pokročilí, ženy věděly, jak recitovat mantry, aby pomocí kravského trusu a kravské moči zajistily dětem ochranu. To byl jednoduchý a praktický způsob té nejlepší ochrany před nejhoršími nebezpečími. Lidé by to měli umět, neboť to patří k védské civilizaci.

10.6.24

Verš

indriyāṇi hṛṣīkeśaḥ
prāṇān nārāyaṇo ’vatu
śvetadvīpa-patiś cittaṁ
mano yogeśvaro ’vatu

Synonyma

indriyāṇi — všechny smysly; hṛṣīkeśaḥ — Pán Hṛṣīkeśa, vlastník všech smyslů; prāṇān — všechny druhy životního vzduchu; nārāyaṇaḥ — Pán Nārāyaṇa; avatu — kéž chrání; śvetadvīpa-patiḥ — pán Śvetadvīpu, Viṣṇu; cittam — nitro srdce; manaḥ — mysl; yogeśvaraḥ — Pán Yogeśvara; avatu — kéž chrání.

Překlad

Kéž Hṛṣīkeśa chrání Tvé smysly a Nārāyaṇa Tvůj životní vzduch. Kéž pán Śvetadvīpu chrání nitro Tvého srdce a Pán Yogeśvara Tvou mysl.

10.6.25-26

Verš

pṛśnigarbhas tu te buddhim
ātmānaṁ bhagavān paraḥ
krīḍantaṁ pātu govindaḥ
śayānaṁ pātu mādhavaḥ

vrajantam avyād vaikuṇṭha
āsīnaṁ tvāṁ śriyaḥ patiḥ
bhuñjānaṁ yajñabhuk pātu
sarva-graha-bhayaṅkaraḥ

Synonyma

pṛśnigarbhaḥ — Pán Pṛśnigarbha; tu — jistě; te — Tvou; buddhim — inteligenci; ātmānam — Tvou duši; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; paraḥ — transcendentální; krīḍantam — když si hraješ; pātu — kéž chrání; govindaḥ — Pán Govinda; śayānam — když spíš; pātu — kéž chrání; mādhavaḥ — Pán Mādhava; vrajantam — když kráčíš; avyāt — kéž chrání; vaikuṇṭhaḥ — Pán Vaikuṇṭha; āsīnam — když sedíš; tvām — Tebe; śriyaḥ patiḥ — Nārāyaṇa, manžel bohyně štěstí (kéž chrání); bhuñjānam — když si užíváš života; yajñabhuk — Yajñabhuk; pātu — kéž chrání; sarva-graha-bhayam-karaḥ — jenž nahání strach všem nepříznivým planetám.

Překlad

Kéž Pán Pṛśnigarbha chrání Tvou inteligenci a Nejvyšší Osobnost Božství Tvou duši. Kéž Tě Govinda chrání, když si hraješ, a Mādhava, když spíš. Kéž Tě Pán Vaikuṇṭha chrání, když kráčíš, a Pán Nārāyaṇa, manžel bohyně štěstí, když sedíš. A kéž Tě Pán Yajñabhuk, hrozivý nepřítel všech nepříznivých planet, stále chrání, když si užíváš života.

10.6.27-29

Verš

ḍākinyo yātudhānyaś ca
kuṣmāṇḍā ye ’rbhaka-grahāḥ
bhūta-preta-piśācāś ca
yakṣa-rakṣo-vināyakāḥ

koṭarā revatī jyeṣṭhā
pūtanā mātṛkādayaḥ
unmādā ye hy apasmārā
deha-prāṇendriya-druhaḥ

svapna-dṛṣṭā mahotpātā
vṛddhā bāla-grahāś ca ye
sarve naśyantu te viṣṇor
nāma-grahaṇa-bhīravaḥ

Synonyma

ḍākinyaḥ yātudhānyaḥ ca kuṣmāṇḍāḥ — čarodějnice a ďáblové, nepřátelé dětí; ye — ti, kdo jsou; arbhaka-grahāḥ — jako hvězdy nepříznivé pro děti; bhūta — zlí duchové; preta — zlí skřeti; piśācāḥ — podobní zlí duchové; ca — také; yakṣa — živé bytosti známé jako Yakṣové; rakṣaḥ — bytosti zvané Rākṣasové; vināyakāḥ — ty, jimž se říká Vināyakové; koṭarā — jménem Koṭarā; revatī — jménem Revatī; jyeṣṭhā — jménem Jyeṣṭhā; pūtanā — jménem Pūtanā; mātṛkā-ādayaḥ — a zlé ženy, jako je Mātṛkā; unmādāḥ — ti, kdo způsobují šílenství; ye — kteří další; hi — jistě; apasmārāḥ — zapříčiňující ztrátu paměti; deha-prāṇa-indriya — tělu, životnímu vzduchu a smyslům; druhaḥ — působí potíže; svapna-dṛṣṭāḥ — zlí duchové, kteří způsobují špatné sny; mahā-utpātāḥ — ti, kdo vytvářejí velké pohromy; vṛddhāḥ — nejschopnější; bāla-grahāḥ ca — a ti, kdo napadají děti; ye — kdo; sarve — oni všichni; naśyantu — nechť jsou přemoženi; te — ti; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; nāma-grahaṇa — pronášením jména; bhīravaḥ — dostanou strach.

Překlad

Zlé čarodějnice, jako jsou Ḍākinī, Yātudhānī a Kuṣmāṇḍy, jsou největšími nepřáteli dětí a zlí duchové, jako Bhūtové, Pretové, Piśācové, Yakṣové, Rākṣasové a Vināyakové, a také čarodějnice, jako Koṭarā, Revatī, Jyeṣṭhā, Pūtanā a Mātṛkā, jsou vždy připraveny působit potíže tělu, životnímu vzduchu a smyslům a zapříčiňovat ztrátu paměti, šílenství a špatné sny. Ti všichni vytvářejí jako ty nejvlivnější nepříznivé hvězdy velké pohromy, zvláště pro děti, ale člověk je může přemoci jednoduše tím, že vysloví jméno Pána Viṣṇua, neboť když zazní Viṣṇuovo jméno, všichni dostanou strach a zmizí.

Význam

Brahma-saṁhitā (5.33) uvádí:

advaitam acyutam anādim ananta-rūpam
ādyaṁ purāṇa-puruṣaṁ nava-yauvanaṁ ca
vedeṣu durlabham adurlabham ātma-bhaktau
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Nejvyšší Osobnost Božství, Govindu, který je původní osobou—nedvojnou, neklesající a bez počátku. I když se expanduje do neomezených podob, přesto je původní, a i když je nejstarší osobou, vždy vypadá jako svěží mladík. Tyto věčné, blažené a vševědoucí podoby Pána nelze poznat pomocí akademické moudrosti Véd, ale vždy se zjeví čistým oddaným.”

Když si zdobíme tělo tilakem, zajišťujeme mu ochranu pronášením dvanácti jmen Viṣṇua. Govinda, Pán Viṣṇu, je jeden, ale má různá jména a podoby, s nimiž jedná různými způsoby. Pokud si však oddaný nemůže vzpomenout na všechna jména najednou, může jednoduše říkat “Śrī Viṣṇu, Śrī Viṣṇu, Śrī Viṣṇu” a neustále myslet na Pána Viṣṇua. Viṣṇor ārādhanaṁ param-to je nejvyšší forma uctívání. Pokud oddaný stále vzpomíná na Viṣṇua, pak bude bezpochyby ochráněn, i když je obtěžován mnoha nepřátelskými vlivy. Āyurveda-śāstra doporučuje: auṣadhi cintayet viṣṇum-měli bychom vzpomínat na Viṣṇua i tehdy, když si bereme lék, neboť lék není všechno-skutečným ochráncem je Pán Viṣṇu. Hmotný svět je plný nebezpečí (padaṁ padaṁ yad vipadām). Proto je třeba se stát vaiṣṇavou a neustále myslet na Viṣṇua. To je usnadněno zpíváním Hare Kṛṣṇa mahā-mantry. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto doporučoval: kīrtanīyaḥ sadā hariḥ, paraṁ vijayate śrī-kṛṣṇa-saṅkīrtanam a kīrtanād eva kṛṣṇasya mukta-saṅgaḥ paraṁ vrajet.

10.6.30

Verš

śrī-śuka uvāca
iti praṇaya-baddhābhir
gopībhiḥ kṛta-rakṣaṇam
pāyayitvā stanaṁ mātā
sannyaveśayad ātmajam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; praṇaya-baddhābhiḥ — jež byly poutány mateřskou láskou; gopībhiḥ — staršími gopīmi v čele s matkou Yaśodou; kṛta-rakṣaṇam — byla učiněna všechna opatření pro ochranu dítěte; pāyayitvā — a poté dítě nakrmila; stanam — prsní bradavka; mātā — matka Yaśodā; sannyaveśayat — uložila do postýlky; ātmajam — svého syna.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Všechny gopī v čele s matkou Yaśodou byly poutány mateřskou láskou. Poté, co takto odříkaly mantry na ochranu dítěte, dala matka Yaśodā dítěti napít ze svého prsu a pak Ho uložila do postýlky.

Význam

Když nemluvně pije mléko z prsu své matky, je to známka dobrého zdraví. Starší gopī se tedy nespokojily s recitováním manter pro Kṛṣṇovu ochranu, ale vyzkoušely také, zda je zdravé. Když se napilo, potvrdilo se tím, že zdravé je, a jakmile se gopī zcela uklidnily, uložily je do postýlky.

10.6.31

Verš

tāvan nandādayo gopā
mathurāyā vrajaṁ gatāḥ
vilokya pūtanā-dehaṁ
babhūvur ativismitāḥ

Synonyma

tāvat — mezitím; nanda-ādayaḥ — v čele s Nandou Mahārājem; gopāḥ — všichni pastevci; mathurāyāḥ — z Mathury; vrajam — do Vṛndāvanu; gatāḥ — vrátili se; vilokya — když viděli; pūtanā-deham — obrovské mrtvé tělo Pūtany; babhūvuḥ — stali se; ati — velice; vismitāḥ — užaslí.

Překlad

Mezitím se všichni pastevci v čele s Nandou Mahārājem vrátili z Mathury, a když na cestě viděli ležet obrovské mrtvé tělo Pūtany, užasli.

Význam

Úžas Nandy Mahārāje lze chápat různými způsoby. Ze všeho nejdříve byli pastevci překvapeni proto, že nikdy předtím tak obrovské tělo ve Vṛndāvanu neviděli. Pak začali uvažovat, odkud se tam vzalo-zda spadlo z nebe nebo zda nějakým omylem či kouzlem nějaké mystické yoginī přijeli na jiné místo než do Vṛndāvanu. Nemohli pochopit, co se stalo, a proto oněměli úžasem.

10.6.32

Verš

nūnaṁ batarṣiḥ sañjāto
yogeśo vā samāsa saḥ
sa eva dṛṣṭo hy utpāto
yad āhānakadundubhiḥ

Synonyma

nūnam — jistě; bata — ó moji přátelé; ṛṣiḥ — velký světec; sañjātaḥ — stal se; yoga-īśaḥ — vládce mystických sil; vā — nebo; samāsa — stal se; saḥ — on (Vasudeva); saḥ — to; eva — vskutku; dṛṣṭaḥ — viděli jsme; hi — protože; utpātaḥ — neblahá událost; yat — to, co; āha — předpověděl; ānakadundubhiḥ — Ānakadundubhi (jiné jméno Vasudevy).

Překlad

Nanda Mahārāja a další gópové zvolali: “Přátelé, Ānakadundubhi, Vasudeva, se musel stát velkým světcem nebo vládcem mystických sil! Jak jinak by mohl tuto pohromu předvídat a říci nám o ní předem?”

Význam

Tento verš vystihuje, čím se kṣatriyové lišili od prostých vaiśyů. Vasudeva předvídal, co se stane, na základě rozboru politické situace, zatímco jediné, co přišlo na mysl Nandovi Mahārājovi, králi zemědělců, bylo, že Vasudeva je velký světec, který vyvinul mystické síly. Vasudeva skutečně všechny mystické síly ovládal; jinak by se nemohl stát otcem Kṛṣṇy. Pohromy ve Vraji však předvídal na základě posouzení Kaṁsových politických kroků, a proto upozornil Nandu Mahārāje, aby udělal bezpečnostní opatření, i když si Nanda Mahārāja myslel, že Vasudeva tuto událost předpověděl pomocí úžasných mystických sil. Díky mystickým silám, získaným praktikováním haṭha-yogy, může totiž člověk studovat a znát budoucnost.

10.6.33

Verš

kalevaraṁ paraśubhiś
chittvā tat te vrajaukasaḥ
dūre kṣiptvāvayavaśo
nyadahan kāṣṭha-veṣṭitam

Synonyma

kalevaram — obrovité tělo Pūtany; paraśubhiḥ — pomocí seker; chittvā — poté, co rozsekali na kousky; tat — to (tělo); te — ti všichni; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vraji; dūre — daleko; kṣiptvā — poté, co odhodili; avayavaśaḥ — různé části těla, kus po kusu; nyadahan — spálili na popel; kāṣṭha-veṣṭitam — pokryté dřevem.

Překlad

Obyvatelé Vraji sekerami rozsekali obrovité tělo Pūtany na kusy. Ty odhodili na vzdáleném místě, pokryli dřevem a spálili na popel.

Význam

Po zabití hada lidé běžně rozsekávají jeho tělo na kusy, neboť mají strach, že pouhým stykem se vzduchem by mohl znovu obživnout. Usmrtit hada nestačí-je třeba ho rozsekat a spálit; pak bude nebezpečí zažehnáno. Pūtanā připomínala velkého hada, a proto pastevci sáhli ke stejným bezpečnostním opatřením a spálili její tělo na popel.

10.6.34

Verš

dahyamānasya dehasya
dhūmaś cāguru-saurabhaḥ
utthitaḥ kṛṣṇa-nirbhukta-
sapady āhata-pāpmanaḥ

Synonyma

dahyamānasya — když bylo spalováno na popel; dehasya — z těla Pūtany; dhūmaḥ — kouř; ca — a; aguru-saurabhaḥ — proměněný v posvátný provoněný kouř z rostliny aguru; utthitaḥ — vycházející z jejího těla; kṛṣṇa-nirbhukta — jelikož Kṛṣṇa sál z jejího prsu; sapadi — okamžitě; āhata-pāpmanaḥ — její hmotné tělo bylo zduchovněno, zbaveno všech hmotných aspektů.

Překlad

Jelikož Kṛṣṇa sál z prsu Rākṣasī Pūtany, byla ihned po smrti zbavena všeho hmotného znečištění. Reakce za její hříchy automaticky zanikly, a když tedy bylo její obrovité tělo spalováno, kouř, který z něho vycházel, voněl jako dým z rostliny aguru.

Význam

Takové účinky má vědomí Kṛṣṇy. Pokud si osoba nějakým způsobem začne být vědoma Kṛṣṇy, když své smysly zapojí do služby Pánu, je ihned zbavena hmotného znečištění. Śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ (Bhāg. 1.2.17). Naslouchání o Kṛṣṇových činnostech je počátkem očištěného života. Puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ-prostým nasloucháním a opěvováním se každý očistí. Naslouchání a opěvování (śravaṇa-kīrtana) jsou tedy svrchovaně důležité aspekty oddané služby. Pak začne člověk s očištěnými smysly sloužit Pánu (hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanam). Bhaktir ucyate-to se nazývá bhakti. Když byla Pūtanā nějakým způsobem, přímo či nepřímo, přivedena k tomu, aby Pánu sloužila tím, že Mu dala napít ze svého prsu, ihned ji to očistilo-do té míry, že když bylo její ošklivé hmotné tělo spalováno na popel, vydávalo vůni velmi příjemně vonící rostliny aguru.

10.6.35-36

Verš

pūtanā loka-bāla-ghnī
rākṣasī rudhirāśanā
jighāṁsayāpi haraye
stanaṁ dattvāpa sad-gatim

kiṁ punaḥ śraddhayā bhaktyā
kṛṣṇāya paramātmane
yacchan priyatamaṁ kiṁ nu
raktās tan-mātaro yathā

Synonyma

pūtanā — Pūtanā, dokonalá Rākṣasī; loka-bāla-ghnī — která s oblibou zabíjela lidské děti; rākṣasī — démonice; rudhira-aśanā — dychtící po krvi; jighāṁsayā — s touhou zabít Kṛṣṇu (jelikož byla plná zášti vůči Kṛṣṇovi a dostala tento pokyn od Kaṁsy); api — přesto; haraye — Nejvyšší Osobnosti Božství; stanam — svůj prs; dattvā — poté, co nabídla; āpa — získala; sat-gatim — nejvznešenější duchovní postavení; kim — co říci o; punaḥ — znovu; śraddhayā — s vírou; bhaktyā — oddaností; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; paramātmane — který je nejvyšší osobou; yacchan — nabízející; priya-tamam — nejmilejší; kim — něco; nu — vskutku; raktāḥ — spřízněné osoby; tat-mātaraḥ — Kṛṣṇovy milující matky (dávající milovanému dítěti pít ze svých prsů); yathā — přesně jako.

Překlad

Pūtanā stále dychtila po krvi lidských dětí a s touto touhou přišla Kṛṣṇu zabít. Jelikož však dala Pánu pít ze svého prsu, získala to nejlepší, čeho lze dosáhnout. Co potom říci o ženách, které ke Kṛṣṇovi cítily přirozenou oddanost a mateřskou lásku a nechávaly Ho pít ze svých prsů nebo Mu dávaly to, co měl velmi rád, tak jako matka obdarovává své dítě?

Význam

Pūtanā necítila ke Kṛṣṇovi náklonnost, ale naopak zášť a chtěla Ho zabít. Jelikož Mu však dala pít ze svého prsu, bez ohledu na to zda vědomě či nevědomě, dosáhla nejvyššího životního úspěchu. Dary, jež Kṛṣṇovi nabízejí oddaní, kteří jsou k Němu poutáni rodičovskou láskou, jsou ale vždy upřímné. Matka své dítě obdarovává ráda, s láskou a náklonností, beze stopy zášti. Nyní tedy můžeme porovnávat. Jestliže Pūtanā, která něco dala Kṛṣṇovi bez citu a se záští, mohla dosáhnout tak vznešeného postavení v duchovním životě, co teprve matka Yaśodā a ostatní gopī, které Kṛṣṇovi sloužily s takovou láskou a obětovaly vše pro Jeho uspokojení? Ty automaticky dosáhly nejvyšší dokonalosti. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto dával lásku gopī v mateřském či milostném vztahu za příklad nejvyšší dokonalosti v životě (ramyā kācid upāsanā vrajavadhū-vargeṇa yā kalpitā).

10.6.37-38

Verš

padbhyāṁ bhakta-hṛdi-sthābhyāṁ
vandyābhyāṁ loka-vanditaiḥ
aṅgaṁ yasyāḥ samākramya
bhagavān api tat-stanam

yātudhāny api sā svargam
avāpa jananī-gatim
kṛṣṇa-bhukta-stana-kṣīrāḥ
kim u gāvo ’numātaraḥ

Synonyma

padbhyām — lotosovýma nohama; bhakta-hṛdi-sthābhyām — na něž neustále myslí čistí oddaní, proto Pán stále sídlí v jejich srdcích; vandyābhyām — které jsou vždy velebeny; loka-vanditaiḥ — Pánem Brahmou i Pánem Śivou, kteří jsou opěvováni všemi obyvateli tří světů; aṅgam — tělo; yasyāḥ — jejíž (Pūtany); samākramya — objímající; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; api — také; tat-stanam — ten prs; yātudhānī api — ačkoliv byla čarodějnicí (která se věnovala pouze zabíjení malých dětí a snažila se zabít i Kṛṣṇu); sā — ona; svargam — transcendentálního sídla; avāpa — dosáhla; jananī-gatim — postavení matky; kṛṣṇa-bhukta-stana-kṣīrāḥ — proto, jelikož Kṛṣṇa pil mléko z jejich struků; kim u — co říci o; gāvaḥ — kravách; anumātaraḥ — přesně jako matky (jež nechávaly Kṛṣṇu pít z jejich prsních bradavek).

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, neustále sídlí v srdci čistého oddaného a vždy se k Němu modlí tak vznešené osobnosti, jako je Pán Brahmā a Pán Śiva. Jelikož s velkým potěšením objal Pūtanino tělo a pil z jejího prsu, získala postavení matky v transcendentálním světě, a tak dosáhla té nejvyšší dokonalosti i přesto, že byla velkou čarodějnicí. Co potom říci o kravách, z jejichž struků pil Kṛṣṇa mléko s velkou radostí a které Mu ho dávaly se stejným potěšením a láskou jako matky?

Význam

Tyto verše popisují, jaký úspěch přináší oddaná služba Nejvyšší Osobnosti Božství, ať už vykonaná přímo či nepřímo, vědomě či nevědomě. Pūtanā nebyla ani oddaná, ani neoddaná-byla to démonská čarodějnice, kterou Kaṁsa poslal Kṛṣṇu zabít. Nejprve se však proměnila v půvabnou ženu a přišla za Kṛṣṇou jako milující matka, aby matky Yaśodā a Rohiṇī nepochybovaly o její upřímnosti. To vše vzal Pán v úvahu, a proto automaticky dosáhla postavení na úrovni matky Yaśody. Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvětluje, že osoby v tomto postavení mohou zastávat různé úlohy. Pūtanā byla okamžitě přemístěna na Vaikuṇṭhaloku, která je někdy rovněž označována slovem Svarga. Svarga, o níž se hovoří v tomto verši, tedy není hmotná nebeská planeta, ale transcendentální svět. Na Vaikuṇṭhaloce získala Pūtanā podle Uddhavy postavení kojné (dhātry-ucitām). Bylo jí umožněno jednat jako kojná a služebná pomáhající matce Yaśodě na Goloce Vṛndāvanu.

10.6.39-40

Verš

payāṁsi yāsām apibat
putra-sneha-snutāny alam
bhagavān devakī-putraḥ
kaivalyādy-akhila-pradaḥ

tāsām avirataṁ kṛṣṇe
kurvatīnāṁ sutekṣaṇam
na punaḥ kalpate rājan
saṁsāro ’jñāna-sambhavaḥ

Synonyma

payāṁsi — mléko (pocházející z těla); yāsām — všech těch, jejichž; apibat — Pán Kṛṣṇa pil; putra-sneha-snutāni — to mléko, jež vytékalo z těl gopī, nikoliv uměle, ale díky mateřským citům; alam — dostatečně; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; devakī-putraḥ — jenž se zjevil jako syn Devakī; kaivalya-ādi — jako je osvobození či splynutí se září Brahmanu; akhila-pradaḥ — jenž udílí všechna podobná požehnání; tāsām — jich (všech gopī); aviratam — neustále; kṛṣṇe — vůči Pánu Kṛṣṇovi; kurvatīnām — činících; suta-īkṣaṇam — jako matka pohlíží na své dítě; na- — nikdy; punaḥ — znovu; kalpate — lze si představit; rājan — ó králi Parīkṣite; saṁsāraḥ — hmotný koloběh zrození a smrti; ajñāna-sambhavaḥ — jenž musejí přijmout hlupáci, kteří se nevědomě snaží být šťastní.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, dává mnohá požehnání, včetně osvobození (kaivalyi) neboli splynutí se září Brahmanu. K této Osobnosti Božství gopī stále chovaly mateřskou lásku a Kṛṣṇa pil z jejich prsů ke své plné spokojenosti. Jelikož k Němu měly vztah jako matky k synovi, tak i přesto, že se věnovaly mnoha rodinným povinnostem, by si o nich nikdo neměl myslet, že se po opuštění svých těl vrátily zpátky do hmotného světa.

Význam

Zde je popsáno, jak výhodné je vědomí Kṛṣṇy. Vědomí Kṛṣṇy se postupně rozvíjí na transcendentální úrovni. Živá bytost může na Kṛṣṇu myslet jako na nejvyšší osobnost, nejvyššího pána, nejvyššího přítele, nejdokonalejšího syna nebo nejdokonalejšího milostného partnera. Jakmile je spojena s Kṛṣṇou kterýmkoliv z těchto transcendentálních vztahů, rozumí se, že její hmotný život již skončil. Bhagavad-gītā (4.9) to potvrzuje: tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti-tito oddaní mají zaručeno, že se vrátí domů, zpátky k Bohu. Na punaḥ kalpate rājan saṁsāro 'jñāna-sambhavaḥ. Tento verš rovněž zaručuje, že oddaní, kteří neustále myslí na Kṛṣṇu v rámci určitého vztahu, se nikdy nevrátí do hmotného světa. V hmotném světě saṁsāry existují tytéž vztahy. Člověk si myslí: “Toto je můj syn,” “to je má manželka,” “to je můj milenec” nebo “to je můj přítel”. Tyto vztahy jsou však dočasné iluze. Ajñāna-sambhavaḥ-toto vědomí se probouzí v nevědomosti. Když jsou však tytéž vztahy probuzeny na úrovni vědomí Kṛṣṇy, daná osoba tím obnoví svůj duchovní život a má jisté, že se vrátí domů, zpátky k Bohu. Ačkoliv gopī, které byly přítelkyněmi Rohiṇī a matky Yaśody a nechávaly Kṛṣṇu pít ze svých prsů, nebyly přímo matkami Kṛṣṇy, dostaly všechny stejnou příležitost jako Rohiṇī a Yaśodā vrátit se zpátky k Bohu a jednat jako Kṛṣṇovy tchyně, služebné a podobně. Slovo saṁsāra se vztahuje na připoutanost k tělu, domovu, manželovi či manželce a dětem, ale přestože gopī a všichni ostatní obyvatelé Vṛndāvanu byli stejně připoutaní k manželství a domovu, především milovali Kṛṣṇu v rámci některého z transcendentálních vztahů. Proto měli zaručeno, že se v příštím životě dostanou na Goloku Vṛndāvan, aby mohli žít s Kṛṣṇou v atmosféře věčného duchovního štěstí. Nejsnadnější způsob, jak dosáhnout duchovního pokroku, být vysvobozen z hmotného světa a vrátit se domů, zpátky k Bohu, doporučil Bhaktivinoda Ṭhākura: kṛṣṇera saṁsāra kara chāḍi' anācāra-skončit se všemi hříšnými činnostmi a zůstat v Kṛṣṇově rodině. Pak bude osvobození zaručené.

10.6.41

Verš

kaṭa-dhūmasya saurabhyam
avaghrāya vrajaukasaḥ
kim idaṁ kuta eveti
vadanto vrajam āyayuḥ

Synonyma

kaṭa-dhūmasya — kouře z ohně spalujícího různé části Pūtanina těla; saurabhyam — vůni; avaghrāya — když v nose ucítili; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vrajabhūmi na odlehlých místech; kim idam — co je to za vůni; kutaḥ — odkud se line; eva — jistě; iti — takto; vadantaḥ — hovořící; vrajam — k sídlu Nandy Mahārāje, do Vrajabhūmi; āyayuḥ — dospěli.

Překlad

Mnozí obyvatelé odlehlých míst Vrajabhūmi žasli, když ucítili vůni kouře vycházejícího z hořícího těla Pūtany. Ptali se: “Odkud se ta vůně line?” Tak došli na místo, kde se pálilo tělo Pūtany.

Význam

Vůně kouře vycházejícího z planoucího ohně není vždy právě příjemná. Obyvatelé Vraji žasli, když ucítili tak neobyčejně libou vůni.

10.6.42

Verš

te tatra varṇitaṁ gopaiḥ
pūtanāgamanādikam
śrutvā tan-nidhanaṁ svasti
śiśoś cāsan suvismitāḥ

Synonyma

te — všichni ti, kdo přišli; tatra — tam (k sídlu Nandy Mahārāje); varṇitam — vylíčeno; gopaiḥ — pastevci; pūtanā-āgamana-ādikam — vše o tom, jak tam přišla čarodějnice Pūtanā a co napáchala; śrutvā — poté, co vyslechli; tat-nidhanam — a o tom, jak Pūtanā zemřela; svasti — vše dobré; śiśoḥ — dítěti; ca — a; āsan — přáli; su-vismitāḥ — velice užaslí nad tím, co se stalo.

Překlad

Když obyvatelé Vraji, kteří přišli ze vzdálených míst, slyšeli celý příběh o tom, jak Pūtanā přišla a jak ji Kṛṣṇa zabil, žasli a žehnali dítěti za Jeho podivuhodný čin. Nanda Mahārāja byl velice zavázán Vasudevovi, který tuto událost předvídal, a jen mu děkoval a myslel na to, jak je Vasudeva úžasný.

10.6.43

Verš

nandaḥ sva-putram ādāya
pretyāgatam udāra-dhīḥ
mūrdhny upāghrāya paramāṁ
mudaṁ lebhe kurūdvaha

Synonyma

nandaḥ — Mahārāja Nanda; sva-putram ādāya — vzal svého syna Kṛṣṇu na klín; pretya-āgatam — jako kdyby se Kṛṣṇa vrátil z náručí smrti (nikdo si nedovedl ani představit, že by dítě mohlo z takového nebezpečí vyváznout živé); udāra-dhīḥ — jelikož byl vždy velkomyslný a prostý; mūrdhni — ke Kṛṣṇově hlavě; upāghrāya — přičichávající, jak bylo zvykem; paramām — nejvyššího; mudam — klidu; lebhe — dosáhl; kuru-udvaha — ó Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z Kuruovců, Nanda Mahārāja byl nesmírně velkomyslný a prostý. Ihned si svého syna Kṛṣṇu posadil na klín, jako kdyby se mu vrátil z náručí smrti, a když, jak bylo zvykem, přičichával k Jeho hlavě, nepochybně zažíval transcendentální blaženost.

Význam

Nanda Mahārāja nechápal, jak mohli obyvatelé jeho domu dovolit Pūtaně, aby do něho vstoupila, a nedovedl si ani představit vážnost celé situace. Nevěděl, že Kṛṣṇa chtěl Pūtanu zabít a že se Jeho zábavy odehrávaly díky působení yogamāyi. Nanda Mahārāja si jednoduše myslel, že někdo vešel do jeho domu a nadělal tam spoušť. Tak prosté bylo jeho uvažování.

10.6.44

Verš

ya etat pūtanā-mokṣaṁ
kṛṣṇasyārbhakam adbhutam
śṛṇuyāc chraddhayā martyo
govinde labhate ratim

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; etat — toto; pūtanā-mokṣam — vysvobození Pūtany; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; ārbhakam — dětská zábava; adbhutam — úžasná; śṛṇuyāt — měl by poslouchat; śraddhayā — s vírou a oddaností; martyaḥ — kdokoli v tomto hmotném světě; govinde — k Nejvyšší Osobě, Govindovi, Ādi-puruṣovi; labhate — získá; ratim — připoutanost.

Překlad

Každý, kdo s vírou a oddaností naslouchá vyprávění o tom, jak Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, zabil Pūtanu, a kdo takto svůj sluch zaměřuje na Kṛṣṇovy dětské zábavy, nepochybně získá připoutanost ke Govindovi, nejvyšší původní osobě.

Význam

Událost, při níž se velká čarodějnice pokoušela zabít dítě, ale byla zabita sama, je jistě úžasná. Proto je v tomto verši použito slovo adbhutam, jež znamená “zvláštně úžasná”. Kṛṣṇa nám o sobě zanechal mnoho úžasných vyprávění. Pouhou četbou těchto vyprávění, jak jsou popsány v knize “Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství”, bude oddaný vysvobozen z hmotného světa a postupně vyvine připoutanost a oddanost ke Govindovi, Ādi-puruṣovi.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k šesté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Usmrcení démonice Pūtany”.

KAPITOLA SEDMÁ

Zabití démona Tṛṇāvarty

10.7.1-2

Verš

śrī-rājovāca
yena yenāvatāreṇa
bhagavān harir īśvaraḥ
karoti karṇa-ramyāṇi
mano-jñāni ca naḥ prabho

yac-chṛṇvato ’paity aratir vitṛṣṇā
sattvaṁ ca śuddhyaty acireṇa puṁsaḥ
bhaktir harau tat-puruṣe ca sakhyaṁ
tad eva hāraṁ vada manyase cet

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král se ptal (Śukadevy Gosvāmīho); yena yena avatāreṇa — zábavy projevené inkarnacemi různého druhu; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; hariḥ — Pán; īśvaraḥ — vládce; karoti — předvádí; karṇa-ramyāṇi — byly všechny velmi příjemné uchu; manaḥ-jñāni — přitažlivé pro mysl; ca — také; naḥ — nás; prabho — můj pane, Śukadevo Gosvāmī; yat-śṛṇvataḥ — každého, kdo pouze naslouchá těmto vyprávěním; apaiti — mizí; aratiḥ — nezajímavost; vitṛṣṇā — nečistoty v mysli, které způsobují, že nemáme zájem o vědomí Kṛṣṇy; sattvam ca — existence v srdci; śuddhyati — očišťuje se; acireṇa — brzy; puṁsaḥ — kohokoliv; bhaktiḥ harau — oddanost a služba Pánu; tat-puruṣe — s vaiṣṇavy; ca — také; sakhyam — záliba ve sdružování se; tat eva — pouze to; hāram — činnosti Pána, které by měly být vyslechnuty a nošeny na krku jako girlanda; vada — prosím mluv; manyase — považuješ to za vhodné; cet — jestliže.

Překlad

Král Parīkṣit řekl: “Můj pane, Śukadevo Gosvāmī, všechny činnosti projevené inkarnacemi Nejvyšší Osobnosti Božství jistě lahodí uchu a mysli. Stačí, když o nich člověk jen naslouchá, a nečistoty z jeho mysli okamžitě zmizí. Obvykle se zdráháme naslouchat o činnostech Pána, ale Kṛṣṇovy činnosti v dětství jsou tak přitažlivé, že automaticky těší mysl a ucho. Tak zaniká záliba v naslouchání o hmotných věcech, která je hlavní příčinou hmotné existence, a člověk postupně rozvíjí oddanou službu Nejvyššímu Pánu, připoutanost k Němu a přátelství s oddanými, kteří nám dávají dar vědomí Kṛṣṇy. Vyprávěj prosím o těchto Pánových činnostech, považuješ-li to za vhodné.”

Význam

V Prema-vivartě je řečeno:

kṛṣṇa-bahirmukha haiyā bhoga-vāñchā kare
nikaṭa-stha māyā tāre jāpaṭiyā dhare

Naše hmotná existence je māyā neboli iluze, pod jejímž vlivem toužíme po různých druzích hmotného požitku, a proto se stěhujeme do různých druhů těl (bhrāmayan sarva-bhūtāni yantrārūḍhāni māyayā). Asann api kleśada āsa dehaḥ-dokud máme tato dočasná těla, přinášejí nám strádání různého druhu (ādhyātmika, ādhibhautika a ādhidaivika). To je hlavní příčina všeho utrpení, kterou však můžeme odstranit tím, že obnovíme své vědomí Kṛṣṇy. Všechna védská písma od Vyāsadevy a dalších velkých mudrců proto mají za cíl obnovit naše vědomí Kṛṣṇy, které začíná ožívat díky śravaṇa-kīrtanam. Śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ (Bhāg. 1.2.17). Śrīmad-Bhāgavatam a další védské texty existují pouze proto, aby nám daly příležitost naslouchat o Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa projevuje různé avatāry neboli inkarnace, z nichž každý je podivuhodný a podněcuje naši zvídavost, ale celkově vzato, avatārové, jako je Matsya, Kūrma a Varāha, nejsou tak přitažliví jako Kṛṣṇa. Především nám však chybí záliba v naslouchání o Kṛṣṇovi, a to je hlavní příčina našeho utrpení.

Zde však Mahārāja Parīkṣit konkrétně uvádí, že úžasné dětské činnosti Kṛṣṇy, které udivovaly matku Yaśodu a ostatní obyvatele Vraji, jsou zvláště přitažlivé. Hned na počátku svého dětství Kṛṣṇa zabil Pūtanu, Tṛṇāvartu a Śakatāsuru a ukázal ve svých ústech celý vesmír. Díky Kṛṣṇovým zábavám, které přicházely jedna za druhou, tedy matka Yaśodā a všichni obyvatelé Vraji nevycházeli z údivu. Způsobem, jak obnovit naše vědomí Kṛṣṇy, je ādau śraddhā tataḥ sādhu-saṅgaḥ (Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.4.15). Kṛṣṇovy zábavy lze náležitě přijmout od oddaných. Pokud člověk nasloucháním o Kṛṣṇových činnostech v podání vaiṣṇavů vyvinul alespoň trochu vědomí Kṛṣṇy, začnou ho přitahovat vaiṣṇavové, které nic jiného než vědomí Kṛṣṇy nezajímá. Proto Parīkṣit Mahārāja doporučuje, aby každý naslouchal o Kṛṣṇových dětských činnostech, které jsou přitažlivější než činnosti jiných inkarnací, jako je Matsya, Kūrma a Varāha. Mahārāja Parīkṣit chtěl od Śukadevy Gosvāmīho slyšet víc a víc a žádal ho, aby pokračoval v popisu Kṛṣṇových dětských zábav, o nichž je snadné naslouchat a jež víc a víc podněcují naši zvídavost.

10.7.3

Verš

athānyad api kṛṣṇasya
tokācaritam adbhutam
mānuṣaṁ lokam āsādya
taj-jātim anurundhataḥ

Synonyma

atha — také; anyat api — i jiné zábavy; kṛṣṇasya — malého Kṛṣṇy; toka-ācaritam adbhutam — jsou rovněž úžasné dětské zábavy; mānuṣam — jako by hrající si lidské dítě; lokam āsādya — zjevující se mezi lidmi na této planetě Zemi; tat-jātim — přesně jako lidské dítě; anurundhataḥ — který napodoboval.

Překlad

“Prosím, popiš další zábavy Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti, jenž se zjevil na této planetě Zemi, kde napodoboval lidské dítě a prováděl úžasné věci, jako bylo zabití Pūtany.”

Význam

Mahārāja Parīkṣit žádal Śukadevu Gosvāmīho, aby vyprávěl o dalších dětských zábavách Kṛṣṇy, když si hrál jako lidské dítě. Nejvyšší Osobnost Božství inkarnuje v různých dobách na různých planetách a v různých vesmírech a projevuje svou neomezenou energii podle povahy daného místa. To, že dítě sedící na klíně své matky dokázalo zabít obrovskou Pūtanu, připadá úžasné obyvatelům této planety, ale obyvatelé jiných planet jsou pokročilejší, a proto jsou zábavy, které Pán předvádí tam, ještě úžasnější. Kṛṣṇa se na této planetě zjevil jako lidská bytost, a to znamená, že máme ještě větší štěstí než polobozi na vyšších planetách. Mahārāja Parīkṣit měl proto velký zájem o Něm naslouchat.

10.7.4

Verš

śrī-śuka uvāca
kadācid autthānika-kautukāplave
janmarkṣa-yoge samaveta-yoṣitām
vāditra-gīta-dvija-mantra-vācakaiś
cakāra sūnor abhiṣecanaṁ satī

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī (na žádost Mahārāje Parīkṣita) hovořil dále; kadācit — tehdy (když byly Kṛṣṇovi tři měsíce); autthānika-kautuka-āplave — když byly Kṛṣṇovi tři nebo čtyři měsíce a Jeho tělo se vyvíjelo, se zkoušel otočit, a na oslavu této radostné události byla uspořádána slavnost spojená s obřadnou koupelí; janma-ṛkṣa-yoge — tehdy také nastala konjunkce Měsíce s příznivým souhvězdím Rohiṇī; samaveta-yoṣitām — (obřad byl proveden) mezi shromážděnými ženami, obřad matek; vāditra-gīta — různé druhy hudby a zpěvu; dvija-mantra-vācakaiḥ — s recitací védských hymnů v podání kvalifikovaných brāhmaṇů; cakāra — vykonala; sūnoḥ — svého syna; abhiṣecanam — obřadnou koupel; satī — matka Yaśodā.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když dítě matky Yaśody začalo natáčet své tělo, aby se mohlo obrátit, Jeho pokus byl oslaven védským obřadem. Při tomto obřadu, zvaném utthāna (který se provádí, když se má dítě poprvé podívat ven z domu), je nemluvně náležitě vykoupáno. Matka Yaśodā provedla tento obřad společně s dalšími ženami ze sousedství hned poté, co byly Kṛṣṇovi tři měsíce. Toho dne došlo ke konjunkci Měsíce se souhvězdím Rohiṇī. Brāhmaṇové při obřadu recitovali védské hymny a zúčastnili se jej i profesionální hudebníci. Tak matka Yaśodā uskutečnila tento významný obřad.

Význam

Ve védské společnosti nehrozí přelidnění nebo to, že by děti byly pro své rodiče přítěží. Je natolik dobře organizovaná a lidé jsou natolik pokročilí v rozvoji duchovního vědomí, že se narození dítěte nikdy nepovažuje za něco obtížného nebo nepříjemného. Čím více dítě roste, tím větší z něho mají rodiče radost, a když se pokouší převalit ze zad na bříško, způsobuje jim také potěšení. Mnoho doporučených obřadů se provádí i během matčina těhotenství; ještě předtím, než se dítě narodí. Při jednom z nich například matka, která je ve třetím a pak také sedmém měsíci těhotenství, jí s dětmi ze sousedství. Tento obřad se nazývá svāda-bhakṣaṇa. Narození dítěte rovněž předchází obřad garbhādhāna. Ve védské civilizaci není porod či těhotenství nikdy na obtíž, ale je naopak zdrojem radosti. Pro lidi v moderní civilizaci na druhou stranu není těhotenství či narození dítěte vítané a někdy své dítě zabijí. Můžeme si udělat obrázek, jak lidská společnost od počátku Kali-yugy zdegenerovala. I když se lidé stále prohlašují za civilizované, ve skutečnosti nyní neexistuje lidská společnost, ale jen shromáždění dvounohých zvířat.

10.7.5

Verš

nandasya patnī kṛta-majjanādikaṁ
vipraiḥ kṛta-svastyayanaṁ supūjitaiḥ
annādya-vāsaḥ-srag-abhīṣṭa-dhenubhiḥ
sañjāta-nidrākṣam aśīśayac chanaiḥ

Synonyma

nandasya — Mahārāje Nandy; patnī — manželka (matka Yaśodā); kṛta-majjana-ādikam — poté, co se ona a ostatní členové domácnosti vykoupali a bylo vykoupáno i dítě; vipraiḥ — brāhmaṇy; kṛta-svastyayanam — nechávající je pronášet příznivé védské hymny; su-pūjitaiḥ — kteří byli uvítáni s náležitou úctou; anna-ādya — tím, že jim byl dán dostatek obilí a jiných potravin; vāsaḥ — šaty; srak-abhīṣṭa-dhenubhiḥ — tím, že dostali květinové girlandy a velice žádané krávy; sañjāta-nidrā — začaly být ospalé; akṣam — jehož oči; aśīśayat — uložila dítě; śanaiḥ — na čas.

Překlad

Poté, co matka Yaśodā dokončila obřadnou koupel dítěte, uvítala brāhmaṇy tím, že je řádně uctila a dala jim dostatek obilí a jiných potravin, oděvy, žádané krávy a girlandy. Brāhmaṇové bezchybně pronášeli védské hymny pro úspěšné završení obřadu, a když skončili a matka Yaśodā viděla, že dítě je ospalé, lehla si s Ním do postele, dokud nezačalo klidně spát.

Význam

Milující matka se o své dítě pečlivě stará a stále dává úzkostlivě pozor, aby nebylo ani na okamžik znepokojené. Dokud chce být se svou matkou, matka zůstává s ním a dítě se cítí velice dobře. Matka Yaśodā viděla, že její dítě je ospalé, a pro Jeho klidný spánek si lehla vedle Něho. Když bylo klidné, vstala, aby se věnovala dalším domácím povinnostem.

10.7.6

Verš

autthānikautsukya-manā manasvinī
samāgatān pūjayatī vrajaukasaḥ
naivāśṛṇod vai ruditaṁ sutasya sā
rudan stanārthī caraṇāv udakṣipat

Synonyma

autthānika-autsukya-manāḥ — matka Yaśodā byla zcela zaneprázdněná obřadem utthāna pro své dítě; manasvinī — velmi štědrá při rozdávání jídla, oděvů, ozdob a krav podle potřeby; samāgatān — shromážděným hostům; pūjayatī — aby je uspokojila; vraja-okasaḥ — obyvatelům Vraji; na — ne; eva — jistě; aśṛṇot — slyšela; vai — vskutku; ruditam — pláč; sutasya — svého dítěte; sā — matka Yaśodā; rudan — plačící; stana-arthī — Kṛṣṇa, který chtěl pít mléko z prsu své matky; caraṇau udakṣipat — z hněvu kopal nožkama.

Překlad

Štědrá matka Yaśodā, pohroužená do obřadu utthāna, byla zcela zaneprázdněná přijímáním hostů, jejich uctíváním a rozdáváním oděvů, krav, girland a obilí. Proto neslyšela, jak dítě pláče, že chce mámu. Malý Kṛṣṇa, jenž vyžadoval mléko z matčina prsu, tehdy začal rozhněvaně kopat nožkama.

Význam

Kṛṣṇa byl položen pod domácí ruční vozík, který však byl jen jinou podobou démona Śakaṭāsury, který přišel dítě zabít. Kṛṣṇa však využil příležitosti a pod záminkou, že chce pít z matčina prsu, ho usmrtil. Śakaṭāsuru kopl, a tím ho odhalil. I když byla Kṛṣṇova matka zaneprázdněna vítáním hostů, Pán Kṛṣṇa chtěl zabitím Śakaṭāsury upoutat její pozornost, a proto démona s podobou vozíku kopl. To jsou Kṛṣṇovy zábavy. Kṛṣṇa se chtěl připomenout svojí matce, ale přitom způsobil velký chaos, který obyčejní lidé nemohli pochopit. Tato vyprávění jsou zdrojem úžasného požitku a ti, kdo jsou obdařeni štěstím, žasnou, když slyší o těchto Pánových neobyčejných činnostech. I když je méně inteligentní lidé považují za mytologii, protože je jejich tupý mozek nedokáže pochopit, jedná se o pravdivé události. Tato vyprávění skýtají ve skutečnosti takový požitek a osvícení, že v nich Mahārāja Parīkṣit a Śukadeva Gosvāmī nacházeli potěšení a dalším osvobozeným osobám, kráčejícím v jejich stopách, přináší neskonalou radost, když slyší o Pánových úžasných činech.

10.7.7

Verš

adhaḥ-śayānasya śiśor ano ’lpaka-
pravāla-mṛdv-aṅghri-hataṁ vyavartata
vidhvasta-nānā-rasa-kupya-bhājanaṁ
vyatyasta-cakrākṣa-vibhinna-kūbaram

Synonyma

adhaḥ-śayānasya — jež bylo uloženo pod ručním vozíkem; śiśoḥ — dítěte; anaḥ — vozík; alpaka — nepříliš velké; pravāla — jako čerstvý lístek; mṛdu-aṅghri-hatam — zasažen Jeho krásnýma, jemnýma nožkama; vyavartata — převrátil se a dopadl na zem; vidhvasta — rozsypané; nānā-rasa-kupya-bhājanam — nádobí z různých kovů; vyatyasta — rozpadlé; cakra-akṣa — dvě kola a náprava; vibhinna — zlomená; kūbaram — oj vozíku.

Překlad

Pán Śrī Kṛṣṇa ležel pod ručním vozíkem v jednom koutě dvora, a přestože byly Jeho nožky měkké jako lístky, když jimi zasáhl vůz, ten se prudce převrátil a dopadl na zem. Kola se oddělila od nápravy, náboje a paprsky kol se rozpadly a oj se zlomila. Na vozíku bylo mnoho drobného nádobí vyrobeného z různých kovů, a to vše se rozkutálelo kolem.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura tento verš komentoval následovně. Když byl Pán Kṛṣṇa velice útlého věku, Jeho ručky a nožky připomínaly měkké čerstvé lístky, ale přesto stačilo, aby se nožkama jen dotkl vozíku, a ten se rozpadl na kusy. V podstatě pro Něho bylo hračkou takto jednat, a přesto nevynakládat zvláštní úsilí. Ve své inkarnaci Vāmany musel Pán natáhnout svou nohu do největší výšky, aby prorazil obal vesmíru, a když zabíjel obrovského démona Hiraṇyakaśipua, musel přijmout zvláštní podobu Nṛsiṁhadevy. Ve své inkarnaci Kṛṣṇy však nemusel vynakládat tolik energie. Proto platí: kṛṣṇas tu bhagavān svayam-Kṛṣṇa je samotná Nejvyšší Osobnost Božství. V jiných inkarnacích Pán musel vynakládat jistou energii podle času a okolností, ale v této podobě projevil neomezenou sílu. Ruční vozík se tedy sesypal na zem, jeho spoje popraskaly a všechno kovové nádobí se rozkutálelo.

Vaiṣṇava-toṣaṇī podotýká, že vozík byl sice vyšší než dítě, ale dítě snadno dosáhlo na jeho kola, a to stačilo k tomu, aby byl démon svržen k zemi. Pán současně srazil démona na zem a navenek rozbil vůz.

10.7.8

Verš

dṛṣṭvā yaśodā-pramukhā vraja-striya
autthānike karmaṇi yāḥ samāgatāḥ
nandādayaś cādbhuta-darśanākulāḥ
kathaṁ svayaṁ vai śakaṭaṁ viparyagāt

Synonyma

dṛṣṭvā — když uviděli; yaśodā-pramukhāḥ — v čele s matkou Yaśodou; vraja-striyaḥ — všechny ženy z Vraji; autthānike karmaṇi — při obřadu utthāna; yāḥ — ty, které; samāgatāḥ — tam shromážděné; nanda-ādayaḥ ca — a muži v čele s Nandou Mahārājem; adbhuta-darśana — pohledem na podivuhodnou nehodu (že se těžce naložený vozík sesypal na dítě, které tam přesto leželo bez úhony); ākulāḥ — a tak byli velice zmateni ohledně toho, jak se to stalo; katham — jak; svayam — sám od sebe; vai — vskutku; śakaṭam — vozík; viparyagāt — těžce se poškodil, rozpadl.

Překlad

Když matka Yaśodā a ostatní ženy, které se sešly na slavnost utthāna, a všichni muži v čele s Nandou Mahārājem byli svědky podivuhodné situace, začali přemýšlet, jak se mohl vozík sám od sebe rozpadnout. Chodili sem a tam ve snaze nalézt příčinu, ale nemohli na ni přijít.

10.7.9

Verš

ūcur avyavasita-matīn
gopān gopīś ca bālakāḥ
rudatānena pādena
kṣiptam etan na saṁśayaḥ

Synonyma

ūcuḥ — řekly; avyavasita-matīn — kteří v dané situaci ztratili všechnu inteligenci; gopān — pastevcům krav; gopīḥ ca — a ženám; bālakāḥ — děti; rudatā anena — jakmile dítě zaplakalo; pādena — jednou nohou; kṣiptam etat — vozík byl zasažen a ihned se rozpadl; na saṁśayaḥ — o tom není pochyb.

Překlad

Shromáždění pastevci a ženy uvažovali, jak se to stalo. Ptali se: “Je to snad dílo nějakého démona nebo nepříznivé planety?” Děti, které u toho byly, tehdy začaly tvrdit, že vozík rozkopl malý Kṛṣṇa. Vozík se rozpadl, jakmile plačící nemluvně koplo do jeho kola. O tom nebylo pochyb.

Význam

Slyšeli jsme o lidech, jež posedli duchové. Duch, který nemá hrubohmotné tělo, vyhledává útočiště v nějakém jiném těle, kde potom zůstane a působí potíže. Śakatāsura byl duch, který se uchýlil do ručního vozíku a čekal na příležitost, jak ublížit Kṛṣṇovi. Když Kṛṣṇa svýma malýma a jemnýma nožkama do vozíku kopl, duch byl okamžitě sražen k zemi (jak již bylo popsáno) a jeho útočiště se rozpadlo. Kṛṣṇa to mohl udělat, neboť oplývá veškerou silou, což potvrzuje Brahma-saṁhitā (5.32):

aṅgāni yasya sakalendriya-vṛttimanti
paśyanti pānti kalayanti ciraṁ jaganti
ānanda-cinmaya-sad-ujjvala-vigrahasya
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Kṛṣṇovo tělo je sac-cid-ānanda-vigraha či ānanda-cinmaya-rasa-vigraha. To znamená, že kterákoliv část Jeho těla kvality ānanda-cinmaya může nahradit jinou část. Tak působí nepochopitelné síly Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství. Nemusí tyto síly nijak získávat, neboť je již má. Kṛṣṇa tedy kopl svýma nožkama a Jeho záměr byl splněn. Rovněž je významné, že obyčejné dítě by při rozbití vozíku utrpělo mnohá zranění, ale Kṛṣṇa jako Nejvyšší Osobnost Božství vozík s potěšením zničil a sám z toho vyšel zcela bez úhony. Vše, co dělá, je ānanda-cinmaya-rasa, dokonalá transcendentální blaženost. Kṛṣṇa si tak skutečně užíval.

Děti, které byly poblíž, viděly, že Kṛṣṇa skutečně kopl do kola vozu, a to bylo příčinou nehody. Díky vlivu yogamāyi si všechny gopī a gopové mysleli, že k nehodě došlo působením nějaké nepříznivé planety nebo ducha, ale ve skutečnosti vše učinil Kṛṣṇa a také se tím bavil. Ti, kdo vychutnávají Kṛṣṇovy činnosti, jsou rovněž na úrovni ānanda-cinmaya-rasa; jsou osvobozeni z hmotné úrovně. Když si osoba zvykne naslouchat kṛṣṇa-kathā, je bezpochyby transcendentální vůči hmotné existenci. To dokládá Bhagavad-gītā (sa guṇān samatītyaitān brahma-bhūyāya kalpate). Nikdo nemůže vychutnávat Kṛṣṇovy transcendentální činnosti, aniž by byl na duchovní úrovni. Nebo jinými slovy: každý, kdo se věnuje naslouchání o transcendentálních činnostech Kṛṣṇy, není na hmotné, ale na transcendentální, duchovní úrovni.

10.7.10

Verš

na te śraddadhire gopā
bāla-bhāṣitam ity uta
aprameyaṁ balaṁ tasya
bālakasya na te viduḥ

Synonyma

na — ne; te — pasáci a pasačky krav; śraddadhire — vkládali víru (v taková tvrzení); gopāḥ — pasáci a pasačky krav; bāla-bhāṣitam — naivní povídačky shromážděných dětí; iti uta — tak vyslovené; aprameyam — neomezené, nepochopitelné; balam — síly; tasya bālakasya — malého dítěte Kṛṣṇy; na — ne; te — gopī a gopové; viduḥ — byli si vědomi.

Překlad

Shromážděné gopī a gopové si nebyli vědomi toho, že Kṛṣṇa je vždy neomezený, a proto nemohli uvěřit, že by měl malý Kṛṣṇa tak nepochopitelnou sílu. Nemohli tomu, co děti říkaly, uvěřit, a proto jejich tvrzení považovali za dětské povídačky.

10.7.11

Verš

rudantaṁ sutam ādāya
yaśodā graha-śaṅkitā
kṛta-svastyayanaṁ vipraiḥ
sūktaiḥ stanam apāyayat

Synonyma

rudantam — plačícího; sutam — syna; ādāya — zdvihla; yaśodā — matka Yaśodā; graha-śaṅkitā — obávající se nějaké nepříznivé planety; kṛta-svastyayanam — ihned vykonala obřad vzývající přízeň osudu; vipraiḥ — tak, že svolala všechny brāhmaṇy; sūktaiḥ — pomocí védských hymnů; stanam — svůj prs; apāyayat — nabídla dítěti, aby mohlo pít.

Překlad

Matka Yaśodā si myslela, že Kṛṣṇu ohrožovala nějaká nepříznivá planeta. Zdvihla tedy plačící dítě a dala Mu napít ze svého prsu. Potom svolala zkušené brāhmaṇy, aby recitovali védské hymny a provedli obřad vzývající přízeň osudu.

Význam

Ve védské civilizaci je zvykem, že v případě nějakého nebezpečí nebo nepříznivé události se kvalifikovaní brāhmaṇové ihned nechají recitovat védské hymny, aby je odvrátili. Matka Yaśodā to zařídila a dala miminku napít ze svého prsu.

10.7.12

Verš

pūrvavat sthāpitaṁ gopair
balibhiḥ sa-paricchadam
viprā hutvārcayāṁ cakrur
dadhy-akṣata-kuśāmbubhiḥ

Synonyma

pūrva-vat — do stavu, v jakém byl vozík předtím; sthāpitam — znovu sestavený s nádobami tam, kde měly být; gopaiḥ — pastevci; balibhiḥ — kteří byli všichni velice silní, a proto jednotlivé části bez potíží pospojovali; sa-paricchadam — se všemi předměty naloženými na něm; viprāḥ — brāhmaṇové; hutvā — poté, co vykonali ohňovou oběť; arcayām cakruḥ — vykonali obřady; dadhi — s tvarohem; akṣata — zrnky rýže; kuśa — a trávou kuśa; ambubhiḥ — s vodou.

Překlad

Poté, co silní pastevci sesbírali nádoby a předměty z vozíku a uvedli vše do původního stavu, brāhmaṇové vykonali obřad spojený s ohňovou obětí pro upokojení nepříznivé planety a pak zrnky rýže, trávou kuśa, vodou a tvarohem uctívali Nejvyššího Pána.

Význam

Vozík byl naložený těžkým nádobím a dalšími předměty. Uvést ho zpátky do původního stavu vyžadovalo hodně síly, ale pastevci si s tím snadno poradili. Potom byly podle systému gopa-jāti vykonány různé védské obřady pro uklidnění neblahé situace.

10.7.13-15

Verš

ye ’sūyānṛta-dambherṣā-
hiṁsā-māna-vivarjitāḥ
na teṣāṁ satya-śīlānām
āśiṣo viphalāḥ kṛtāḥ

iti bālakam ādāya
sāmarg-yajur-upākṛtaiḥ
jalaiḥ pavitrauṣadhibhir
abhiṣicya dvijottamaiḥ

vācayitvā svastyayanaṁ
nanda-gopaḥ samāhitaḥ
hutvā cāgniṁ dvijātibhyaḥ
prādād annaṁ mahā-guṇam

Synonyma

ye — ti brāhmaṇové, kteří; asūya — závist; anṛta — lživost; dambha — nemístná pýcha; īrṣā — nevole; hiṁsā — znepokojení bohatstvím druhých; māna — nezasloužená prestiž; vivarjitāḥ — toho všeho zcela prosti; na — ne; teṣām — takových brāhmaṇů; satya-śīlānām — kteří jsou obdařeni dokonalými bráhmanskými vlastnostmi (satya, śama, dama atd.); āśiṣaḥ — požehnání; viphalāḥ — planá; kṛtāḥ — stala se; iti — beroucí v úvahu všechny tyto věci; bālakam — dítě; ādāya — starající se o; sāma — podle Sāma Vedy; ṛk — podle Ṛg Vedy; yajuḥ — a podle Yajur Vedy; upākṛtaiḥ — těmito prostředky očištěné; jalaiḥ — vodou; pavitra-auṣadhibhiḥ — smíchanou s čistými bylinami; abhiṣicya — poté, co vykoupal (dítě); dvija-uttamaiḥ — s obřady, jež konali prvotřídní brāhmaṇové s výše zmíněnými vlastnostmi; vācayitvā — požádal, aby byly pronášeny; svasti-ayanam — příznivé hymny; nanda-gopaḥ — Mahārāja Nanda, vůdce pastevců; samāhitaḥ — velkomyslný a dobrý; hutvā — poté, co vložili obětiny; ca — také; agnim — do posvátného ohně; dvijātibhyaḥ — těmto prvotřídním brāhmaṇům; prādāt — daroval; annam — obilniny; mahā-guṇam — vynikající.

Překlad

Když jsou brāhmaṇové oproštěni od závisti, lživosti, nemístné pýchy, nevole, znepokojení bohatstvím druhých a nezasloužené prestiže, jejich požehnání nejsou nikdy planá. S tímto vědomím si Nanda Mahārāja rozvážně posadil Kṛṣṇu na klín a pozval takové pravdomluvné brāhmaṇy uskutečnit obřad podle posvátných hymnů ze Sāma Vedy, Ṛg Vedy a Yajur Vedy. Potom během pronášení manter omyl dítě vodou smíchanou s čistými bylinami a po vykonání ohňového obřadu všechny brāhmaṇy vydatně nasytil prvotřídní rýží a dalšími pokrmy.

Význam

Nanda Mahārāja měl velkou důvěru ve způsobilost brāhmaṇů a v jejich požehnání. Byl pevně přesvědčen o tom, že díky pouhému požehnání dobrých brāhmaṇů bude malý Kṛṣṇa šťastný. Požehnání kvalifikovaných brāhmaṇů může přinést štěstí nejen Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, ale všem. Jelikož je Kṛṣṇa soběstačný, nepotřebuje požehnání od nikoho, ale Nanda Mahārāja si přesto myslel, že se Kṛṣṇa bez požehnání brāhmaṇů neobejde. Což potom teprve jiní? Proto musí existovat třída ideálních lidí, brāhmaṇů, kteří jsou schopni dávat požehnání ostatním-to znamená kṣatriyům, vaiśyům a śūdrům-aby byli všichni šťastní. Proto Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (4.13) říká, že společnost musí mít čtyři třídy (cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ). Není pravda, že by se každý měl stát śūdrou nebo vaiśyou, a tak bude lidská společnost prosperovat. Jak je psáno v Bhagavad-gītě, musí existovat třída brāhmaṇů s vlastnostmi, jako je satya (pravdomluvnost), śama (vyrovnanost), dama (sebeovládání) a titikṣā (snášenlivost).

I zde, v Bhāgavatamu, zve Nanda Mahārāja kvalifikované brāhmaṇy. Někteří lidé se mohou prohlašovat za kastovní brāhmaṇy a máme je v úctě, ale to, že se narodili v bráhmanských rodinách, neznamená, že jsou způsobilí udílet požehnání ostatním členům společnosti. To je výrok śāster. V Kali-yuze jsou kastovní brāhmaṇové běžně uznáváni za brāhmaṇy. Vipratve sūtram eva hi (Bhāg. 12.2.3)-ve věku Kali se člověk stává brāhmaṇou jednoduše tím, že si na sebe navlékne šňůru za pár drobných. Takové brāhmaṇy Nanda Mahārāja nevolal. Nārada Muni prohlásil (Bhāg. 7.11.35): yasya yal lakṣaṇaṁ proktam. Charakteristiky brāhmaṇy jsou uvedeny v śāstrách a člověk je musí prokázat.

Pokud brāhmaṇové nejsou závistiví, rozrušení nebo namyšlení na základě nemístné pýchy či nezaslouženého věhlasu a jsou dokonale pravdomluvní, jejich požehnání budou prospěšná. Proto musí být určitá třída lidí vychovávána v brāhmaṇy hned od začátku života. Brahmacārī guru-kule vasan dānto guror hitam (Bhāg. 7.12.1). Velice důležité je slovo dāntaḥ. Dāntaḥ se vztahuje na toho, kdo není závistivý, rozrušený ani domýšlivý na svůj falešný věhlas. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se snaží uvádět takové brāhmaṇy do společnosti. Brāhmaṇové musejí být nakonec vaiṣṇavy a ten, kdo je vaiṣṇavou, již splňuje předpoklady brāhmaṇy. Brahma-bhūtaḥ prasannātmā (Bg. 18.54). Slovo brahma-bhūta poukazuje na brāhmaṇu, který ví, co je Brahman (brahma jānātīti brāhmaṇaḥ). Ten, kdo je na úrovni brahma-bhūta, je stále šťastný (prasannātmā). Na śocati na kāṅkṣati-nikdy si nedělá starosti s hmotnými potřebami. Samaḥ sarveṣu bhūteṣu-je ochotný dávat požehnání všem bez rozdílu. Mad-bhaktiṁ labhate parām-tehdy se stává vaiṣṇavou. V tomto věku zavedl Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura obřad udílení posvátné šňůry svým vaiṣṇavským žákům, neboť chtěl, aby lidé pochopili, že když se někdo stane vaiṣṇavou, je již kvalifikován jako brāhmaṇa. Ti členové Mezinárodní společnosti pro vědomí Kṛṣṇy, kteří dostali druhé zasvěcení, aby se stali brāhmaṇy, tedy musejí mít stále na paměti svou velkou zodpovědnost být pravdomluvní, ovládat mysl a smysly, být snášenliví a tak dále. Pak bude jejich život úspěšný. Takové brāhmaṇy Nanda Mahārāja pozval pronášet védské hymny, nikoliv obyčejné brāhmaṇy. Sloka třináct jasně uvádí: hiṁsā-māna. Slovo māna označuje nemístnou prestiž či pýchu. Ty, kdo byli nemístně pyšní a mysleli si, že jsou brāhmaṇy jenom proto, že se narodili v bráhmanských rodinách, Nanda Mahārāja nikdy k takovým událostem nezval.

Čtrnáctá sloka obsahuje slovo pavitrauṣadhi. Při každém obřadu se používalo mnoho bylin a listů, nazývaných pavitra-patra. Někdy to byly nímové listy, jindy bélové, mangové, listy stromu aśvattha (fíkovník) či āmalakī. Dalšími potřebami byly pañca-gavya, pañca-śasya a pañca-ratna. Ačkoliv Nanda Mahārāja patřil ke společenství vaiśyů, toto vše znal.

Nejdůležitějším slovem v těchto slokách je mahā-guṇam, jež vyjadřuje, že brāhmaṇové dostali velmi chutné a kvalitní jídlo. Tyto lahodné pokrmy se obvykle připravovaly ze dvojích surovin-obilnin a mléčných výrobků. Proto Bhagavad-gītā (18.44) přikazuje, že společnost musí chránit krávy a podporovat zemědělství (kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyaṁ vaiśya-karma svabhāva-jam). Zručný kuchař dokáže ze zemědělských a mléčných produktů připravit tisíce chutných jídel. To je zde naznačeno slovy annaṁ mahā-guṇam. V Indii se z těchto dvou surovin, obilnin a mléka, dodnes připravují tisíce různých pokrmů, které jsou pak obětovány Nejvyšší Osobnosti Božství. Catur-vidha-śrī-bhagavat-prasāda. Patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyaṁ yo me bhaktyā prayacchati. Poté se rozdává prasādam. V Jagannātha-kṣetře a jiných velkých chrámech se dodnes nabízejí Božstvu velmi lahodné pokrmy a prasādam se rozdává v hojné míře. Toto prasādam, uvařené prvotřídními, zkušenými brāhmaṇy a pak rozdávané veřejnosti, je také požehnáním brāhmaṇů a vaiṣṇavů. Existují čtyři druhy prasādam (catur-vidha). Slanou, sladkou, kyselou a trpkou chuť dodávají různé druhy koření a jídlo je připravováno ve čtyřech formách, zvaných carvya, cūṣya, lehya a pehya-prasādam, které se kouše, to, které se líže, to, které se vychutnává na jazyku, a to, které se pije. Tak může být z obilnin a ghí připraveno mnoho druhů prasādam, které se obětuje Božstvu a rozdává brāhmaṇům a vaiṣṇavům a potom široké veřejnosti. Tak funguje lidská společnost. Zabíjení krav a plenění půdy potravinový problém nevyřeší. To není civilizované jednání. Necivilizovaní lidé, kteří žijí v džungli a nejsou způsobilí získávat potravu zemědělstvím a ochranou krav, mohou jíst zvířata. Dokonalá společnost s pokročilým poznáním se však musí naučit získávat prvotřídní potravu pouze na základě zemědělství a ochrany krav.

10.7.16

Verš

gāvaḥ sarva-guṇopetā
vāsaḥ-srag-rukma-mālinīḥ
ātmajābhyudayārthāya
prādāt te cānvayuñjata

Synonyma

gāvaḥ — krávy; sarva-guṇa-upetāḥ — se všemi dobrými vlastnostmi (dávající dostatek mléka a podobně); vāsaḥ — pěkně vystrojené; srak — s květinovými girlandami; rukma-mālinīḥ — a se zlatými náhrdelníky; ātmaja-abhyudaya-arthāya — pro blaho svého syna; prādāt — daroval; te — tito brāhmaṇové; ca — také; anvayuñjata — je přijali.

Překlad

Pro blaho svého syna Kṛṣṇy daroval Nanda Mahārāja brāhmaṇům krávy dokonale vyzdobené látkovými přehozy, květinovými girlandami a zlatými náhrdelníky. Brāhmaṇové přijali tyto krávy, dávající dostatek mléka, které jim byly věnovány jako milodar, a udělili požehnání celé rodině; zvláště Kṛṣṇovi.

Význam

Nanda Mahārāja nejprve brāhmaṇy vydatně nasytil a potom jim daroval prvotřídní krávy, dokonale vyzdobené zlatými náhrdelníky, látkovými přehozy a květinovými girlandami.

10.7.17

Verš

viprā mantra-vido yuktās
tair yāḥ proktās tathāśiṣaḥ
tā niṣphalā bhaviṣyanti
na kadācid api sphuṭam

Synonyma

viprāḥ — brāhmaṇové; mantra-vidaḥ — znalí védských hymnů; yuktāḥ — dokonalí mystičtí yogīni; taiḥ — jimi; yāḥ — cokoliv; proktāḥ — bylo vysloveno; tathā — tak se stane; āśiṣaḥ — veškerá požehnání; tāḥ — tato slova; niṣphalāḥ — neúčinná, nenesoucí plody; bhaviṣyanti na — nikdy se nestanou; kadācit — kdykoliv; api — jistě; sphuṭam — vždy skutečné, pravda.

Překlad

Všichni brāhmaṇové, kteří dokonale ovládali pronášení védských hymnů, byli yogīni plně obdaření mystickými silami. Žádné z jejich požehnání se nikdy neminulo účinkem.

Význam

Skuteční brāhmaṇové, obdaření všemi bráhmanskými vlastnostmi, jsou vždy yogīny, kteří dokonale ovládají síly mystické yogy. Jejich slova nikdy nevyzní naprázdno. Při každém jednání s jinými členy společnosti se na ně lze bez obav spolehnout. V tomto věku je však třeba vzít v úvahu to, že povolanost brāhmaṇů je nejistá. Jelikož neexistují brāhmaṇové schopní provádět oběti, jsou všechny yajñi zakázány. Jedinou yajñou doporučenou pro tento věk je saṅkīrtana-yajña. Yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi su-medhasaḥ (Bhāg. 11.5.32). Yajña má uspokojovat Viṣṇua (yajñārthāt karmaṇo 'nyatra loko 'yaṁ karma-bandhanaḥ). Jelikož v tomto věku neexistují kvalifikovaní brāhmaṇové, lidé mají provádět yajñu zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry (yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi su-medhasaḥ). Život je určen pro konání yajñi a yajña se provádí tak, že se zpívá Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare.

10.7.18

Verš

ekadāroham ārūḍhaṁ
lālayantī sutaṁ satī
garimāṇaṁ śiśor voḍhuṁ
na sehe giri-kūṭavat

Synonyma

ekadā — jednou (podle odhadu, když byl Kṛṣṇovi jeden rok); āroham — na klíně své matky; ārūḍham — jenž seděl; lālayantī — laskala; sutam — svého syna; satī — matka Yaśodā; garimāṇam — kvůli zvětšení tíhy; śiśoḥ — dítěte; voḍhum — unést Ho; na — ne; sehe — mohla; giri-kūṭa-vat — připomínající tíhu vrcholu hory.

Překlad

Jednoho dne, rok po Kṛṣṇově zjevení, matka Yaśodā laskala svého syna na svém klíně. Náhle však cítila, že je těžší než vrchol hory, a nemohla Jeho tíhu dále snášet.

Význam

Lālayantī. Matka někdy vyhazuje své dítě do vzduchu a dítě se směje, když jí spadne do náručí, a také matce to působí radost. I Yaśodā to dělávala, ale tentokrát Kṛṣṇa ztěžkl a nemohla Jeho tíhu unést. Za těchto okolností je zřejmé, že Kṛṣṇa si byl vědom blížícího se Tṛṇāvartāsury, který Ho měl odnést daleko od matky. Kṛṣṇa věděl, že když Tṛṇāvarta přijde a sebere jí Ho z klína, matka Yaśodā se bude velice rmoutit. Nechtěl, aby jí démon nějak ublížil. Proto jakožto zdroj všeho (janmādy asya yataḥ) přijal tíhu celého vesmíru. Dítě sedělo na klíně Yaśody, která tudíž vlastnila všechno na světě, ale když tak ztěžklo, musela Ho odložit. Tak dala Tṛṇāvartāsurovi příležitost si Ho odnést a nějakou dobu si s Ním hrát, než se dítě vrátí zpátky na klín své matky.

10.7.19

Verš

bhūmau nidhāya taṁ gopī
vismitā bhāra-pīḍitā
mahā-puruṣam ādadhyau
jagatām āsa karmasu

Synonyma

bhūmau — na zem; nidhāya — když posadila; tam — dítě; gopī — matka Yaśodā; vismitā — udivená; bhāra-pīḍitā — sevřená úzkostí z toho, jak je dítě těžké; mahā-puruṣam — Pána Viṣṇua, Nārāyaṇa; ādadhyau — přijala útočiště u; jagatām — jako kdyby to byla tíha celého světa; āsa — začala se věnovat; karmasu — jiným domácím povinnostem.

Překlad

Dítě připadalo matce Yaśodě těžké jako celý vesmír, a proto byla plná úzkosti-říkala si, že Ho možná napadl nějaký další duch či démon. Udivená posadila dítě na zem a začala myslet na Nārāyaṇa. Jelikož předvídala neblahé události, zavolala brāhmaṇy, aby proti této tíze něco dělali, a pak se věnovala jiným domácím povinnostem. Neměla jinou možnost, než vzpomínat na lotosové nohy Nārāyaṇa, neboť nevěděla, že Kṛṣṇa je původním zdrojem všeho.

Význam

Matka Yaśodā nevěděla, že Kṛṣṇa je nejtěžší ze všeho těžkého a že sídlí ve všem (mat-sthāni sarva-bhūtāni). To dokládá Bhagavad-gītā (9.4): mayā tatam idaṁ sarvaṁ jagad avyakta-mūrtinā-Kṛṣṇa je ve svém neosobním aspektu přítomný všude a vše spočívá na Něm. Zároveň však není všude (na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ). Matka Yaśodā tuto filozofii nemohla pochopit, protože díky působení yogamāyi jednala s Kṛṣṇou jako Jeho skutečná matka. Jelikož nechápala, jak významnou osobou Kṛṣṇa je, dokázala jedině prosit Nārāyaṇa o Kṛṣṇovo bezpečí a zavolat brāhmaṇy, aby odvrátili neblahou situaci.

10.7.20

Verš

daityo nāmnā tṛṇāvartaḥ
kaṁsa-bhṛtyaḥ praṇoditaḥ
cakravāta-svarūpeṇa
jahārāsīnam arbhakam

Synonyma

daityaḥ — další démon; nāmnā — jménem; tṛṇāvartaḥ — Tṛṇāvartāsura; kaṁsa-bhṛtyaḥ — služebník Kaṁsy; praṇoditaḥ — na jeho popud; cakravāta-svarūpeṇa — v podobě větrného víru; jahāra — odnesl; āsīnam — sedící; arbhakam — dítě.

Překlad

Zatímco dítě sedělo na zemi, v podobě větrného víru se tam na Kaṁsův popud přihnal Tṛṇāvarta, jeho služebník, a snadno vynesl dítě do vzduchu.

Význam

Pro Kṛṣṇovu matku byla Jeho tíha neúnosná, ale když přiletěl Tṛṇāvartāsura, okamžitě si dítě odnesl. To je další projev Kṛṣṇovy nepochopitelné energie. Když se objevil démon Tṛṇāvarta, Kṛṣṇa se stal lehčím než stéblo trávy, aby Ho démon mohl odnést. To byla ānanda-cinmaya-rasa, Kṛṣṇova blažená, transcendentální rozkoš.

10.7.21

Verš

gokulaṁ sarvam āvṛṇvan
muṣṇaṁś cakṣūṁṣi reṇubhiḥ
īrayan sumahā-ghora-
śabdena pradiśo diśaḥ

Synonyma

gokulam — celé území nazývané Gokula; sarvam — všude; āvṛṇvan — když zahalil; muṣṇan — odebral; cakṣūṁṣi — schopnost vidět; reṇubhiḥ — částečkami prachu; īrayan — vydával; su-mahā-ghora — děsivý a tísnivý; śabdena — zvukem; pradiśaḥ diśaḥ — rozléhal se všude, do všech stran.

Překlad

Tento démon zahalil v podobě mocného větrného víru celou Gokulu částečkami prachu, všem znemožnil vidět a začal vydávat velmi hrůzostrašný zvuk, který se rozléhal všude.

Význam

Tṛṇāvarta se proměnil ve větrný vír a prašnou bouří zahalil celé území nazývané Gokula, takže nikdo neviděl ani tu nejbližší věc.

10.7.22

Verš

muhūrtam abhavad goṣṭhaṁ
rajasā tamasāvṛtam
sutaṁ yaśodā nāpaśyat
tasmin nyastavatī yataḥ

Synonyma

muhūrtam — na okamžik; abhavat — byla; goṣṭham — celá oblast pastvin; rajasā — velkými částečkami prachu; tamasā āvṛtam — zahalena temnotou; sutam — svého syna; yaśodā — matka Yaśodā; na apaśyat — nemohla najít; tasmin — na tom místě; nyastavatī — položila Ho; yataḥ — kam.

Překlad

Prašná bouře na okamžik zahalila celou oblast pastvin hustou temnotou a matka Yaśodā nemohla najít svého syna tam, kde Ho položila.

10.7.23

Verš

nāpaśyat kaścanātmānaṁ
paraṁ cāpi vimohitaḥ
tṛṇāvarta-nisṛṣṭābhiḥ
śarkarābhir upadrutaḥ

Synonyma

na — ne; apaśyat — viděl; kaścana — kdokoliv; ātmānam — sám sebe; param ca api — nebo někoho jiného; vimohitaḥ — zmatený; tṛṇāvarta-nisṛṣṭābhiḥ — zvířenými Tṛṇāvartou; śarkarābhiḥ — zrnky písku; upadrutaḥ — a tím zneklidněný.

Překlad

Kvůli zrnkům písku zvířeným Tṛṇāvartou lidé neviděli sami sebe ani nikoho jiného, a tak byli zmatení a zneklidnění.

10.7.24

Verš

iti khara-pavana-cakra-pāṁśu-varṣe
suta-padavīm abalāvilakṣya mātā
atikaruṇam anusmaranty aśocad
bhuvi patitā mṛta-vatsakā yathā gauḥ

Synonyma

iti — takto; khara — velmi silným; pavana-cakra — větrným vírem; pāṁśu-varṣe — když všude létal prach; suta-padavīm — místo, kde měl být její syn; abalā — nevinná žena; avilakṣya — když neviděla; mātā — jelikož byla Jeho matkou; ati-karuṇam — velmi žalostně; anusmarantī — myslela na svého syna; aśocat — neobyčejně naříkala; bhuvi — k zemi; patitā — klesla; mṛta-vatsakā — která přišla o své tele; yathā — jako; gauḥ — kráva.

Překlad

Matka Yaśodā kvůli prašné bouři vyvolané silným větrným vírem nenacházela ani stopu po svém synovi a nechápala, jak je to možné. Klesla tedy k zemi jako kráva, jež přišla o své tele, a začala nesmírně žalostně naříkat.

10.7.25

Verš

ruditam anuniśamya tatra gopyo
bhṛśam anutapta-dhiyo ’śru-pūrṇa-mukhyaḥ
rurudur anupalabhya nanda-sūnuṁ
pavana upārata-pāṁśu-varṣa-vege

Synonyma

ruditam — žalostně plačící matku Yaśodu; anuniśamya — když uslyšely; tatra — tam; gopyaḥ — ostatní ženy, gopī; bhṛśam — velice; anutapta — účastně bědovaly, stejně jako matka Yaśodā; dhiyaḥ — s těmito pocity; aśru-pūrṇa-mukhyaḥ — a ostatní gopī, s tvářemi plnými slz; ruruduḥ — plakaly; anupalabhya — nenacházející; nanda-sūnum — syna Nandy Mahārāje, Kṛṣṇu; pavane — když větrný vír; upārata — ustal; pāṁśu-varṣa-vege — jeho síla zdvíhající prach.

Překlad

Když se poryvy prašné bouře i větry utišily, Yaśodiny přítelkyně, ostatní gopī, slyšely, jak matka Yaśodā pláče, a šly za ní. Když nikde neviděly Kṛṣṇu, byly i ony zarmoucené a přidaly se k jejímu pláči s očima plnýma slz.

Význam

Tato připoutanost gopī ke Kṛṣṇovi je úžasná a transcendentální. Kṛṣṇa byl středem všeho, co gopī dělaly. V Jeho přítomnosti byly šťastné a v Jeho nepřítomnosti nešťastné. Když tedy matka Yaśodā bědovala, že se Kṛṣṇa ztratil, začaly ostatní ženy také naříkat.

10.7.26

Verš

tṛṇāvartaḥ śānta-rayo
vātyā-rūpa-dharo haran
kṛṣṇaṁ nabho-gato gantuṁ
nāśaknod bhūri-bhāra-bhṛt

Synonyma

tṛṇāvartaḥ — démon Tṛṇāvarta; śānta-rayaḥ — síla poryvu byla zmenšena; vātyā-rūpa-dharaḥ — jenž se proměnil v mocný větrný vír; haran — a tak odnesl; kṛṣṇam — Kṛṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství; nabhaḥ-gataḥ — vylétl do nebeských výšin; gantum — pokračovat dále; na aśaknot — nemohl; bhūri-bhāra-bhṛt — protože Kṛṣṇa začal být silnější a těžší než démon.

Překlad

Démon Tṛṇāvarta, jenž se proměnil v silný větrný vír, vynesl Kṛṣṇu vysoko do nebe, ale když Kṛṣṇa začal být těžší než on, musel svůj nápor ukončit a nemohl pokračovat dál.

Význam

Tak probíhala mezi Kṛṣṇou a Tṛṇāvartāsurou soutěž v ovládání mystických sil. Často se stává, že asurové dosáhnou praktikováním mystické yogy určitého mistrovství v osmi druzích dokonalosti, zvaných aṇimā, laghimā, mahimā, prāpti, prākāmya, īśitva, vaśitva a kāmāvasāyitā-siddhi. Ale i když si démon může tyto síly ve velmi omezené míře osvojit, nikdy nemůže soupeřit s mystickou silou Kṛṣṇy, neboť Kṛṣṇa je Yogeśvara, zdroj všech mystických sil (yatra yogeśvaro hariḥ). S Kṛṣṇou se nikdo nemůže měřit. Asurové, kteří získali nepatrnou část Kṛṣṇovy mystické síly, ji předvádějí před hloupou veřejností a prohlašují se za Boha, aniž by věděli, že Bůh je svrchovaný Yogeśvara. Zde rovněž vidíme, že Tṛṇāvarta využil mahimā-siddhi a odnesl Kṛṣṇu, jako kdyby byl Kṛṣṇa jen obyčejné dítě. Kṛṣṇa se však také stal mystickým mahimā-siddhou. Když Ho matka Yaśodā nesla, ztěžkl natolik, že Ho již déle neunesla a musela Ho položit na zem, i když byla zvyklá Ho nosit. Tak Ho mohl Tṛṇāvarta v její přítomnosti odnést pryč. Když však Kṛṣṇa vysoko na nebi projevil mahimā-siddhi, démon nemohl pokračovat. Musel ukončit svůj útok a vrátit se dolů podle Kṛṣṇova přání. Nikdo by tedy neměl soupeřit s Kṛṣṇovou mystickou silou.

Oddaní automaticky ovládají všechny mystické síly, ale nechtějí s Kṛṣṇou soupeřit. Místo toho se Kṛṣṇovi plně odevzdávají a jejich jógová síla se Jeho milostí projeví. Oddaní mohou předvést tak mocnou mystickou sílu, že se o tom démonovi ani nesní, ale nikdy se ji nesnaží používat pro svůj vlastní smyslový požitek. Vše, co dělají, je v zájmu služby Pánu, a proto stojí vždy výše než démoni. Je mnoho karmīch, yogīnů a jñānīch, kteří se nepřirozeně snaží s Kṛṣṇou soupeřit, a obyčejní, hloupí lidé, jež nemají zájem naslouchat Śrīmad-Bhāgavatamu od autorit, pak považují nějakého ničemného yogīna za Bhagavāna, Nejvyšší Osobnost Božství. V současnosti nalezneme mnoho takzvaných bābů, kteří se vydávají za Boha na základě toho, že předvádějí nějaká bezvýznamná mystická kouzla, a hloupí lidé je pokládají za Boha, protože postrádají poznání o Kṛṣṇovi.

10.7.27

Verš

tam aśmānaṁ manyamāna
ātmano guru-mattayā
gale gṛhīta utsraṣṭuṁ
nāśaknod adbhutārbhakam

Synonyma

tam — Kṛṣṇu; aśmānam — velmi těžký kámen, jako kus železa; manyamānaḥ — takto uvažující; ātmanaḥ guru-mattayā — jelikož Kṛṣṇova tíha přesahovala jeho chápání; gale — jeho krk; gṛhīte — obejmutý nebo ovinutý Jeho pažemi; utsraṣṭum — zbavit se; na aśaknot — nemohl; adbhuta-arbhakam — toto podivuhodné dítě, které bylo jiné než obyčejné děti.

Překlad

Kvůli své tíze připadal Kṛṣṇa Tṛṇāvartovi jako velká hora nebo obrovský kus železa. Jelikož se ho však Kṛṣṇa chytil za krk, démon Ho nemohl odhodit. Uvažoval proto, že to dítě je podivuhodné, neboť Ho ani neunesl, ani se té tíhy nemohl zbavit.

Význam

Tṛṇāvarta zamýšlel vynést Kṛṣṇu do nebe a pak Ho usmrtit, ale Kṛṣṇa se jízdou na démonovi a krátkým výletem po nebi bavil. Tṛṇāvartův pokus Kṛṣṇu zabít tedy nevyšel, zatímco Kṛṣṇa, ānanda-cinmaya-rasa-vigraha, si této zábavy užíval. Když Tṛṇāvarta pod Kṛṣṇovou tíhou padal, chtěl se zachránit tím, že Kṛṣṇu shodí ze svého krku, ale nebyl toho schopen, protože Kṛṣṇa se ho držel velice pevně. To bylo naposled, kdy mohl Tṛṇāvarta použít svou jógovou sílu. Nyní ho řízením Kṛṣṇy čekala smrt.

10.7.28

Verš

gala-grahaṇa-niśceṣṭo
daityo nirgata-locanaḥ
avyakta-rāvo nyapatat
saha-bālo vyasur vraje

Synonyma

gala-grahaṇa-niśceṣṭaḥ — jelikož Kṛṣṇa pevně svíral krk démona Tṛṇāvarty, démon se dusil a nemohl nic dělat; daityaḥ — démon; nirgata-locanaḥ — oči mu tlakem vylezly z důlků; avyakta-rāvaḥ — jelikož se dusil, nemohl vydat ani hlásku; nyapatat — dopadl; saha-bālaḥ — s dítětem; vyasuḥ vraje — bez života na půdu Vraji.

Překlad

Tṛṇāvarta, jehož Kṛṣṇa svíral kolem krku, se dusil a nemohl vydat ani hlásku, dokonce ani pohnout rukama či nohama. Oči mu vylezly z důlků a bez života dopadl i s malým chlapcem na půdu Vraji.

10.7.29

Verš

tam antarikṣāt patitaṁ śilāyāṁ
viśīrṇa-sarvāvayavaṁ karālam
puraṁ yathā rudra-śareṇa viddhaṁ
striyo rudatyo dadṛśuḥ sametāḥ

Synonyma

tam — démona Tṛṇāvartu; antarikṣāt — z nebe; patitam — spadlého; śilāyām — na velký balvan; viśīrṇa — rozházené, oddělené; sarva-avayavam — všechny části těla; karālam — hrozivé ruce a nohy; puram — Tripurāsura; yathā — jako; rudra-śareṇa — šípem Pána Śivy; viddham — zasažené; striyaḥ — všechny ženy, gopī; rudatyaḥ — i když plakaly v odloučení od Kṛṣṇy; dadṛśuḥ — viděly před sebou; sametāḥ — všechny pohromadě.

Překlad

Když gopī, které se shromáždily, plakaly pro Kṛṣṇu, démon spadl z nebe na velký balvan a údy se mu oddělily od těla. Byl jako Tripurāsura po zásahu šípem Pána Śivy.

Význam

Transcendentální život se vyznačuje tím, že jakmile se oddaní pohrouží do nářku, ihned vnímají Pánovy transcendentální činnosti a zaplaví je transcendentální blaženost. Tito oddaní ve skutečnosti neustále zažívají transcendentální blaženost, pro niž jsou takové zdánlivé pohromy jen dalším podnětem.

10.7.30

Verš

prādāya mātre pratihṛtya vismitāḥ
kṛṣṇaṁ ca tasyorasi lambamānam
taṁ svastimantaṁ puruṣāda-nītaṁ
vihāyasā mṛtyu-mukhāt pramuktam
gopyaś ca gopāḥ kila nanda-mukhyā
labdhvā punaḥ prāpur atīva modam

Synonyma

prādāya — poté, co zvedly; mātre — Jeho matce (Yaśodě); pratihṛtya — přinesly; vismitāḥ — všechny překvapené; kṛṣṇam ca — a Kṛṣṇu; tasya — démonově; urasi — na hrudi; lambamānam — nacházejícího se; tam — Kṛṣṇu; svastimantam — obdařeného veškerou přízní osudu; puruṣāda-nītam — jehož odnesl lidožravý démon; vihāyasā — do nebe; mṛtyu-mukhāt — ze chřtánu smrti; pramuktam — nyní vysvobozeného; gopyaḥ — gopī; ca — a; gopāḥ — pastevci; kila — jistě; nanda-mukhyāḥ — v čele s Nandou Mahārājem; labdhvā — poté, co získali; punaḥ — znovu (svého syna); prāpuḥ — vychutnávali; atīva — velice; modam — blaženost.

Překlad

Gopī okamžitě zvedly Kṛṣṇu z démonovy hrudi a předaly Ho matce Yaśodě, prostého všech nepříznivých vlivů. Jelikož bylo dítě nezraněné i přesto, že Ho démon vynesl do nebe, a bylo nyní zbavené všeho nebezpečí a neštěstí, gopī a pastevce krav vedené Nandou Mahārājem zaplavilo nesmírné štěstí.

Význam

Démon ležel po pádu z nebe jak dlouhý tak široký a Kṛṣṇa si šťastně hrál na Jeho hrudi, nezraněný a vysvobozený z neštěstí. Hrál si a bavil se a to, že Ho démon vynesl tak vysoko do nebe, Ho vůbec nerozrušilo. To je ānanda-cinmaya-rasa-vigraha. Kṛṣṇa je sac-cid-ānanda-vigraha za všech okolností. Nikdy není nešťastný. Jiní si možná mysleli, že zažívá těžké chvíle, ale démonova hruď byla dostatečně široká, aby si na ní mohl hrát, a proto bylo dítě po všech stránkách šťastné. Bylo nanejvýš podivuhodné, že nespadlo, i když démon vyletěl tak vysoko do nebe. To znamená, že se zachránilo doslova ze chřtánu smrti. A nyní, když bylo zachráněno, byli všichni obyvatelé Vṛndāvanu šťastní.

10.7.31

Verš

aho batāty-adbhutam eṣa rakṣasā
bālo nivṛttiṁ gamito ’bhyagāt punaḥ
hiṁsraḥ sva-pāpena vihiṁsitaḥ khalaḥ
sādhuḥ samatvena bhayād vimucyate

Synonyma

aho — běda; bata — zajisté; ati — velice; adbhutam — tato událost je nesmírně podivuhodná; eṣaḥ — toto (dítě); rakṣasā — lidožravým démonem; bālaḥ — nevinné dítě Kṛṣṇa; nivṛttim — unesené, aby bylo zabito a pozřeno; gamitaḥ — vzdálilo se; abhyagāt punaḥ — ale vrátilo se zpátky nezraněné; hiṁsraḥ — ten, kdo je plný zášti; sva-pāpena — kvůli svým vlastním hříšným činnostem; vihiṁsitaḥ — nyní byl (tento démon) zahuben; khalaḥ — protože byl zlý a nečistý; sādhuḥ — každý, kdo je nevinný a nežije hříšně; samatvena — stejně spravedlivý ke všem; bhayāt — od veškerého strachu; vimucyate — je osvobozený.

Překlad

Je s podivem, že se toto nevinné dítě, které unesl Rākṣasa, aby Ho pozřel, vrátilo živé a navíc bez jediného šrámu! Ten démon byl zlý, krutý a hříšný, a proto byl zahuben za své vlastní hříšné jednání. Takový je zákon přírody. Nevinného oddaného stále chrání Nejvyšší Osobnost Božství a hříšník bude za svůj nečistý život zničen.

Význam

Život s vědomím Kṛṣṇy znamená bezúhonný život naplněný oddaností a sādhu je ten, kdo se zcela odevzdal Kṛṣṇovi. To potvrzuje Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (9.30): bhajate mām ananya-bhāk sādhur eva sa mantavyaḥ-každý, kdo je bezvýhradně připoutaný ke Kṛṣṇovi, je sādhu. Nanda Mahārāja, gopī ani ostatní pastevci nevěděli, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství hrající si jako lidské dítě a že Jeho život není za žádných okolností v nebezpečí.

Kvůli silnému chtíči a touze si užívat se živá bytost v hmotném světě čím dál více zaplétá do hříšných činností (kāma eṣa krodha eṣa rajo-guṇa-samudbhavaḥ). Proto je strach jedním z aspektů hmotného života (āhāra-nidrā-bhaya-maithunaṁ ca). Pokud si však člověk začne být vědom Kṛṣṇy, oddaná služba, śravaṇaṁ kīrtanam, utlumí jeho znečištěný hmotný život a Nejvyšší Osobnost Božství jej očistí a ochrání. Śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ. Oddaný má v tento proces důvěru. Tato důvěra je jedním ze šesti druhů odevzdání se. Rakṣiṣyatīti viśvāsaḥ (Hari-bhakti-vilāsa 11.676). Jedním ze způsobů, jak se odevzdat, je záviset pouze na Kṛṣṇovi a být přesvědčen, že Pán dává veškerou ochranu. To, že Kṛṣṇa svého oddaného ochrání, je skutečnost a Nanda Mahārāja i ostatní obyvatelé Vṛndāvanu tuto skutečnost velice snadno přijali, přestože nevěděli, že mají Nejvyššího Pána osobně před sebou. V dějinách bylo mnoho příkladů, kdy se oddaný, jako například Prahlāda Mahārāja nebo Dhruva Mahārāja, dostal do potíží dokonce přičiněním vlastního otce, ale byl za všech okolností zachráněn. Naším jediným úkolem tedy je, abychom si byli vědomi Kṛṣṇy a veškerou ochranu nechávali na Něm.

10.7.32

Verš

kiṁ nas tapaś cīrṇam adhokṣajārcanaṁ
pūrteṣṭa-dattam uta bhūta-sauhṛdam
yat samparetaḥ punar eva bālako
diṣṭyā sva-bandhūn praṇayann upasthitaḥ

Synonyma

kim — jaký druh; naḥ — námi; tapaḥ — askeze; cīrṇam — byl prováděn po velmi dlouhou dobu; adhokṣaja — Nejvyšší Osobnosti Božství; arcanam — uctívání; pūrta — budování veřejných cest a podobně; iṣṭa — činnosti pro blaho všech; dattam — rozdávání milodarů; uta — nebo jiné; bhūta-sauhṛdam — z lásky ke všemu obyvatelstvu; yat — jejichž výsledkem; samparetaḥ — i když bylo dítě prakticky odsouzené na smrt; punaḥ eva — přesto znovu, díky zbožným činnostem; bālakaḥ — dítě; diṣṭyā — bohudík; sva-bandhūn — všechny své příbuzné; praṇayan — aby těšilo; upasthitaḥ — je zde přítomné.

Překlad

Nanda Mahārāja a další pravili: “Museli jsme v minulosti po velmi dlouhou dobu podstupovat askezi, uctívat Nejvyšší Osobnost Božství, věnovat se zbožným činnostem pro blaho všech, budovat veřejné cesty a studny a také rozdávat milodary. Díky tomu se chlapec vrátil z prahu smrti, aby přinášel radost svým příbuzným.”

Význam

Nanda Mahārāja potvrdil, že zbožným jednáním se člověk může stát sādhuem, což mu zajistí šťastný domov a ochranu jeho dětem. Śāstry obsahují mnoho pokynů pro karmī a jñānī-zvláště pro karmī-jak mohou jednat zbožně a být šťastní i v rámci hmotného života. Podle zásad védské civilizace má člověk provádět činnosti pro blaho všech-například budovat veřejné cesty, po jejich obou stranách sázet stromy, aby lidé mohli kráčet ve stínu, a stavět veřejné studny, aby si mohl každý bez potíží nabrat vodu. Měl by podstupovat askezi, aby ovládl své touhy, a zároveň musí uctívat Nejvyšší Osobnost Božství. Získá tak zbožnost, a díky tomu bude šťastný i v hmotném životě.

10.7.33

Verš

dṛṣṭvādbhutāni bahuśo
nanda-gopo bṛhadvane
vasudeva-vaco bhūyo
mānayām āsa vismitaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — poté, co viděl; adbhutāni — úžasné, udivující události; bahuśaḥ — mnohokrát; nanda-gopaḥ — Nanda Mahārāja, vůdce pastevců krav; bṛhadvane — v Bṛhadvanu; vasudeva-vacaḥ — slova, jež pronesl Vasudeva, když byl Nanda Mahārāja v Mathuře; bhūyaḥ — znovu a znovu; mānayām āsa — uznával jejich pravdivost; vismitaḥ — s velkým údivem.

Překlad

Nanda Mahārāja čím dál více žasl, když viděl, co všechno se v Bṛhadvanu děje, a vzpomínal na slova, která mu řekl Vasudeva v Mathuře.

10.7.34

Verš

ekadārbhakam ādāya
svāṅkam āropya bhāminī
prasnutaṁ pāyayām āsa
stanaṁ sneha-pariplutā

Synonyma

ekadā — jednou; arbhakam — dítě; ādāya — poté, co vzala; sva-aṅkam — na svůj klín; āropya — a posadila Ho; bhāminī — matka Yaśodā; prasnutam — mléko vytékající z prsu; pāyayām āsa — krmila dítě; stanam — její prs; sneha-pariplutā — s hlubokou náklonností.

Překlad

Jednoho dne matka Yaśodā vzala Kṛṣṇu, posadila si Ho na klín a s mateřskou náklonností Ho krmila svým mlékem. Mléko jí vytékalo z prsu a dítě pilo.

10.7.35-36

Verš

pīta-prāyasya jananī
sutasya rucira-smitam
mukhaṁ lālayatī rājañ
jṛmbhato dadṛśe idam

khaṁ rodasī jyotir-anīkam āśāḥ
sūryendu-vahni-śvasanāmbudhīṁś ca
dvīpān nagāṁs tad-duhitṝr vanāni
bhūtāni yāni sthira-jaṅgamāni

Synonyma

pīta-prāyasya — malého Kṛṣṇy, jenž pil mateřské mléko a byl téměř nasycen; jananī — matka Yaśodā; sutasya — svého syna; rucira-smitam — když viděla, že je dítě zcela spokojené a že se usmívá; mukham — obličej; lālayatī — hladící a jemně laskající svou rukou; rājan — ó králi; jṛmbhataḥ — když dítě zívalo; dadṛśe — spatřila; idam — následující; kham — nebe; rodasī — vyšší planetární systém i Zemi; jyotiḥ-anīkam — svítící tělesa; āśāḥ — světové strany; sūrya — Slunce; indu — Měsíc; vahni — oheň; śvasana — vzduch; ambudhīn — moře; ca — a; dvīpān — ostrovy; nagān — hory; tat-duhitṝḥ — dcery hor (řeky); vanāni — lesy; bhūtāni — živé bytosti všech druhů; yāni — které jsou; sthira-jaṅgamāni — nehybné i pohyblivé.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když byl malý Kṛṣṇa s pitím mateřského mléka téměř u konce a matka Yaśodā se Ho dotýkala a hleděla na Jeho nádherný, zářivě usměvavý obličej, dítě zívlo a ona v Jeho ústech spatřila celé nebe, vyšší planetární systém i Zemi, svítící tělesa na všech stranách, Slunce, Měsíc, oheň, vzduch, moře, ostrovy, hory, řeky, lesy a živé bytosti všech druhů, pohyblivé i nehybné.

Význam

Působením yogamāyi byly všechny Kṛṣṇovy zábavy s matkou Yaśodou pokládány za obyčejné. Při této příležitosti proto Kṛṣṇa své matce ukázal, že se v Něm nachází celý vesmír. Kṛṣṇa byl tak laskavý, že ve svém malém těle předvedl své matce vesmírnou podobu, virāṭ-rūpu, aby jí dal možnost těšit se z pohledu na to, jaké dítě to vlastně chová na klíně. Řeky jsou zde uvedeny jako dcery hor (nagāṁs tad-duhitṝḥ). Tok řek je tím, co umožňuje existenci velkých lesů. Všude žijí nějaké živé bytosti, některé se hýbou, zatímco jiné nikoliv. Žádné místo není prázdné. To je zvláštní charakteristika Božího stvoření.

10.7.37

Verš

sā vīkṣya viśvaṁ sahasā
rājan sañjāta-vepathuḥ
sammīlya mṛgaśāvākṣī
netre āsīt suvismitā

Synonyma

sā — matka Yaśodā; vīkṣya — když viděla; viśvam — celý vesmír; sahasā — náhle v ústech svého syna; rājan — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); sañjāta-vepathuḥ — jejíž srdce tlouklo; sammīlya — otevírající; mṛgaśāva-akṣī — jako oči kolouška; netre — své oči; āsīt — stala se; su-vismitā — udivená.

Překlad

Když matka Yaśodā viděla v ústech svého dítěte celý vesmír, srdce se jí rozbušilo a úžasem chtěla zavřít své neklidné oči.

Význam

Ve své čisté mateřské lásce si matka Yaśodā myslela, že toto podivuhodné dítě, jež předvádí tolik kouzel, je nejspíš nemocné. Nijak neoceňovala zázraky, které její dítě ukazovalo; naopak chtěla raději zavřít oči. Očekávala nějaké další nebezpečí, a proto její oči zneklidněly jako oči malého kolouška. To vše způsobila yogamāyā. Mezi matkou Yaśodou a Kṛṣṇou panoval vztah čisté mateřské lásky. Vzhledem k této lásce jí ukázka majestátu Nejvyšší Osobnosti Božství příliš neimponoval.

Někdy se na začátku této kapitoly objevují ještě dva verše navíc:

evaṁ bahūni karmāṇi
gopānāṁ śaṁ sa-yoṣitām
nandasya gehe vavṛdhe
kurvan viṣṇu-janārdanaḥ

“Takto malý Kṛṣṇa předváděl v domě Nandy Mahārāje mnoho činností, kdy trestal a hubil démony, a obyvatelé Vraji si tyto události vychutnávali.”

evaṁ sa vavṛdhe viṣṇur
nanda-gehe janārdanaḥ
kurvann aniśam ānandaṁ
gopālānāṁ sa-yoṣitām

“Tak Kṛṣṇa, hubitel všech démonů, vyrůstal v péči svého otce a matky, Nandy a Yaśody, aby zvětšoval transcendentální požitek gopů a gopī.”

Śrīpāda Vijayadhvaja Tīrtha přidává další verš také po třetí sloce této kapitoly:

vistareṇeha kāruṇyāt
sarva-pāpa-praṇāśanam
vaktum arhasi dharma-jña
dayālus tvam iti prabho

“Parīkṣit Mahārāja pak požádal Śukadevu Gosvāmīho, aby dále vyprávěl o Kṛṣṇových zábavách, a on tak mohl vychutnávat transcendentální blaženost, která z nich plyne.”

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k sedmé kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Zabití démona Tṛṇāvarty”.

KAPITOLA OSMÁ

Pán Kṛṣṇa ukazuje ve svých ústech vesmírnou podobu

10.8.1

Verš

śrī-śuka uvāca
gargaḥ purohito rājan
yadūnāṁ sumahā-tapāḥ
vrajaṁ jagāma nandasya
vasudeva-pracoditaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; gargaḥ — Gargamuni; purohitaḥ — kněz; rājan — ó králi Parīkṣite; yadūnām — Yaduovské dynastie; su-mahā-tapāḥ — velmi pokročilý v askezi; vrajam — do vesnice Nandy Mahārāje; jagāma — šel; nandasya — Nandy Mahārāje; vasudeva-pracoditaḥ — na popud Vasudevy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó Mahārāji Parīkṣite, Vasudeva pak pobídl Gargamuniho, kněze Yaduovské dynastie, který byl velmi pokročilý v askezi, aby šel navštívit Nandu Mahārāje do jeho domu.

10.8.2

Verš

taṁ dṛṣṭvā parama-prītaḥ
pratyutthāya kṛtāñjaliḥ
ānarcādhokṣaja-dhiyā
praṇipāta-puraḥsaram

Synonyma

tam — jeho (Gargamuniho); dṛṣṭvā — když spatřil; parama-prītaḥ — Nanda Mahārāja byl velmi rád; pratyutthāya — poté, co povstal, aby ho přivítal; kṛta-añjaliḥ — se sepjatýma rukama; ānarca — uctil; adhokṣaja-dhiyā — přestože bylo Gargamuniho možné vnímat smysly, Nanda Mahārāja ho choval ve velké úctě; praṇipāta-puraḥsaram — Nanda Mahārāja se mu poklonil k zemi.

Překlad

Když Nanda Mahārāja spatřil Gargamuniho ve svém domě, měl velkou radost a povstal, aby ho přivítal se sepjatýma rukama. I když ho viděl na vlastní oči, byl si vědom toho, že Gargamuni je adhokṣaja-to znamená, že není obyčejnou osobou, kterou lze vnímat hmotnými smysly.

10.8.3

Verš

sūpaviṣṭaṁ kṛtātithyaṁ
girā sūnṛtayā munim
nandayitvābravīd brahman
pūrṇasya karavāma kim

Synonyma

su-upaviṣṭam — když se Gargamuni pohodlně posadil; kṛta-ātithyam — a byl náležitě přivítán jako host; girā — slovy; sūnṛtayā — sladkými; munim — Gargamuniho; nandayitvā — takto těšící; abravīt — pravil; brahman — ó brāhmaṇo; pūrṇasya — toho, kdo je po všech stránkách úplný; karavāma kim — co pro tebe mohu udělat (prosím, nařiď mi).

Překlad

Když byl Gargamuni náležitě přivítán jako host a pohodlně usazen, Nanda Mahārāja vlídně a pokorně promluvil: “Můj milý pane, jako oddaný jsi po všech stránkách úplný, ale přesto je mou povinností ti sloužit. Nařiď mi, prosím, co pro tebe mohu udělat.”

10.8.4

Verš

mahad-vicalanaṁ nṝṇāṁ
gṛhiṇāṁ dīna-cetasām
niḥśreyasāya bhagavan
kalpate nānyathā kvacit

Synonyma

mahat-vicalanam — návštěvy velkých osobností; nṝṇām — v domech obyčejných lidí; gṛhiṇām — zvláště hospodářů; dīna-cetasām — kteří jsou prostomyslní, neboť se starají jen o zaopatření rodiny a nic víc; niḥśreyasāya — velká osobnost nemá žádný jiný důvod, proč navštívit gṛhasthu, než pro jeho dobro; bhagavan — ó mocný oddaný; kalpate — tak je třeba to brát; na anyathā — ne za nějakým jiným účelem; kvacit — kdykoliv.

Překlad

“Ó můj pane, mocný oddaný, osoby, jako jsi ty, se pohybují z místa na místo nikoliv kvůli svým vlastním zájmům, ale kvůli prostomyslným gṛhasthům (hospodářům). Jinak nemají důvod chodit z jednoho místa na druhé.”

Význam

Jak Nanda Mahārāja správně řekl, Gargamuni jako oddaný nic nepotřeboval. Kṛṣṇa také nic nepotřebuje, když přichází, neboť je pūrṇa, ātmārāma. Přesto však sestupuje do hmotného světa chránit oddané a zabíjet ničemy (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām). To je mise Nejvyšší Osobnosti Božství a také oddaných. Ten, kdo naplňuje tuto misi para-upakāry-věnuje se činnostem pro dobro všech-si získává uznání Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, a je Mu velmi drahý (na ca tasmān manuṣyeṣu kaścin me priya-kṛttamaḥ). Rovněž Caitanya Mahāprabhu doporučoval para-upakāru; a zvláště nabádal obyvatele Indie:

bhārata-bhūmite haila manuṣya-janma yāra
janma sārthaka kari' kara para-upakāra

“Ten, kdo se narodil jako lidská bytost v Indii (Bhārata-varṣe), by měl svůj život přivést k dokonalosti a pracovat pro dobro všech ostatních lidí.” (Cc. Ādi 9.41) Čistý oddaný-vaiṣṇava je povinen jednat pro dobro druhých.

Nanda Mahārāja chápal, že Gargamuni přišel za tímto účelem a že by se měl držet jeho rad. Proto pravil: “Řekni mi prosím, co je má povinnost.” Takový by měl být postoj každého, a zvláště hospodáře. Varṇāśramská společnost je uspořádána do osmi kategorií: brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya, śūdra, brahmacarya, gṛhastha, vānaprastha a sannyāsa. Nanda Mahārāja se zde představil jako hospodář (gṛhiṇām). Brahmacārī prakticky nic nepotřebuje, ale gṛhī, hospodáři, se věnují uspokojování smyslů. Bhagavad-gītā (2.44) uvádí: bhogaiśvarya-prasaktānāṁ tayāpahṛta-cetasām. Každý přišel do tohoto hmotného světa uspokojovat své smysly a ti, kdo příliš lpí na smyslovém požitku, pro který vstupují do gṛhastha-āśramu, se dostávají do velmi nejistého postavení. Jelikož každý v hmotném světě vyhledává smyslový požitek, gṛhasthové potřebují výchovu, aby se stali mahat, velkými mahātmy. Proto Nanda Mahārāja použil slovo mahad-vicalanam. Gargamuni svou návštěvou u něho nechtěl nic získat, ale Nanda Mahārāja byl jakožto gṛhastha neustále dokonale připraven přijímat pokyny od mahātmy, aby získal skutečný životní prospěch. Byl tedy odhodlaný vyplnit Gargamuniho nařízení.

10.8.5

Verš

jyotiṣām ayanaṁ sākṣād
yat taj jñānam atīndriyam
praṇītaṁ bhavatā yena
pumān veda parāvaram

Synonyma

jyotiṣām — astrologické poznání (které musí existovat společně s dalšími aspekty kultury v každé lidské, a zvláště civilizované společnosti); ayanam — pohyby hvězd a planet ve vztahu k lidské společnosti; sākṣāt — přímo; yat tat jñānam — toto poznání; ati-indriyam — jemuž obyčejný člověk nerozumí, neboť je mimo dosah jeho zrakového vnímání; praṇītam bhavatā — sestavil jsi dokonalou knihu poznání; yena — pomocí níž; pumān — kdokoliv; veda — může znát; para-avaram — příčinu a následek osudu.

Překlad

“Ó velký světče, sestavil jsi astrologické poznání, podle něhož může kdokoliv poznat minulé a současné neviditelné skutečnosti. Díky tomuto poznání může každý člověk vědět, co dělal ve svém minulém životě a jaký to má vliv na jeho současný život. To vše je ti známo.”

Význam

Zde je definováno slovo “osud”. Neinteligentní lidé, kteří nechápou smysl života, jsou jako zvířata. Zvířata neznají minulost, přítomnost a budoucnost života a nejsou ani schopna těmto věcem porozumět. Moudrý člověk jim však porozumět může. Proto Bhagavad-gītā (2.13) uvádí: dhīras tatra na muhyati-moudrá osoba není zmatena. Je prostou skutečností, že i když je život věčný, živá bytost v tomto hmotném světě mění jedno tělo za druhým. Hloupí lidé, zvláště v současném věku, tuto jednoduchou pravdu nechápou. Kṛṣṇa říká:

dehino 'smin yathā dehe
kaumāraṁ yauvanaṁ jarā
tathā dehāntara-prāptir
dhīras tatra na muhyati

“Tak jako vtělená duše souvisle přechází v tomto těle z dětství do mládí a stáří, přechází také v čase smrti do jiného těla. Moudrý člověk není z této změny zmatený.” (Bg. 2.13) Kṛṣṇa, největší autorita, říká, že se změní tělo a s ním i činnosti. Dnes mohu být člověk, uznávaná osobnost, ale když jen trochu poruším přírodní zákony, budu muset přijmout tělo jiného druhu. Dnes jsem lidská bytost, ale zítra se mohu stát psem a potom bude vše, co jsem v tomto životě dělal, bez užitku. Tuto jednoduchou pravdu dnes málokdo chápe, ale ten, kdo je dhīra, to pochopit může. Ti, kdo jsou zde v hmotném světě kvůli hmotnému požitku, by měli vědět, že si musejí dávat pozor na to, co dělají, neboť jejich současné postavení zanikne. To prohlásil i Ṛṣabhadeva. Na sādhu manye yata ātmano 'yam asann api kleśa-da āsa dehaḥ (Bhāg. 5.5.4). Toto tělo je sice dočasné, ale dokud jsme v něm nuceni žít, musíme trpět. Každý je vystaven trojímu utrpení hmotného života, ať už žije krátce nebo dlouze. Proto se každý soudný člověk, dhīra, musí zajímat o astrologii (jyotiṣa).

Gargamuni byl v astrologii, pomocí níž může člověk vidět neviditelné události z minula, současna i budoucna, velkou autoritou, a proto se Nanda Mahārāja snažil využít jeho přítomnosti. Otec je povinen znát horoskop svých dětí a dělat to, co je třeba pro jejich štěstí. Nanda Mahārāja tedy využil příležitosti dané Gargamuniho přítomností a navrhl, aby pro jeho dva syny, Kṛṣṇu a Balarāmu, sestavil horoskop.

10.8.6

Verš

tvaṁ hi brahma-vidāṁ śreṣṭhaḥ
saṁskārān kartum arhasi
bālayor anayor nṝṇāṁ
janmanā brāhmaṇo guruḥ

Synonyma

tvam — ty, světče; hi — jistě; brahma-vidām — ze všech brāhmaṇů neboli těch, kdo vědí, co je Brahman (brahma jānātīti brāhmaṇaḥ); śreṣṭhaḥ — jsi nejlepší; saṁskārān — obřady sloužící k očištění (jelikož pomocí těchto očistných úkonů člověk získá druhé zrození, saṁskārād bhaved dvijaḥ); kartum arhasi — když jsi sem laskavě přišel, prosím vykonej; bālayoḥ — těchto dvou synů (Kṛṣṇy a Balarāmy); anayoḥ — obou; nṝṇām — nejen Jich, ale celé lidské společnosti; janmanā — jakmile se narodí; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa se okamžitě stává; guruḥ — vůdcem.

Překlad

“Můj pane, jsi nejlepším z brāhmaṇů, zvláště proto, že jsi dokonale obeznámený s astrologickou vědou (jyotiḥ-śāstrou). Jsi proto přirozeně duchovním učitelem každé lidské bytosti. Proto, když jsi laskavě přišel do mého domu, vykonej prosím očistné obřady pro mé dva syny.”

Význam

Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, říká v Bhagavad-gītě (4.13): cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ-čtyři varṇy (brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya a śūdra) musejí být přítomné v každé společnosti. Brāhmaṇové jsou nezbytní, aby celé společnosti poskytovali vedení. Pokud v ní není zavedené takové zřízení, jako je varṇāśrama-dharma, a pokud lidská společnost nemá takového vůdce, jako je brāhmaṇa, životní podmínky v ní budou pekelné. V Kali-yuze-zvláště v současné době-nic takového jako skutečný brāhmaṇa neexistuje, a proto se společnost nachází v chaotickém stavu. Dříve žili kvalifikovaní brāhmaṇové, ale v současnosti tomu tak není. I když se určitě najdou lidé, kteří se za brāhmaṇy považují, ve skutečnosti nejsou schopní vést společnost. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy má proto velký zájem znovu do společnosti uvést varṇāśramský systém, aby ti, kdo jsou zmateni nebo méně inteligentní, mohli být vedeni kvalifikovanými brāhmaṇy.

Brāhmaṇa znamená vaiṣṇava. Poté, co se člověk stane brāhmaṇou, následujícím stupněm v rozvoji lidské společnosti je stát se vaiṣṇavou. Všichni lidé musejí být vedeni k životnímu cíli, a proto musejí znát Viṣṇua, Nejvyšší Osobnost Božství. Celý systém védského poznání je založen na tomto principu, ale lidé již nevědí, kam se ubírat (na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum), a usilují pouze o smyslový požitek za cenu nebezpečí, že poklesnou na nižší úroveň (mṛtyu-saṁsāra-vartmani). Nezáleží na tom, zda se člověk narodil jako brāhmaṇa nebo ne. Nikdo se nerodí jako brāhmaṇa; každý se rodí jako śūdra. Pod vedením brāhmaṇy a pomocí saṁskāry se však může stát dvijou, dvojzrozeným, a potom postupně i brāhmaṇou. Bráhmanismus není systém, na který by měla mít monopol určitá třída lidí. Každý má být vzděláván tak, aby se mohl stát brāhmaṇou. Alespoň zde musí existovat příležitost, která by každému umožnila dosáhnout životního cíle. Bez ohledu na to, zda se narodí v rodině brāhmaṇů, kṣatriyů či śūdrů, může být veden způsobilým brāhmaṇou a pokročit na nejvyšší úroveň-stát se vaiṣṇavou. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy tedy poskytuje lidstvu příležitost připravit si ideální osud. Nanda Mahārāja využil Gargamuniho přítomnosti a požádal ho, aby vykonal nezbytné očistné obřady pro jeho syny, a tak Je vedl k životnímu cíli.

10.8.7

Verš

śrī-garga uvāca
yadūnām aham ācāryaḥ
khyātaś ca bhuvi sarvadā
sutaṁ mayā saṁskṛtaṁ te
manyate devakī-sutam

Synonyma

śrī-gargaḥ uvāca — Gargamuni řekl; yadūnām — Yaduovské dynastie; aham — já jsem; ācāryaḥ — rodinný kněz, purohita; khyātaḥ ca — to je známo; bhuvi — všude; sarvadā — vždy; sutam — syn; mayā — pod mým vedením; saṁskṛtam — pokud by podstoupil očistný obřad; te — tebe; manyate — byl by považován; devakī-sutam — za syna Devakī.

Překlad

Gargamuni řekl: “Můj milý Nando Mahārāji, já jsem rodinný kněz Yaduovské dynastie. To je všeobecně známo. Kdybych tedy vykonal očistný obřad pro tvé syny, Kaṁsa by Je považoval za syny Devakī.”

Význam

Gargamuni nepřímo prozradil, že Kṛṣṇa nebyl synem Yaśody, ale Devakī. Kaṁsa již Kṛṣṇu hledal, a kdyby tedy Gargamuni vykonal očistný obřad, Kaṁsa by se o tom mohl dozvědět, a to by vedlo k pohromě. Je možné namítat, že Gargamuni byl sice knězem Yaduovské dynastie, ale Nanda Mahārāja k ní také patřil. Nanda Mahārāja však nepůsobil jako kṣatriya. Proto Gargamuni řekl: “Pokud budu vystupovat jako tvůj kněz, bude tím potvrzeno, že Kṛṣṇa je synem Devakī.”

10.8.8-9

Verš

kaṁsaḥ pāpa-matiḥ sakhyaṁ
tava cānakadundubheḥ
devakyā aṣṭamo garbho
na strī bhavitum arhati

iti sañcintayañ chrutvā
devakyā dārikā-vacaḥ
api hantā gatāśaṅkas
tarhi tan no ’nayo bhavet

Synonyma

kaṁsaḥ — král Kaṁsa; pāpa-matiḥ — velice hříšný, se znečištěnou myslí; sakhyam — přátelství; tava — tvoje; ca — také; ānaka-dundubheḥ — Vasudevy; devakyāḥ — Devakī; aṣṭamaḥ garbhaḥ — osmý plod; na — ne; strī — žena; bhavitum arhati — je možné, že je; iti — takto; sañcintayan — uvažující; śrutvā — a po vyslechnutí (této zprávy); devakyāḥ — Devakī; dārikā-vacaḥ — výrok od dcery; api — ačkoliv bylo; hantā gata-āśaṅkaḥ — je možné, že Kaṁsa podnikne kroky vedoucí k zabití tohoto dítěte; tarhi — proto; tat — tato událost; naḥ — pro nás; anayaḥ bhavet — nemusela by být příliš dobrá.

Překlad

“Kaṁsa je velký diplomat, ale také velice hříšný člověk. Od Yogamāyi, Devakiny dcery, slyšel, že dítě, které ho má zabít, se již narodilo někde jinde. Slyšel také, že z osmého těhotenství Devakī se nemohla narodit holčička, a ví o tvém přátelství s Vasudevou. Kdyby se tedy doslechl, že jsem já, kněz Yaduovské dynastie, vykonal očistný obřad, mohl by si všechny tyto skutečnosti spojit dohromady a nabýt podezření, že Kṛṣṇa je synem Devakī a Vasudevy. Pak by možná podnikl kroky vedoucí k zabití Kṛṣṇy, a to by bylo neštěstí.”

Význam

Kaṁsa dobře věděl, že Yogamāyā je služebnicí Kṛṣṇy a Viṣṇua a že, i když se zjevila jako dcera Devakī, mohla mít zakázáno tuto skutečnost prozradit. To se také opravdu stalo. Gargamuni velmi rozumně namítal, že jeho účast na očistném obřadu pro Kṛṣṇu by vyvolala mnohé pochyby a Kaṁsa by mohl podniknout velmi tvrdé kroky, aby dítě zabil. Již předtím poslal mnoho démonů, kteří měli toto dítě usmrtit, ale žádný z nich to nepřežil. Kdyby měl Gargamuni vykonat očistný obřad, Kaṁsovo podezření by se zcela potvrdilo, a jistě by sáhl k tvrdým opatřením. Tímto způsobem Gargamuni Nandu Mahārāje varoval.

10.8.10

Verš

śrī-nanda uvāca
alakṣito ’smin rahasi
māmakair api go-vraje
kuru dvijāti-saṁskāraṁ
svasti-vācana-pūrvakam

Synonyma

śrī-nandaḥ uvāca — Nanda Mahārāja řekl (Gargamunimu); alakṣitaḥ — aniž by o tom Kaṁsa věděl; asmin — v tomto chlévě; rahasi — na osamělém místě; māmakaiḥ — dokonce i mými příbuznými; api — ještě odlehlejší místo; go-vraje — v chlévě; kuru — vykonej; dvijāti-saṁskāram — očistný obřad druhého zrození (saṁskārād bhaved dvijaḥ); svasti-vācana-pūrvakam — pronášením védských hymnů, které tvoří očistný obřad.

Překlad

Nanda Mahārāja řekl: “Můj milý mudrci, pokud si myslíš, že by tvá účast na tomto očistném obřadu vzbudila v Kaṁsovi podezření, pak recituj védské hymny potají a proveď obřad druhého zrození zde, v chlévě mého domu, aniž by o tom kdokoliv věděl, včetně mých příbuzných. Tento očistný obřad je totiž nezbytný.”

Význam

Nandovi Mahārājovi se nelíbila představa, že by se očistný obřad vůbec nekonal. Navzdory mnoha překážkám chtěl využít Gargamuniho přítomnosti a učinit, co bylo třeba. Očistný obřad je zvláště důležitý pro každého brāhmaṇu, kṣatriyu a vaiśyu. Jelikož Nanda Mahārāja vystupoval jako vaiśya, byl pro něho tento obřad sloužící k očištění velice důležitý. Dříve byly tyto společenské obřady povinné. Cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ (Bg. 4.13). Bez této očisty by společnost byla považována za zvířecí. Nanda Mahārāja chtěl využít Gargamuniho přítomnosti a obřady nāma-karaṇa vykonat, třeba i tajně, bez jakýchkoliv velkolepých příprav. Očištění by tedy mělo být považováno za nevyhnutelnou lidskou povinnost. V Kali-yuze však lidé zapomněli, co je důležité. Mandāḥ sumanda-matayo manda-bhāgyā hy upadrutāḥ (Bhāg. 1.1.10). V tomto věku jsou všichni lidé zkažení a nešťastní a nepřijímají védské pokyny k úspěšnému naplnění života. Nanda Mahārāja ovšem nechtěl nic zanedbat. V zájmu zachování šťastné společnosti s pokročilým duchovním poznáním využil plně Gargamuniho přítomnosti k tomu, aby učinil vše nezbytné. Jak hluboko společnost za minulých pět tisíc let klesla! Mandāḥ sumanda-matayo manda-bhāgyāḥ. Lidského života je dosaženo po mnoha miliónech zrození a je určen k očištění. Dříve si otec dychtivě přál svým dětem všemožně pomáhat, aby zajistil jejich povznesení, ale v současnosti jsou lidé svedeni, a ve snaze vyhnout se zodpovědnosti za výchovu dětí jsou schopni dokonce i zabíjet.

10.8.11

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ samprārthito vipraḥ
sva-cikīrṣitam eva tat
cakāra nāma-karaṇaṁ
gūḍho rahasi bālayoḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; samprārthitaḥ — toužebně žádán; vipraḥ — brāhmaṇa Gargamuni; sva-cikīrṣitam eva — co si již sám přál udělat a kvůli čemu tam přišel; tat — to; cakāra — vykonal; nāma-karaṇam — obřad udílení jména; gūḍhaḥ — potají; rahasi — v ústraní; bālayoḥ — dvou chlapců (Kṛṣṇy a Balarāmy).

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Když byl Gargamuni Nandou Mahārājem takto výslovně požádán, aby udělal to, co si již sám přál udělat, vykonal pro Kṛṣṇu a Balarāmu v ústraní obřad udílení jména.

10.8.12

Verš

śrī-garga uvāca
ayaṁ hi rohiṇī-putro
ramayan suhṛdo guṇaiḥ
ākhyāsyate rāma iti
balādhikyād balaṁ viduḥ
yadūnām apṛthag-bhāvāt
saṅkarṣaṇam uśanty api

Synonyma

śrī-gargaḥ uvāca — Gargamuni pravil; ayam — tento; hi — zajisté; rohiṇī-putraḥ — syn Rohiṇī; ramayan — těšící; suhṛdaḥ — všechny své přátele a příbuzné; guṇaiḥ — transcendentálními vlastnostmi; ākhyāsyate — bude zván; rāmaḥ — jménem Rāma, nejvyšší poživatel; iti — takto; bala-ādhikyāt — pro svou neobyčejnou sílu; balam viduḥ — bude znám jako Balarāma; yadūnām — Yaduovské dynastie; apṛthak-bhāvāt — jelikož nebude oddělen od tebe; saṅkarṣaṇam — jménem Saṅkarṣaṇa neboli spojení dvou rodin; uśanti — přitahuje; api — také.

Překlad

Gargamuni pravil: “Toto dítě, syn Rohiṇī, bude svými transcendentálními vlastnostmi přinášet veškeré štěstí svým příbuzným a přátelům. Proto se Mu bude říkat Rāma. A jelikož bude projevovat neobyčejnou tělesnou sílu, bude rovněž známý jako Bala. Navíc se bude jmenovat Saṅkarṣaṇa, neboť spojuje dvě rodiny-Vasudevovu rodinu s rodinou Nandy Mahārāje.”

Význam

Baladeva byl ve skutečnosti synem Devakī, ale byl z jejího lůna přemístěn do lůna Rohiṇī. Tato skutečnost zůstala skryta. V Hari-vaṁśe je uvedeno:

pratyuvāca tato rāmaḥ
sarvāṁs tān abhitaḥ sthitān
yādaveṣv api sarveṣu
bhavanto mama vallabhāḥ

Gargamuni prozradil Nandovi Mahārājovi, že Balarāma bude známý jako Saṅkarṣaṇa vzhledem k tomu, že spojuje dvě rodiny-yadu-vaṁśu a vaṁśu Nandy Mahārāje, z nichž jedna je kṣatriyská a druhá vaiśyovská. Obě rodiny pocházely od společného předka a lišily se pouze v tom, že se Nanda Mahārāja narodil manželce z rodu vaiśyů, zatímco Vasudeva se narodil kṣatriyské manželce. Později se Nanda Mahārāja oženil s vaiśyovskou dívkou a Vasudeva s kṣatriyskou. Proto se rodiny Nandy Mahārāje a Vasudevy dělily na kṣatriyskou a vaiśyovskou větev, přestože měly obě stejného otce. Nyní je Baladeva spojil, a proto byl známý jako Saṅkarṣaṇa.

10.8.13

Verš

āsan varṇās trayo hy asya
gṛhṇato ’nuyugaṁ tanūḥ
śuklo raktas tathā pīta
idānīṁ kṛṣṇatāṁ gataḥ

Synonyma

āsan — byly přijaty; varṇāḥ trayaḥ — tři barvy; hi — jistě; asya — tvého syna Kṛṣṇy; gṛhṇataḥ — přijímající; anuyugam tanūḥ — transcendentální těla podle různých yug; śuklaḥ — někdy bílé; raktaḥ — někdy červené; tathā — a také; pītaḥ — někdy žluté; idānīm kṛṣṇatām gataḥ — v současnosti přijal načernalou barvu.

Překlad

“Tvůj syn Kṛṣṇa se zjevuje jako inkarnace v každém věku. V minulosti měl tři různé barvy-bílou, červenou a žlutou-a nyní se zjevil s načernalou. (V jiné Dvāpara-yuze se zjevil jako Pán Rāmacandra s barvou śuky neboli papouška. Všechny tyto inkarnace se nyní spojily v Kṛṣṇovi.)”

Význam

Gargamuni částečně vysvětluje postavení Pána Kṛṣṇy a částečně zakrývá fakta. Naznačil: “Tvůj syn je vznešená osobnost a v různých věcích může mít různou barvu svého těla.” Slovo gṛhṇataḥ vyjadřuje, že Kṛṣṇa se může zcela svobodně rozhodovat. Jinými slovy, je Nejvyšší Osobností Božství a může dělat, co se Mu zachce. Ve védské literatuře jsou uvedeny různé barvy Pána v různých věcích, a když tedy Gargamuni řekl: “Tvůj syn měl tyto barvy,” nepřímo tím prohlásil: “Je to Nejvyšší Osobnost Božství.” Kvůli Kaṁsovu krutému jednání se Gargamuni snažil tuto skutečnost uchovat v tajnosti, ale nepřímo Nandovi Mahārājovi sdělil, že jeho syn Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství.

Můžeme podotknout, že Śrīla Jīva Gosvāmī ve své knize nazvané Krama-sandarbha vyjádřil význam tohoto verše. Kṛṣṇa se v každém věku zjevuje v jiné podobě-buď bílé, červené nebo žluté-ale tentokrát se zjevil osobně ve své původní, načernalé, a jak Gargamuni předpověděl, projevil moc Nārāyaṇa. Jelikož v této podobě se Nejvyšší Osobnost Božství projevuje plně, má jméno Śrī Kṛṣṇa neboli “ten, kdo je přitažlivý pro všechny”.

Kṛṣṇa je ve skutečnosti zdrojem všech avatārů, a proto se vyznačuje rozličnými rysy jednotlivých avatārů. Když sestoupí Kṛṣṇa, jsou v Něm zahrnuty rysy všech ostatních inkarnací. Jiné inkarnace jsou částečným zastoupením Kṛṣṇy, který je úplnou inkarnací Nejvyšší Bytosti. Je třeba vědět, že Nejvyšší Bytost je stále tatáž osoba, ať už se zjevuje v podobě śukla, rakta nebo pīta (bílé, červené či žluté). Když přichází v různých inkarnacích, má různé barvy, stejně jako sluneční svit, který obsahuje sedm barev. Někdy se barvy slunečního svitu projevují odděleně, ale jinak je viditelný především jako jasné světlo. Všichni jednotliví avatārové, jako například manvantara-avatārové, līlā-avatārové a daśa-avatārové, jsou v kṛṣṇa-avatārovi obsaženi. Když se zjevuje Kṛṣṇa, všichni avatārové se zjevují s Ním. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.3.26) je uvedeno:

avatārā hy asaṅkhyeyā
hareḥ sattva-nidher dvijāḥ
yathāvidāsinaḥ kulyāḥ
sarasaḥ syuḥ sahasraśaḥ

Avatārové se zjevují neustále, jako neustále plynoucí voda. Nikdo nedokáže spočítat, kolik je na tekoucí vodě vln, a stejně neomezený je i počet avatārů. Kṛṣṇa je úplným zastoupením všech těchto avatārů, jelikož je jejich zdrojem: Kṛṣṇa je aṁśī, zatímco ostatní jsou aṁśa, části Kṛṣṇy. Všechny živé bytosti, včetně nás, jsou aṁśi (mamaivāṁśo jīva-loke jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ) a mají různou velikost. Lidské bytosti (což jsou nepatrné aṁśi) a polobozi, viṣṇu-tattva i všechny ostatní živé bytosti jsou části Nejvyššího. Nityo nityānāṁ cetanaś cetanānām (Kaṭha Upaniṣad 2.2.13). Kṛṣṇa je úplným zastoupením všech živých bytostí, a když je přítomen, jsou v Něm všichni avatārové zahrnuti.

Jedenáctý zpěv Śrīmad-Bhāgavatamu popisuje inkarnace pro každou yugu v chronologickém pořadí. Je tam řečeno: kṛte śuklaś catur-bāhuḥ, tretāyāṁ rakta-varṇo 'sau, dvāpare bhagavān śyāmaḥ a kṛṣṇa-varṇaṁ tviṣākṛṣṇam. Ačkoliv Bhāgavatam uvádí kṛṣṇa-varṇam, vidíme, že v Kali-yuze má Bhagavān v podobě Pána Gaurasundary barvu žlutou (pīta-varṇa). Aby byla tato tvrzení v souladu a nevyzněla protikladně, je třeba vědět, že i když v některých yugách určité barvy převládají, v každé yuze, kdykoli se zjeví Kṛṣṇa, jsou zastoupeny všechny barvy. Kṛṣṇa-varṇaṁ tviṣākṛṣṇam-Caitanya Mahāprabhu sice není kṛṣṇa ve smyslu “načernalý”, ale rozumí se, že je samotný Kṛṣṇa. Idānīṁ kṛṣṇatāṁ gataḥ. Nyní se zjevil tentýž původní Kṛṣṇa, jenž přichází v různých varṇách neboli barvách. Slovo āsan naznačuje, že je přítomný neustále. Když Nejvyšší Osobnost Božství přichází ve své úplnosti, je vždy kṛṣṇa-varṇam, přestože může mít různé barvy. Prahlāda Mahārāja prohlašuje, že Caitanya Mahāprabhu je channa-i když je to Kṛṣṇa, je skrytý žlutou barvou. Gauḍīya-vaiṣṇavové proto přijímají závěr, že Caitanya Mahāprabhu je Kṛṣṇa, přestože se zjevil v barvě pīta.

kṛṣṇa-varṇaṁ tviṣākṛṣṇaṁ
sāṅgopāṅgāstra-pārṣadam
yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair
yajanti hi sumedhasaḥ

(Bhāg. 11.5.32)

10.8.14

Verš

prāg ayaṁ vasudevasya
kvacij jātas tavātmajaḥ
vāsudeva iti śrīmān
abhijñāḥ sampracakṣate

Synonyma

prāk — předtím; ayam — toto dítě; vasudevasya — Vasudevy; kvacit — někdy; jātaḥ — narodilo se; tava — tvoje; ātmajaḥ — Kṛṣṇa, jenž se narodil jako tvé dítě; vāsudevaḥ — proto může být pojmenován Vāsudeva; iti — takto; śrīmān — nádherný; abhijñāḥ — ti, kdo jsou učení; sampracakṣate — také říkají, že Kṛṣṇa je Vāsudeva.

Překlad

“Z mnoha důvodů tento tvůj nádherný syn někdy předtím přišel na svět jako syn Vasudevy. Učení mudrci Ho proto někdy nazývají Vāsudeva.”

Význam

Gargamuni nepřímo prozradil: “Toto dítě se původně narodilo jako syn Vasudevy, i když nyní je jako tvé. Obecně je to tvé dítě, ale někdy je synem Vasudevy.”

10.8.15

Verš

bahūni santi nāmāni
rūpāṇi ca sutasya te
guṇa-karmānurūpāṇi
tāny ahaṁ veda no janāḥ

Synonyma

bahūni — různá; santi — jsou; nāmāni — jména; rūpāṇi — podoby; ca — také; sutasya — syna; te — tvého; guṇa-karma-anu-rūpāṇi — podle Jeho vlastností a činností; tāni — je; aham — já; veda — znám; no janāḥ — nikoliv obyčejní lidé.

Překlad

“Tento tvůj syn má mnohé podoby a jména podle svých transcendentálních vlastností a činností. Já je znám, ale obyčejní lidé ne.”

Význam

Bahūni-Pán má mnoho jmen. Advaitam acyutam anādim ananta-rūpam ādyaṁ purāṇa-puruṣaṁ nava-yauvanaṁ ca. Brahma-saṁhitā (5.33) uvádí, že Pán je jeden, ale má mnoho podob a mnoho jmen. Není pravda, že jméno Kṛṣṇa, které Mu dal Gargamuni, bylo Jeho jediné jméno. Má i jiná jména, jako například Bhakta-vatsala, Giridhārī, Govinda a Gopāla. Když budeme rozebírat nirukti neboli odvození významu slova “Kṛṣṇa”, zjistíme, že na vyjadřuje to, jak Pán ukončuje koloběh zrození a smrti, a kṛṣ znamená sattārtha neboli “existence”. (Kṛṣṇa je celou existencí.) Kṛṣ také znamená “přitažlivost” a na znamená ānanda neboli “blaženost”. Kṛṣṇa je známý jako Mukunda, neboť chce dát každému duchovní, věčný, blažený život. Živá bytost chce naneštěstí ve své malé nezávislosti “deprogramovat” Kṛṣṇův program. To je její hmotná nemoc. Kṛṣṇa se však přesto zjevuje v různých podobách, protože chce dát živým bytostem transcendentální blaženost. Proto se Mu říká Kṛṣṇa. Jelikož byl Gargamuni astrolog, věděl to, co druzí nevěděli. Kṛṣṇa má však tolik jmen, že ani Gargamuni je neznal všechna. Jednoznačným závěrem tedy je, že Kṛṣṇa má podle svých transcendentálních činností mnoho jmen a mnoho podob.

10.8.16

Verš

eṣa vaḥ śreya ādhāsyad
gopa-gokula-nandanaḥ
anena sarva-durgāṇi
yūyam añjas tariṣyatha

Synonyma

eṣaḥ — toto dítě; vaḥ — pro vás všechny; śreyaḥ — nejpříznivější; ādhāsyat — bude jednat dokonale příznivým způsobem; gopa-gokula-nandanaḥ — jako pasáček krav, narozený v rodině pastevce na území Gokuly; anena — díky Němu; sarva-durgāṇi — všechny strasti; yūyam — vy všichni; añjaḥ — snadno; tariṣyatha — překonáte.

Překlad

“Toto dítě bude vždy jednat ve váš prospěch, jen aby zvětšilo transcendentální blaženost pastevců Gokuly. A jedině Jeho milostí překonáte všechny nesnáze.”

Význam

Kṛṣṇa je nejlepším přítelem pastevců a krav. Proto je uctíván modlitbou namo brahmaṇya-devāya go-brāhmaṇa-hitāya ca. Jeho zábavy v Gokule, Jeho dhāmu, jsou vždy příznivé pro brāhmaṇy a krávy. Zajistit kravám a brāhmaṇům veškeré pohodlí je Jeho první starostí. Péče o brāhmaṇy je ve skutečnosti druhotná-Jeho prvořadým zájmem je, aby bylo postaráno o krávy. Díky Jeho přítomnosti měli všichni lidé překonat všechny nesnáze a být neustále transcendentálně blažení.

10.8.17

Verš

purānena vraja-pate
sādhavo dasyu-pīḍitāḥ
arājake rakṣyamāṇā
jigyur dasyūn samedhitāḥ

Synonyma

purā — dříve; anena — Kṛṣṇou; vraja-pate — ó králi Vraji; sādhavaḥ — ti, kdo byli čestní; dasyu-pīḍitāḥ — obtěžovaní darebáky a zloději; arājake — za špatné vlády; rakṣyamāṇāḥ — byli ochráněni; jigyuḥ — porážel; dasyūn — darebáky a zloděje; samedhitāḥ — vzkvétali.

Překlad

“Ó Nando Mahārāji, historické záznamy dokládají, že když byl Indra svržen z trůnu a k moci se dostala špatná, neschopná vláda, za níž se lidé stali terčem útoku zločinců, toto dítě se zjevilo, aby lidi ochránilo a umožnilo jim vzkvétat a potlačilo darebáky a zloděje.”

Význam

Indra je král vesmíru. Démoni, zloději a darebáci mu stále působí potíže (indrāri-vyākulaṁ lokam), ale když začnou nepřátelé Indry (indāri) získávat převahu, zjeví se Kṛṣṇa. Kṛṣṇas tu bhagavān svayam / indrāri-vyākulaṁ lokaṁ mṛḍayanti yuge yuge (Bhāg. 1.3.28).

10.8.18

Verš

ya etasmin mahā-bhāgāḥ
prītiṁ kurvanti mānavāḥ
nārayo ’bhibhavanty etān
viṣṇu-pakṣān ivāsurāḥ

Synonyma

ye — ti, kdo; etasmin — k tomuto dítěti; mahā-bhāgāḥ — požehnaní; prītim — náklonnost; kurvanti — projevují; mānavāḥ — takové osoby; na — ne; arayaḥ — nepřátelé; abhibhavanti — přemohou; etān — ty, kdo jsou připoutáni ke Kṛṣṇovi; viṣṇu-pakṣān — polobohy, kteří mají Pána Viṣṇua vždy na své straně; iva — jako; asurāḥ — démoni.

Překlad

“Démoni (asurové) nemohou ublížit polobohům, kteří mají Pána Viṣṇua vždy na své straně. Stejně požehnaní jsou všichni jedinci či skupiny, kteří jsou připoutáni ke Kṛṣṇovi. Jelikož Kṛṣṇovi projevují velkou náklonnost, nemohou být nikdy poraženi démony, jako jsou společníci Kaṁsy (nebo vnitřní nepřátelé, smysly).”

10.8.19

Verš

tasmān nandātmajo ’yaṁ te
nārāyaṇa-samo guṇaiḥ
śriyā kīrtyānubhāvena
gopāyasva samāhitaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; nanda — ó Nando Mahārāji; ātmajaḥ — tvůj syn; ayam — tento; te — tebe; nārāyaṇa-samaḥ — vyrovná se Nārāyaṇovi (je samotný Nārāyaṇa, projevující transcendentální vlastnosti); guṇaiḥ — vlastnostmi; śriyā — majestátem; kīrtyā — zvláště svým jménem a slávou; anubhāvena — a svým vlivem; gopāyasva — vychovávej toto dítě; samāhitaḥ — s velkou péčí a obezřetností.

Překlad

“Z toho plyne, ó Nando Mahārāji, že toto tvé dítě se vyrovná Nārāyaṇovi svými transcendentálními vlastnostmi, majestátem, jménem, slávou i vlivem. Měli byste Ho všichni vychovávat s velkou péčí a obezřetností.”

Význam

V tomto verši je významné slovo nārāyaṇa-samaḥ. Nārāyaṇa nemá sobě rovného. Je asamaurdhva-nikdo se Mu nevyrovná a nikdo není větší než On. Śāstry uvádějí:

yas tu nārāyaṇaṁ devaṁ
brahma-rudrādi-daivataiḥ
samatvenaiva vīkṣeta
sa pāṣaṇḍī bhaved dhruvam

Ten, kdo staví Nārāyaṇa na stejnou úroveň dokonce i s tak vznešenými polobohy, jako je Pán Śiva nebo Pán Brahmā, je pāṣaṇḍī, agnostik. Nārāyaṇovi se nikdo nemůže vyrovnat. Gargamuni přesto použil slovo sama, jež znamená “rovnocenný”, neboť chtěl Kṛṣṇu pojímat jako Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, který se stal synem Nandy Mahārāje. Gargamuni chtěl Nandovi Mahārājovi vštípit do mysli: “Nārāyaṇa, tvé uctívané Božstvo, z tebe má takovou radost, že ti poslal syna téměř stejně kvalifikovaného, jako je On. Proto můžeš svého syna nazývat podobným jménem, jako například Mukunda nebo Madhusūdana. Musíš mít však vždy na paměti, že kdykoliv budeš chtít udělat něco dobrého, objeví se mnoho překážek. Proto bys měl toto dítě vychovávat a chránit velmi pečlivě. Pokud Ho dokážeš chránit tak obezřetně, jako Nārāyaṇa stále chrání tebe, toto dítě se Nārāyaṇovi vyrovná.” Gargamuni rovněž naznačil, že i když mělo dítě stejně vznešené vlastnosti jako Nārāyaṇa, bude si užívat ještě víc než Nārāyaṇa jako rāsa-vihārī, ústřední postava tance rāsa. Brahma-saṁhitā uvádí: lakṣmī-sahasra-śata-sambhrama-sevyamānam-bude Mu sloužit mnoho gopī, které se všechny vyrovnají bohyni štěstí.

10.8.20

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ātmānaṁ samādiśya
garge ca sva-gṛhaṁ gate
nandaḥ pramudito mene
ātmānaṁ pūrṇam āśiṣām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; ātmānam — o Absolutní Pravdě, Nejvyšší Duši; samādiśya — poté, co dokonale poučil; garge — když Gargamuni; ca — také; sva-gṛham — do svého sídla; gate — odešel; nandaḥ — Mahārāja Nanda; pramuditaḥ — nesmírně rozradostněný; mene — považoval; ātmānam — sebe; pūrṇam āśiṣām — oplývající veškerým štěstím.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté, co Gargamuni poučil Nandu Mahārāje o Kṛṣṇovi a pak odešel do svého domova, se Nanda Mahārāja velice radoval a pomyslel si, že se mu dostalo veškerého štěstí.

Význam

Kṛṣṇa je Nadduše a Nanda Mahārāja je individuální duše. Pokyny Gargamuniho byli oba požehnáni. Nanda Mahārāja myslel na to, jak zajistit Kṛṣṇovi bezpečí před spáry démonů, jako byli Pūtanā a Śakatāsura, a jelikož měl takového syna, považoval se za největšího šťastlivce.

10.8.21

Verš

kālena vrajatālpena
gokule rāma-keśavau
jānubhyāṁ saha pāṇibhyāṁ
riṅgamāṇau vijahratuḥ

Synonyma

kālena — času; vrajatā — plynutí; alpena — krátké trvání; gokule — v Gokule, Vraja-dhāmu; rāma-keśavau — Balarāma i Kṛṣṇa; jānubhyām — po kolenou; saha pāṇibhyām — po rukou; riṅgamāṇau — lezoucí; vijahratuḥ — radovali se z dětských her.

Překlad

Zakrátko začali oba bratři, Rāma a Kṛṣṇa, lézt po čtyřech po zemi Vraji a užívat si svých dětských her.

Význam

Jeden oddaný brāhmaṇa říká:

śrutim apare smṛtim itare bhāratam anye bhajantu bhava-bhītāḥ
aham iha nandaṁ vande yasyālinde paraṁ brahma

“Ať druzí ve strachu z hmotné existence uctívají Védy, védské dodatky (Purāṇy) a Mahābhāratu, ale já budu uctívat Nandu Mahārāje, po jehož dvoře leze Nejvyšší Brahman.” Vznešenému oddanému nepřipadá kaivalya, splynutí s Nejvyšším, o nic lepší než peklo (narakāyate). Může však jednoduše myslet na to, jak Kṛṣṇa a Balarāma leze po dvoře Nandy Mahārāje, a tak být stále ponořen v transcendentálním štěstí. Ten, kdo je pohroužen v myšlenkách na kṛṣṇa-līlu-zvláště na Kṛṣṇovy dětské zábavy, jak si to přál Parīkṣit Mahārāja-se nachází neustále ve skutečné kaivalyi. Proto Vyāsadeva sestavil Śrīmad-Bhāgavatam. Lokasyājānato vidvāṁś cakre sātvata-saṁhitām (Bhāg. 1.7.6). Učinil tak na pokyn Nārady, aby mohl každý této knihy využít, myslet na Kṛṣṇovy zábavy a být neustále osvobozený.

śrutim apare smṛtim itare bhāratam anye bhajantu bhava-bhītāḥ
aham iha nandaṁ vande yasyālinde paraṁ brahma

10.8.22

Verš

tāv aṅghri-yugmam anukṛṣya sarīsṛpantau
ghoṣa-praghoṣa-ruciraṁ vraja-kardameṣu
tan-nāda-hṛṣṭa-manasāv anusṛtya lokaṁ
mugdha-prabhītavad upeyatur anti mātroḥ

Synonyma

tau — Kṛṣṇa a Balarāma; aṅghri-yugmam anukṛṣya — táhnoucí své nohy; sarīsṛpantau — plazící se jako hadi; ghoṣa-praghoṣa-ruciram — vydávající svými nákotníčky velice sladký zvuk; vraja-kardameṣu — v blátě z kravského trusu a moči na půdě Vrajabhūmi; tat-nāda — zvukem těchto nákotníčků; hṛṣṭa-manasau — velice potěšeni; anusṛtya — následující; lokam — jiné osoby; mugdha — takto okouzleni; prabhīta-vat — pak se jich zase obávající; upeyatuḥ — okamžitě se vrátili; anti mātroḥ — ke svým matkám.

Překlad

Když se Kṛṣṇa a Balarāma, odstrkávající se svýma nožkama, plazili rozbahněnými místy Vraji vytvořenými kravským trusem a močí, připomínali plazící se hady a zvonečky na Jejich kotnících vydávaly okouzlující zvuk. Velmi se jim líbily zvuky nákotníčků jiných lidí, a proto je následovali jako své matky, ale když viděli, že je to někdo jiný, dostali strach a vrátili se ke svým skutečným matkám, Yaśodě a Rohiṇī.

Význam

Když se Kṛṣṇa a Balarāma plazili po Vrajabhūmi, byli okouzleni zvukem nákotníčků. Proto někdy následovali jiné lidi, kteří se radovali z Jejich lezení a volali: “Podívejte, jak Kṛṣṇa a Balarāma lezou!” Jakmile to Kṛṣṇa a Balarāma uslyšeli, pochopili, že ti, které následují, nejsou Jejich matky, a vrátili se ke svým pravým matkám. Lezení Kṛṣṇy a Balarāmy tedy přinášelo radost jak lidem z okolí, tak matce Yaśodě a Rohiṇī i oběma dětem samotným.

10.8.23

Verš

tan-mātarau nija-sutau ghṛṇayā snuvantyau
paṅkāṅga-rāga-rucirāv upagṛhya dorbhyām
dattvā stanaṁ prapibatoḥ sma mukhaṁ nirīkṣya
mugdha-smitālpa-daśanaṁ yayatuḥ pramodam

Synonyma

tat-mātarau — Jejich matky (Rohiṇī a Yaśodā); nija-sutau — své syny; ghṛṇayā — s velkou láskou; snuvantyau — šťastně nechaly pít mléko vytékající z jejich prsou; paṅka-aṅga-rāga-rucirau — jejichž půvabná transcendentální těla byla pokryta blátem z kravského trusu a moči; upagṛhya — poskytující Jim péči; dorbhyām — svými pažemi; dattvā — poté, co Je zdvihly; stanam — prsy; prapibatoḥ — když děťátka pila; sma — jistě; mukham — ústa; nirīkṣya — a vidící; mugdha-smita-alpa-daśanam — usmívající se a ukazující malé zoubky ve svých ústech (byly stále více přitahovány); yayatuḥ — a vychutnávaly; pramodam — transcendentální blaženost.

Překlad

Nemluvňata, ozdobená bahnem smíchaným s kravským hnojem a močí, vypadala nádherně. Když přilezla ke svým matkám, Yaśodā a Rohiṇī Je s láskou zdvihly ze země, objaly Je a nechaly Je pít mléko vytékající z jejich prsou. Nemluvňata se při pití usmívala, a odhalovala tak své malé zoubky, při pohledu na něž maminky pociťovaly velkou transcendentální blaženost.

Význam

Každá z matek se věnovala svému děťátku, a působením yogamāyi si oba chlapci mysleli: “To je Moje matka,” a obě matky si myslely: “To je můj syn.” Z matčiných prsou samou láskou spontánně vytékalo mléko a děti ho pily. Když matky uviděly prořezávající se zoubky, začaly je počítat a byly šťastné. Děti také zažívaly transcendentální potěšení, když Je Jejich matky nechávaly pít své mléko. Tento transcendentální citový vztah mezi Rohiṇī a Balarāmou i Yaśodou a Kṛṣṇou neutuchal a všichni při něm zažívali transcendentální blaženost.

10.8.24

Verš

yarhy aṅganā-darśanīya-kumāra-līlāv
antar-vraje tad abalāḥ pragṛhīta-pucchaiḥ
vatsair itas tata ubhāv anukṛṣyamāṇau
prekṣantya ujjhita-gṛhā jahṛṣur hasantyaḥ

Synonyma

yarhi — když; aṅganā-darśanīya — pouze před zraky žen v domě; kumāra-līlau — zábavy, které Kṛṣṇa a Balarāma předváděli jako děti; antaḥ-vraje — ve vnitřní části Vraji, v domě Nandy Mahārāje; tat — tehdy; abalāḥ — všechny ženy; pragṛhīta-pucchaiḥ — konce jejich ocasů třímané Kṛṣṇou a Balarāmou; vatsaiḥ — telaty; itaḥ tataḥ — sem a tam; ubhau — oba, Kṛṣṇa i Balarāma; anukṛṣyamāṇau — vláčeni; prekṣantyaḥ — když to viděly; ujjhita — zanechaly; gṛhāḥ — svých domácích povinností; jahṛṣuḥ — velmi si užívaly; hasantyaḥ — se smíchem.

Překlad

Gopī v domě Nandy Mahārāje s potěšením pozorovaly zábavy malého Rāmy a Kṛṣṇy. Někdy se chlapci chytili konců ocasů telátek, a ta Je pak vláčela za sebou sem a tam. Když to ženy uviděly, zanechaly svých domácích povinností a se smíchem si tyto zábavy vychutnávaly.

Význam

Když Kṛṣṇa a Balarāma zvědavě lezli po zemi, někdy chytili telátka za konce jejich ocasů. Telata, která cítila, že se jich někdo chytil, začala pobíhat sem a tam a hoši se jich pevně drželi, protože se báli toho, jak se telata pohybují. Telátka dostala také strach, když zjistila, že se jich děti pevně drží. Ženy pak přišly chlapce vysvobodit a s potěšením se smály. To byla jejich radost.

10.8.25

Verš

śṛṅgy-agni-daṁṣṭry-asi-jala-dvija-kaṇṭakebhyaḥ
krīḍā-parāv aticalau sva-sutau niṣeddhum
gṛhyāṇi kartum api yatra na taj-jananyau
śekāta āpatur alaṁ manaso ’navasthām

Synonyma

śṛṅgī — kravami; agni — ohněm; daṁṣṭrī — opicemi a psy; asi — dýkami; jala — vodou; dvija — ptáky; kaṇṭakebhyaḥ — a trny; krīḍā-parau ati-calau — neposedná nemluvňata si hrála; sva-sutau — své dva syny; niṣeddhum — jenom Je zastavit; gṛhyāṇi — domácí povinnosti; kartum api — kvůli vykonávání; yatra — když; na — ne; tat-jananyau — Jejich matky (Rohiṇī a Yaśodā); śekāte — schopné; āpatuḥ — získaly; alam — vskutku; manasaḥ — mysli; anavasthām — vyrovnanost.

Překlad

Jelikož matka Yaśodā a Rohiṇī nemohly chránit nemluvňata před nebezpečím, jež hrozilo od rohatých krav, ohně, zvířat s ostrými zuby a drápy, jako jsou opice, psi a kočky, a od trnů, dýk a jiných zbraní povalujících se po zemi, prožívaly neustálou úzkost, a to narušovalo jejich domácí práce. Tehdy byly naprosto vyrovnané ve stavu transcendentální extáze známé jako soužení pocházející z mateřské lásky, neboť právě to se probouzelo v jejich myslích.

Význam

Všechny tyto Kṛṣṇovy zábavy a velký požitek, který viditelně prožívaly matky, jsou transcendentální. Není na nich nic hmotného. V Brahma-saṁhitě jsou popsány slovy ānanda-cinmaya-rasa. V duchovním světě existuje úzkost, nářek a další pocity podobné těm, které známe v hmotném světě. Jelikož jsou však realitou transcendentálního světa, jehož je tento svět pouhou napodobeninou, matka Yaśodā a Rohiṇī se při nich transcendentálně radovaly.

10.8.26

Verš

kālenālpena rājarṣe
rāmaḥ kṛṣṇaś ca gokule
aghṛṣṭa-jānubhiḥ padbhir
vicakramatur añjasā

Synonyma

kālena alpena — za velmi krátkou dobu; rājarṣe — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); rāmaḥ kṛṣṇaḥ ca — Rāma i Kṛṣṇa; gokule — ve vesnici zvané Gokula; aghṛṣṭa-jānubhiḥ — aniž by museli lézt po kolenou; padbhiḥ — jen po nohách; vicakramatuḥ — začali chodit; añjasā — velmi snadno.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, za velmi krátkou dobu začali Rāma i Kṛṣṇa sami snadno chodit po Gokule po vlastních nohách, aniž by museli lézt.

Význam

Chlapci nyní místo toho, aby lezli po kolenou, dokázali vstát. Něčeho se přidrželi a bez potíží krůček za krůčkem chodili po vlastních nohách.

10.8.27

Verš

tatas tu bhagavān kṛṣṇo
vayasyair vraja-bālakaiḥ
saha-rāmo vraja-strīṇāṁ
cikrīḍe janayan mudam

Synonyma

tataḥ — potom; tu — ale; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; vayasyaiḥ — se svými kamarády; vraja-bālakaiḥ — s dalšími malými dětmi z Vraji; saha-rāmaḥ — společně s Balarāmou; vraja-strīṇām — všech žen z Vraji; cikrīḍe — šťastně si hráli; janayan — probouzející; mudam — transcendentální blaženost.

Překlad

Potom si Pán Kṛṣṇa společně s Balarāmou začali hrát s ostatními dětmi pastevců dobytka, a tak probouzeli transcendentální blaženost pastevkyň.

Význam

V tomto verši je významné slovo saha-rāmaḥ, “společně s Balarāmou”. Kṛṣṇa je v těchto transcendentálních zábavách hlavním hrdinou a Balarāma Mu pomáhá.

10.8.28

Verš

kṛṣṇasya gopyo ruciraṁ
vīkṣya kaumāra-cāpalam
śṛṇvantyāḥ kila tan-mātur
iti hocuḥ samāgatāḥ

Synonyma

kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; gopyaḥ — všechny gopī; ruciram — velmi přitažlivou; vīkṣya — pozorující; kaumāra-cāpalam — neposednost při dětských zábavách; śṛṇvantyāḥ — aby o nich znovu a znovu naslouchaly; kila — vskutku; tat-mātuḥ — v přítomnosti Jeho matky; iti — takto; ha — jistě; ūcuḥ — promluvily; samāgatāḥ — tam shromážděné.

Překlad

Všechny gopī ze sousedství, jež pozorovaly Kṛṣṇovu přitažlivou dětskou neposednost, přicházely za matkou Yaśodou, aby mohly znovu a znovu naslouchat o Kṛṣṇových činnostech. Takto k ní promlouvaly.

Význam

Kṛṣṇovy činnosti jsou pro oddané vždy velice přitažlivé. Proto sousedky, které byly přítelkyněmi matky Yaśody, jí vyprávěly o všem, co viděly Kṛṣṇu v sousedství dělat. Matka Yaśodā zanechala svých domácích povinností, aby mohla naslouchat o činnostech svého syna, a těšila se ze všeho, co jí přítelkyně ze sousedství říkaly.

10.8.29

Verš

vatsān muñcan kvacid asamaye krośa-sañjāta-hāsaḥ
steyaṁ svādv atty atha dadhi-payaḥ kalpitaiḥ steya-yogaiḥ
markān bhokṣyan vibhajati sa cen nātti bhāṇḍaṁ bhinnatti
dravyālābhe sagṛha-kupito yāty upakrośya tokān

Synonyma

vatsān — telátka; muñcan — pouštějící; kvacit — někdy; asamaye — v nevhodnou dobu; krośa-sañjāta-hāsaḥ — když se poté pán domu zlobí, Kṛṣṇa se začne usmívat; steyam — získané krádeží; svādu — velmi chutné; atti — jí; atha — tak; dadhi-payaḥ — nádoba s tvarohem a mlékem; kalpitaiḥ — vymyšleným; steya-yogaiḥ — nějakým způsobem krádeže; markān — opicím; bhokṣyan — dávající jíst; vibhajati — vymezí jejich podíl; saḥ — opice; cet — jestliže; na — ne; atti — jí; bhāṇḍam — nádobu; bhinnatti — rozbije; dravya-alābhe — když je jídlo nedostupné, když nemůže takové nádoby najít; sa-gṛha-kupitaḥ — rozhněvá se na obyvatele domu; yāti — jde pryč; upakrośya — zlobící a štípající; tokān — malé děti.

Překlad

“Naše milá přítelkyně Yaśodo, tvůj syn někdy přichází do našich domů pustit telata ještě před dojením krav, a když se pán domu zlobí, tvůj syn se jenom usmívá. Jindy vymyslí nějaký plán, pomocí něhož ukradne lahodný tvaroh, máslo a mléko, které pak jí a pije. Když se seběhnou opice, rozdělí se s nimi, a jakmile mají břicha tak plná, že už víc nemohou, rozbije nádoby. Jestliže někdy nemůže máslo ani mléko z domu ukrást, hněvá se na hospodáře a mstí se tak, že zlobí malé děti štípáním. Když potom děti spustí pláč, Kṛṣṇa odejde.”

Význam

Vyprávění o Kṛṣṇových dětských nezbednostech byla matce Yaśodě podávána formou stížností. Kṛṣṇa občas vešel do domu nějakého souseda, a když tam nikoho nenašel, pustil telátka před dojením krav. Správně se telata pouštějí teprve tehdy, když jsou jejich matky podojené, ale Kṛṣṇa je pouštěl ještě předtím, takže přirozeně svým matkám vypila všechno mléko. Když pastevci Kṛṣṇu viděli, snažili se Ho chytit a křičeli: “Kṛṣṇa tady dělá neplechu!” Kṛṣṇa jim však utekl a vešel do jiného domu, kde zase vymyslel nějaký způsob, jak ukrást máslo a tvaroh. Pastevci se Ho pak opět snažili polapit a volali: “Zloděj másla! Chyťte Ho!” Byli rozhněvaní, ale stačilo, aby se Kṛṣṇa jen usmál, a oni na všechno zapomněli. Někdy začal v jejich přítomnosti tvaroh a máslo jíst. Kṛṣṇa neměl zapotřebí krmit se máslem, protože měl břicho stále plné, ale přesto ho zkoušel jíst, a jindy zase rozbíjel nádoby a obsah rozdával opicím. Tak stále vyváděl všelijaké darebnosti. Pokud v některém domě nenašel máslo ani tvaroh, které by mohl ukrást, vešel do pokoje, ve kterém spaly malé děti, a zlobil je štípáním. A když začaly plakat, šel pryč.

10.8.30

Verš

hastāgrāhye racayati vidhiṁ pīṭhakolūkhalādyaiś
chidraṁ hy antar-nihita-vayunaḥ śikya-bhāṇḍeṣu tad-vit
dhvāntāgāre dhṛta-maṇi-gaṇaṁ svāṅgam artha-pradīpaṁ
kāle gopyo yarhi gṛha-kṛtyeṣu suvyagra-cittāḥ

Synonyma

hasta-agrāhye — když na vyhlédnutý předmět nemůže dosáhnout; racayati — zařídí si; vidhim — prostředek; pīṭhaka — z nahromaděných prken; ulūkhala-ādyaiḥ — a převrácením kamenného hmoždíře na drcení koření; chidram — otvor; hi — opravdu; antaḥ-nihita — o obsahu nádoby; vayunaḥ — s tímto poznáním; śikya — zavěšené u stropu; bhāṇḍeṣu — v nádobách; tat-vit — mistr v získávání tohoto poznání či s plným poznáním; dhvānta-āgāre — v temné místnosti; dhṛta-maṇi-gaṇam — jelikož je ozdobeno cennými drahokamy; sva-aṅgam — Jeho tělo; artha-pradīpam — je světlem umožňujícím vidět v temnotě; kāle — poté, časem; gopyaḥ — starší gopī; yarhi — jakmile; gṛha-kṛtyeṣu — plněním domácích povinností; su-vyagra-cittāḥ — jsou pilně zaměstnané.

Překlad

“Když jsou mléko a tvaroh zavěšené vysoko u stropu a Kṛṣṇa a Balarāma na ně nedosáhnou, dostanou se k nim tak, že nanosí hromadu prken a převrátí hmoždíř na drcení koření. Jelikož dobře vědí, co nádoba obsahuje, vydlabají do ní otvory. Zatímco se starší gopī věnují domácím pracem, Kṛṣṇa a Balarāma někdy jdou do tmavé místnosti, osvětlí ji cennými drahokamy a šperky na svých tělech a pomocí tohoto světla tam kradou.”

Význam

Dříve se v každé domácnosti přechovávaly zásoby jogurtu a másla pro výjimečné situace. Kṛṣṇa a Balarāma však naskládali hromadu prken, aby na tyto nádoby dosáhli, a pak do nádob rukama vydlabali otvory, aby jejich obsah vytékal ven a Oni ho mohli pít. To byl další způsob, jak krást máslo a mléko. Pokud byly máslo a mléko přechovávány v temné místnosti, Kṛṣṇa a Balarāma tam vešli a celé místo osvětlili cennými drahokamy na svých tělech. Kṛṣṇa a Balarāma tedy měli mnoho způsobů, jak ukrást máslo a mléko ze sousedních domů.

10.8.31

Verš

evaṁ dhārṣṭyāny uśati kurute mehanādīni vāstau
steyopāyair viracita-kṛtiḥ supratīko yathāste
itthaṁ strībhiḥ sa-bhaya-nayana-śrī-mukhālokinībhir
vyākhyātārthā prahasita-mukhī na hy upālabdhum aicchat

Synonyma

evam — takto; dhārṣṭyāni — nezbednosti; uśati — na čistém, uklizeném místě; kurute — někdy dělá; mehana-ādīni — kálí a močí; vāstau — v našich domech; steya-upāyaiḥ — a vymýšlením různých plánů, jak ukrást máslo a mléko; viracita-kṛtiḥ — je velmi vynalézavý; su-pratīkaḥ — teď tady sedí jako hodné a poslušné dítě; yathā āste — zůstávající zde; ittham — všechny tyto náměty rozhovoru; strībhiḥ — gopīmi; sa-bhaya-nayana — nyní sedící se strachem v očích; śrī-mukha — taková krásná tvář; ālokinībhiḥ — gopīmi, které se těšily z pohledu; vyākhyāta-arthā — a zatímco si na Něho stěžovaly matce Yaśodě; prahasita-mukhī — usmívaly se a radovaly se; na — ne; hi — jistě; upālabdhum — kárat a vyhrožovat (spíše se těšila z toho, jak tam Kṛṣṇa sedí jako nesmírně hodný chlapec); aicchat — přála si.

Překlad

“Když je Kṛṣṇa při svých nezbednostech dopaden, pán domu Mu řekne: ,Ó, tak Ty jsi zloděj!’ a předstírá, že se na Něho hněvá. Kṛṣṇa tehdy odpoví: ,Já nejsem zloděj. Ty jsi zloděj!’ Někdy se v našich domech rozzlobeně vymočí a vykálí na nějaké čisté, uklizené místo. Ale teď, naše milá přítelkyně Yaśodo, tady před tebou tento zkušený zloděj sedí jako nesmírně hodný chlapec.” Stávalo se, že se všechny gopī zadívaly na Kṛṣṇu, který tam seděl s očima plnýma strachu, aby Ho Jeho matka nepotrestala, a když viděly Jeho nádherný obličej, místo kárání se Mu jen dívaly do tváře a vychutnávaly transcendentální blaženost. Matka Yaśodā se nad všemi těmito žerty mírně usmívala a vůbec nechtěla své požehnané transcendentální dítě trestat.

Význam

Nejenže Kṛṣṇa v sousedství kradl, ale někdy se i v čistém, uklizeném domě vykálel a vymočil. Pokud Ho pán domu chytil, Kṛṣṇa ho osočil prohlášením: “Ty jsi zloděj!” Kromě toho, že Kṛṣṇa prováděl své zlodějské kousky v dětství, byl zkušeným zlodějem i ve svém mládí, když vábil mladé dívky, aby si s nimi užíval při tanci rāsa. Tak vypadají Kṛṣṇovy činnosti. Chová se rovněž násilně, když zabíjí mnoho démonů. Ačkoliv světským lidem se líbí nenásilí a podobné vznešené vlastnosti, Bůh, Absolutní Pravda, který je stále stejný, je dobrý při jakémkoliv jednání; i při takzvaně nemorálních činech, jako je kradení, zabíjení a násilnosti. Kṛṣṇa je vždy čistý a Nejvyšší Absolutní Pravda. Může udělat cokoliv, co je v hmotném životě pokládáno za ohavné, a přesto je přitažlivý. Proto nese jméno Kṛṣṇa, jež znamená “dokonale přitažlivý”. To je úroveň, na níž probíhá výměna transcendentální lásky a služby. Matky byly tak upoutány rysy Kṛṣṇova obličeje, že Ho nemohly potrestat. Místo toho se usmívaly a vychutnávaly naslouchání o Kṛṣṇových činnostech. Tak zůstávaly gopī stále spokojené a Kṛṣṇa se těšil z jejich štěstí. Jiným jménem Kṛṣṇy je proto Gopī-jana-vallabha, neboť tyto činnosti vymýšlel, jen aby těšil gopī.

10.8.32

Verš

ekadā krīḍamānās te
rāmādyā gopa-dārakāḥ
kṛṣṇo mṛdaṁ bhakṣitavān
iti mātre nyavedayan

Synonyma

ekadā — jednou; krīḍamānāḥ — nyní si Kṛṣṇa, již o něco větší, hrál s dalšími dětmi svého věku; te — oni; rāma-ādyāḥ — Balarāma a další; gopa-dārakāḥ — jiní chlapci narození v okolních domech pastevců; kṛṣṇaḥ mṛdam bhakṣitavān — ó matko, Kṛṣṇa jedl hlínu (byla přednesena stížnost); iti — takto; mātre — matce Yaśodě; nyavedayan — předložili.

Překlad

Jednoho dne, když si Kṛṣṇa hrál se svými malými kamarády-Balarāmou a dalšími syny gopů-přišli všichni za matkou Yaśodou žalovat. Řekli jí: “Matko, Kṛṣṇa jedl hlínu!”

Význam

Toto je další z Kṛṣṇových transcendentálních činností, vymyšlených pro potěšení gopī. Nejprve byla matce Yaśodě přednesena stížnost o tom, jak Kṛṣṇa krade, ale ona Ho nepotrestala. Ve snaze probudit Yaśodin hněv, aby Kṛṣṇu pokárala, byla nyní vymyšlena další stížnost-že Kṛṣṇa jedl hlínu.

10.8.33

Verš

sā gṛhītvā kare kṛṣṇam
upālabhya hitaiṣiṇī
yaśodā bhaya-sambhrānta-
prekṣaṇākṣam abhāṣata

Synonyma

sā — matka Yaśodā; gṛhītvā — beroucí; kare — do rukou (s obavami, co Kṛṣṇa snědl); kṛṣṇam — Kṛṣṇu; upālabhya — chtěla Ho pokárat; hita-eṣiṇī — jelikož si dělala starosti o Kṛṣṇovo blaho, velmi ji to rozrušilo a pomyslela si: “Jak je to možné, že Kṛṣṇa jedl hlínu?”; yaśodā — matka Yaśodā; bhaya-sambhrānta-prekṣaṇa-akṣam — se strachem důkladně prohlížela Kṛṣṇova ústa, aby viděla, zda nesnědl něco nebezpečného; abhāṣata — začala ke Kṛṣṇovi mluvit.

Překlad

Matka Yaśodā si stále dělala starosti o Kṛṣṇovo blaho. Jakmile toto slyšela od Kṛṣṇových přátel, rukama Ho zdvihla, aby se Mu podívala do úst a pokárala Ho. Se strachem v očích pak ke svému synovi promluvila.

10.8.34

Verš

kasmān mṛdam adāntātman
bhavān bhakṣitavān rahaḥ
vadanti tāvakā hy ete
kumārās te ’grajo ’py ayam

Synonyma

kasmāt — proč; mṛdam — bláto; adānta-ātman — neposedný chlapče; bhavān — Ty; bhakṣitavān — jedl jsi; rahaḥ — v ústraní; vadanti — žalují; tāvakāḥ — Tvoji kamarádi; hi — jistě; ete — oni všichni; kumārāḥ — chlapci; te — Tvůj; agrajaḥ — starší bratr; api — také (potvrzuje); ayam — toto.

Překlad

“Milý Kṛṣṇo, proč jsi tak neposedný, že jíš v ústraní bláto? Řekli mi to na Tebe všichni Tvoji kamarádi, včetně Tvého staršího bratra Balarāmy. Tak jak je to?”

Význam

Matku Yaśodu rozrušilo Kṛṣṇovo neposedné zlobení. Měla dům plný sladkostí, tak proč ten neposedný chlapec jí někde v ústraní hlínu? Kṛṣṇa na to řekl: “Moje milá maminko, oni se spikli a žalují na Mě, abys Mě potrestala. Můj starší bratr Balarāma se k nim také přidal. Nic takového jsem nedělal. Věř Mi. Nezlob se a nekárej Mě.”

10.8.35

Verš

nāhaṁ bhakṣitavān amba
sarve mithyābhiśaṁsinaḥ
yadi satya-giras tarhi
samakṣaṁ paśya me mukham

Synonyma

na — ne; aham — Já; bhakṣitavān — jedl bláto; amba — Má milá maminko; sarve — oni všichni; mithya-abhiśaṁsinaḥ — všichni lžou, jen na Mě žalují, abys Mě potrestala; yadi — je-li to skutečně tak; satya-giraḥ — že mluvili pravdu; tarhi — potom; samakṣam — přímo; paśya — prohlédni; me — Moje; mukham — ústa.

Překlad

Pán Śrī Kṛṣṇa odpověděl: “Moje milá maminko, žádné bláto jsem nejedl. Všichni Moji přátelé, kteří na Mě žalují, jsou lháři. Pokud si myslíš, že mluví pravdu, můžeš se Mi přímo podívat do pusy a přesvědčit se sama.”

Význam

Kṛṣṇa ze sebe dělal nevinné dítě, aby zvětšil transcendentální extázi mateřské lásky. V śāstrách je řečeno: tāḍana-bhayān mithyoktir vātsalya-rasa-poṣikā. To znamená, že malé dítě někdy lže-může například něco ukrást nebo sníst a přitom tvrdit, že to neudělalo. To běžně vidíme v hmotném světě, ale ve vztahu ke Kṛṣṇovi je to něco jiného-tyto činnosti mají oddaného naplnit transcendentální extází. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, si hrál na lháře a obviňoval ze lži všechny ostatní oddané. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.12.11) je uvedeno: kṛta-puṇya-puñjāḥ-tohoto extatického postavení může oddaný dosáhnout po mnoha životech oddané služby. Ti, kdo nahromadili výsledky velkého množství zbožných činností, mohou dospět do stádia, kdy se budou stýkat s Kṛṣṇou a hrát si s Ním jako obyčejní kamarádi. Tyto projevy transcendentální služby by neměly být pokládány za lživá obvinění. Nikdo by neměl takové oddané prohlašovat za obyčejné chlapce, kteří lžou, neboť této možnosti sdružovat se s Kṛṣṇou dosáhli po tvrdé askezi (tapasā brahmacaryeṇa śamena ca damena ca).

10.8.36

Verš

yady evaṁ tarhi vyādehī-
ty uktaḥ sa bhagavān hariḥ
vyādattāvyāhataiśvaryaḥ
krīḍā-manuja-bālakaḥ

Synonyma

yadi — jestliže; evam — je to tak; tarhi — potom; vyādehi — otevři dokořán svá ústa (chci se podívat); iti uktaḥ — tak rozkázala matka Yaśodā; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; hariḥ — Nejvyšší Pán; vyādatta — otevřel ústa; avyāhata-aiśvaryaḥ — aniž by omezil jakoukoliv formu absolutního majestátu (aiśvaryasya-samagrasya); krīḍā — zábavy; manuja-bālakaḥ — přesně jako lidské dítě.

Překlad

Matka Yaśodā vyzvala Kṛṣṇu: “Jestli jsi žádnou hlínu nejedl, tak otevři pořádně pusu!” Na tuto výzvu své matky otevřel Kṛṣṇa, syn Nandy Mahārāje a Yaśody, ústa, aby tak předvedl zábavy jako lidské dítě. I když Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, jenž v plné míře oplývá všemi vznešenými atributy, nenarušoval rodičovskou lásku své matky, Jeho velkolepost se automaticky projevila, neboť Kṛṣṇův majestát se nikdy neztrácí, ale projeví se v pravý čas.

Význam

Kṛṣṇa, aniž by narušoval citovou extázi své matky, otevřel ústa a projevil svůj přirozený majestát. Když jsou někomu nabídnuta různá jídla, může dostat sto jedna chodů, ale pokud má rád obyčejný śāk neboli špenát, dá přednost jemu. Kṛṣṇa v plné míře oplýval všemi vznešenými atributy, ale na nařízení své matky otevřel pusu dokořán jako lidské dítě. Neopomíjel transcendentální náladu mateřské lásky.

10.8.37-39

Verš

sā tatra dadṛśe viśvaṁ
jagat sthāsnu ca khaṁ diśaḥ
sādri-dvīpābdhi-bhūgolaṁ
sa-vāyv-agnīndu-tārakam

jyotiś-cakraṁ jalaṁ tejo
nabhasvān viyad eva ca
vaikārikāṇīndriyāṇi
mano mātrā guṇās trayaḥ

etad vicitraṁ saha-jīva-kāla-
svabhāva-karmāśaya-liṅga-bhedam
sūnos tanau vīkṣya vidāritāsye
vrajaṁ sahātmānam avāpa śaṅkām

Synonyma

sā — matka Yaśodā; tatra — v doširoka otevřených ústech Kṛṣṇy; dadṛśe — viděla; viśvam — celý vesmír; jagat — pohyblivé bytosti; sthāsnu — nehybné bytosti; ca — a; kham — nebe; diśaḥ — světové strany; sa-adri — s horami; dvīpa — ostrovy; abdhi — a oceány; bhū-golam — povrch Země; sa-vāyu — s vanoucím větrem; agni — oheň; indu — Měsíc; tārakam — hvězdy; jyotiḥ-cakram — planetární soustavy; jalam — vodu; tejaḥ — světlo; nabhasvān — meziplanetární prostor; viyat — nebe; eva — také; ca — a; vaikārikāṇi — stvoření proměnou ahaṅkāry; indriyāṇi — smysly; manaḥ — mysl; mātrāḥ — smyslové vnímání; guṇāḥ trayaḥ — tři hmotné kvality (sattva, rajas a tamas); etat — to vše; vicitram — rozmanitost; saha — společně s; jīva-kāla — délka života všech živých bytostí; svabhāva — přirozený instinkt; karma-āśaya — výsledný čin a touha po hmotném požitku; liṅga-bhedam — různé druhy těl odpovídající touze; sūnoḥ tanau — v těle svého syna; vīkṣya — když viděla; vidārita-āsye — v široce otevřených ústech; vrajam — Vṛndāvan-dhām, zemi Nandy Mahārāje; saha-ātmānam — i sebe samotnou; avāpa — byla zasažena; śaṅkām — pochybami a údivem.

Překlad

Když na příkaz matky Yaśody Kṛṣṇa otevřel ústa dokořán, spatřila v nich všechny pohyblivé i nehybné bytosti, meziplanetární prostor a všechny světové strany s horami, ostrovy, oceány, povrchem Země, vanoucím větrem, ohněm, Měsícem a hvězdami. Viděla planetární soustavy, vodu, světlo, vzduch, nebe a stvoření proměnou ahaṅkāry. Viděla rovněž smysly, mysl, smyslové vnímání a tři kvality: dobro, vášeň a nevědomost. Spatřila čas vyměřený živým bytostem, přirozený instinkt a karmické reakce a také touhy a různé druhy pohyblivých i nehybných těl. Když viděla všechny tyto prvky vesmírného projevu a s nimi i sebe samu a Vṛndāvan-dhām, naplnily ji pochyby a strach z povahy jejího syna.

Význam

Všechny vesmírné projevy, které existují na základě hrubohmotných a jemnohmotných prvků, i to, co jimi hýbe, tři guṇy, živá bytost, stvoření, udržování, zničení a vše, k čemu dochází v oblasti vnější energie Pána-to všechno pochází z Nejvyšší Osobnosti Božství, Govindy. Vše ovládá Nejvyšší Osobnost Božství. To je rovněž potvrzeno v Bhagavad-gītě (9.10). Mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram-vše v hmotné přírodě (prakṛti) funguje pod kontrolou Pána. Jelikož všechny tyto projevy pocházejí z Govindy, bylo možné je všechny vidět v Jeho ústech. Matka Yaśodā se však kupodivu pod vlivem silné mateřské lásky bála. Nemohla uvěřit tomu, že by se v ústech jejího syna mohly takové věci objevit. Přesto je tam viděla, a proto ji zachvátil strach a úžas.

10.8.40

Verš

kiṁ svapna etad uta devamāyā
kiṁ vā madīyo bata buddhi-mohaḥ
atho amuṣyaiva mamārbhakasya
yaḥ kaścanautpattika ātma-yogaḥ

Synonyma

kim — zda; svapnaḥ — sen; etat — toto všechno; uta — nebo jinak; deva-māyā — iluzorní projev vnější energie; kim vā — nebo něco jiného; madīyaḥ — moje osobní; bata — jistě; buddhi-mohaḥ — zmatení inteligence; atho — jinak; amuṣya — takového; eva — vskutku; mama arbhakasya — mého dítěte; yaḥ — která; kaścana — nějaká; autpattikaḥ — přirozená; ātma-yogaḥ — osobní mystická síla.

Překlad

(Matka Yaśodā se začala v duchu přít sama se sebou:) “Je to sen nebo iluzorní výtvor vnější energie? Vytvořila to má vlastní inteligence nebo je to nějaká mystická síla mého dítěte?”

Význam

Když matka Yaśodā viděla v ústech svého dítěte tyto úžasné projevy, začala se v duchu dohadovat, zda se jí to zdálo. Pak uvažovala: “Nesním, protože mám otevřené oči. Skutečně vidím, co se děje. Nespím ani nesním. Možná je to tedy iluze, kterou vytvořila devamāyā. To ale také není možné. Proč by mi měli polobozi takové věci ukazovat? Jsem bezvýznamná žena, která nemá s polobohy žádné spojení. Proč by se měli namáhat a přivádět mě pod vliv devamāyi? To také není možné.” Potom matka Yaśodā zvážila, zda to, co viděla, mohlo být výsledkem její pomatenosti: “Zdraví mám dobré; nemocná nejsem. Proč bych měla být pomatená? Není možné, abych byla duševně nemocná, protože normálně přemýšlím bez potíží. Tato vidina tedy musela vzniknout působením nějaké mystické síly mého syna, jak to předpovídal Gargamuni.” Tak nakonec došla k závěru, že vidina nebyla ničím jiným než výtvorem jejího syna.

10.8.41

Verš

atho yathāvan na vitarka-gocaraṁ
ceto-manaḥ-karma-vacobhir añjasā
yad-āśrayaṁ yena yataḥ pratīyate
sudurvibhāvyaṁ praṇatāsmi tat-padam

Synonyma

atho — proto se rozhodla odevzdat se Nejvyššímu Pánu; yathā-vat — tak dokonale, jak jen může člověk vnímat; na — ne; vitarka-gocaram — mimo všechny argumenty, logiku a smyslové vjemy; cetaḥ — pomocí vědomí; manaḥ — pomocí mysli; karma — pomocí činností; vacobhiḥ — nebo pomocí slov; añjasā — když je všechny zvážíme dohromady, nemůžeme je pochopit; yat-āśrayam — pod jehož kontrolou; yena — jímž; yataḥ — z něhož; pratīyate — lze vnímat pouze to, že z Něho vše pochází; su-durvibhāvyam — mimo dosah našeho smyslového vnímání či vědomí; praṇatā asmi — odevzdávám se; tat-padam — u Jeho lotosových nohou.

Překlad

“Odevzdávám se proto Nejvyšší Osobnosti Božství a klaním se Jemu, jenž je nepochopitelný lidskou spekulací, myslí, činnostmi, slovy a argumenty, jenž je původní příčinou tohoto vesmírného projevu, jenž celý vesmír udržuje a díky němuž můžeme vnímat jeho existenci. Pouze se Mu klaním, neboť je mimo dosah mého rozjímání, spekulace, meditace i všech mých hmotných snah.”

Význam

Velikost Nejvyšší Osobnosti Božství musí člověk pouze uznat a nemá se snažit Pána poznat nějakými hmotnými prostředky, ať už subtilními, či hrubými. Matka Yaśodā jako prostá žena nemohla odhalit skutečnou příčinu své vidiny, a proto se z mateřské lásky pouze klaněla Nejvyššímu Pánu, aby její dítě ochránil. Nemohla dělat nic jiného. Je řečeno: acintyāḥ khalu ye bhāvā na tāṁs tarkeṇa yojayet (Mahābhārata, Bhīṣma Parva 5.22). Člověk se nemá snažit pochopit nejvyšší příčinu argumentováním či logikou. Když nás pronásleduje nějaký problém, pro který nenacházíme žádný důvod, nemáme jinou možnost než se odevzdat Nejvyššímu Pánu a s úctou se Mu klanět. Pak budeme v bezpečném postavení. K tomu se také v tomto případě uchýlila matka Yaśodā. Nejvyšší Osobnost Božství je původní příčinou všeho, co se děje (sarva-kāraṇa-kāraṇam). Když nemůžeme zjistit bezprostřední příčinu, pokloňme se jednoduše u lotosových nohou Pána. Matka Yaśodā dospěla k závěru, že úžasné jevy, které vidí v ústech svého dítěte, způsobuje On, i když jí příčina nebyla zcela jasná. Když oddaný není schopen zjistit příčinu svého utrpení, jeho závěr je:

tat te 'nukampāṁ susamīkṣamāṇo
bhuñjāna evātma-kṛtaṁ vipākam
hṛd-vāg-vapurbhir vidadhan namas te
jīveta yo mukti-pade sa dāya-bhāk

(Bhāg. 10.14.8)

Oddaný uznává, že Nejvyšší Osobnost Božství ho nechává zažít nějaké malé utrpení za jeho minulé přečiny. Proto se Pánu znovu a znovu klaní. Nazývá se proto mukti-pade sa dāya-bhāk, což znamená, že má zaručené vysvobození z tohoto hmotného světa. V Bhagavad-gītě (2.14) je uvedeno:

mātrā-sparśās tu kaunteya
śītoṣṇa-sukha-duḥkha-dāḥ
āgamāpāyino nityās
tāṁs titikṣasva bhārata

Měli bychom mít na paměti, že hmotné utrpení dané hmotným tělem bude přicházet a odcházet. Musíme je proto snášet a pokračovat v plnění své povinnosti, kterou nám zadal náš duchovní učitel.

10.8.42

Verš

ahaṁ mamāsau patir eṣa me suto
vrajeśvarasyākhila-vittapā satī
gopyaś ca gopāḥ saha-godhanāś ca me
yan-māyayetthaṁ kumatiḥ sa me gatiḥ

Synonyma

aham — moje existence (“já jsem”); mama — můj; asau — Nanda Mahārāja; patiḥ — manžel; eṣaḥ — tento (Kṛṣṇa); me sutaḥ — je můj syn; vraja-īśvarasya — mého muže, Nandy Mahārāje; akhila-vitta-pā — jsem vlastníkem nekonečného bohatství; satī — jelikož jsem jeho žena; gopyaḥ ca — a všechny dívky z rodin pastevců; gopāḥ — všichni pastevci (jsou moji podřízení); saha-godhanāḥ ca — s kravami a telaty; me — moje; yat-māyayā — všechny tyto věci, na kterých mluvím, jsou nakonec dány milostí Nejvyššího; ittham — takto; kumatiḥ — mylně je pokládám za své vlastnictví; saḥ me gatiḥ — On je proto mé jediné útočiště (já jsem jenom nástroj).

Překlad

“To māyā Nejvyššího Pána způsobuje, že se mylně domnívám, že Nanda Mahārāja je můj manžel, že Kṛṣṇa je můj syn, a jelikož jsem královnou Nandy Mahārāje, je všechno bohatství v podobě krav a telat mým vlastnictvím a všichni pastevci se svými ženami jsou moji podřízení. Ve skutečnosti jsem i já věčně podřízená Nejvyššímu Pánovi. On je mým konečným útočištěm.”

Význam

Po vzoru matky Yaśody by si měli všichni osvojit tuto mentalitu odříkání. Veškeré bohatství, majestát nebo cokoliv jiného, co můžeme vlastnit, nepatří nám, ale Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, jenž je konečným útočištěm každého a konečným vlastníkem všeho. V Bhagavad-gītě (5.29) Pán osobně říká:

bhoktāraṁ yajña-tapasāṁ
sarva-loka-maheśvaram
suhṛdaṁ sarva-bhūtānāṁ
jñātvā māṁ śāntim ṛcchati

“Ten, kdo si je Mě plně vědom a zná Mě jako konečného příjemce veškerých obětí a askeze, Nejvyššího Pána všech planet a polobohů a příznivce všech živých bytostí, se zbaví hmotných strastí a dosáhne míru.”

Neměli bychom být pyšní na své vlastnictví. To zde vyjádřila matka Yaśodā: “Já nejsem vlastníkem svého majetku, bohatou manželkou Nandy Mahārāje. Pozemky, majetek, krávy s telaty a podřízení, jako jsou gopī a pastevci-to vše mi bylo dáno.” Je třeba přestat uvažovat v pojmech “moje vlastnictví, můj syn a můj manžel” (janasya moho 'yam ahaṁ mameti). Nikomu jinému kromě Nejvyššího Pána nic nepatří. Jedině pod vlivem iluze se mylně domníváme: “já existuji samostatně,” nebo “všechno patří mně”. Matka Yaśodā se tedy plně odevzdala Nejvyššímu Pánu. Na okamžik byla poněkud zklamaná a myslela si: “Moje úsilí chránit mého syna rozdáváním milodarů a jinými příznivými činnostmi je zbytečné. Nejvyšší Pán mi dal mnoho věcí, ale dokud se sám o vše nepostará, není žádná záruka bezpečí. Proto mi nezbývá než nakonec vyhledat útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství.” Prahlāda Mahārāja prohlásil (Bhāg. 7.9.19): bālasya neha śaraṇaṁ pitarau nṛsiṁha-otec a matka se z konečného hlediska nemohou o dítě postarat. Ato gṛha-kṣetra-sutāpta-vittair janasya moho 'yam ahaṁ mameti (Bhāg. 5.5.8). Půda, domov, bohatství a vše, co člověk vlastní, patří Nejvyšší Osobnosti Božství, i když my si mylně myslíme: “toto jsem já” a “tyto věci jsou mé”.

10.8.43

Verš

itthaṁ vidita-tattvāyāṁ
gopikāyāṁ sa īśvaraḥ
vaiṣṇavīṁ vyatanon māyāṁ
putra-snehamayīṁ vibhuḥ

Synonyma

ittham — takto; vidita-tattvāyām — když filozoficky pochopila pravdu o všem; gopikāyām — matce Yaśodě; saḥ — Nejvyšší Pán; īśvaraḥ — nejvyšší vládce; vaiṣṇavīm — viṣṇumāyā či yogamāyā; vyatanot — rozvinul; māyām — yogamāyu; putra-sneha-mayīm — velice připoutaná ke svému synovi mateřskou láskou; vibhuḥ — Nejvyšší Pán.

Překlad

Milostí Pána matka Yaśodā pochopila skutečnou pravdu. Potom ji však nejvyšší vládce vlivem vnitřní energie, yogamāyi, znovu inspiroval, aby se pohroužila do intenzivní mateřské lásky ke svému synovi.

Význam

I když matka Yaśodā pochopila celou filozofii života, hned v dalším okamžiku byla vlivem yogamāyi přemožena láskou ke svému synovi. Myslela si, kdo by Kṛṣṇu ochránil, kdyby se o něho ona nestarala? Nedovedla uvažovat jinak, a proto na všechny své filozofické spekulace zapomněla. O tomto zapomnění Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura prohlásil, že bylo inspirováno yogamāyou (mohana-sādharmyān māyām). Materialisté jsou uchváceni mahāmāyou, zatímco oddaní jsou řízením duchovní energie okouzleni yogamāyou.

10.8.44

Verš

sadyo naṣṭa-smṛtir gopī
sāropyāroham ātmajam
pravṛddha-sneha-kalila-
hṛdayāsīd yathā purā

Synonyma

sadyaḥ — po všech těchto filozofických úvahách se matka Yaśodā plně odevzdala Nejvyšší Osobnosti Božství; naṣṭa-smṛtiḥ — zbavená vzpomínek na to, že v Kṛṣṇových ústech viděla vesmírnou podobu; gopī — matka Yaśodā; sā — ona; āropya — poté, co si posadila; āroham — na klín; ātmajam — svého syna; pravṛddha — zvětšenou; sneha — láskou; kalila — pohnuté; hṛdayā — její srdce; āsīt — zaujala postavení; yathā purā — jako předtím.

Překlad

Matka Yaśodā okamžitě zapomněla na iluzi yogamāyi, že jí Kṛṣṇa ve svých ústech ukázal vesmírnou podobu. Posadila si svého syna na klín jako dříve a v srdci ke svému transcendentálnímu dítěti pocítila ještě větší náklonnost.

Význam

Matka Yaśodā pokládala vidinu vesmírné podoby v Kṛṣṇových ústech za dílo yogamāyi podobné snu. Okamžitě tedy na celou událost zapomněla, tak jako se zapomene na všechno, jakmile skončí sen. S tím, jak rostla její přirozená náklonnost, se rozhodla: “Zapomeňme na tuto událost. Mě to nezajímá. Zde je můj syn, tak Ho raději políbím.”

10.8.45

Verš

trayyā copaniṣadbhiś ca
sāṅkhya-yogaiś ca sātvataiḥ
upagīyamāna-māhātmyaṁ
hariṁ sāmanyatātmajam

Synonyma

trayyā — studiem tří Véd (Sāma, Yajur a Atharva); ca — také; upaniṣadbhiḥ ca — a studiem védského poznání z Upaniṣad; sāṅkhya-yogaiḥ — čtením literatury o sāṅkhya-yoze; ca — a; sātvataiḥ — velkými mudrci a oddanými nebo čtením Vaiṣṇava-tantry, Pañcarāter; upagīyamāna-māhātmyam — jehož sláva je uctívána (všemi těmito védskými písmy); harim — Nejvyššího Pána, Osobnost Božství; sā — ona; amanyata — považovala (za obyčejného); ātmajam — za svého syna.

Překlad

Sláva Nejvyšší Osobnosti Božství je poznávána studiem tří Véd, Upaniṣad, literatury o sāṅkhya-yoze a jiných vaiṣṇavských písem, a přesto matka Yaśodā považovala tuto Nejvyšší Osobu za své obyčejné dítě.

Význam

Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, prohlašuje v Bhagavad-gītě (15.15), že cílem studia Véd je poznat Jeho (vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ). Śrī Caitanya Mahāprabhu vysvětlil Sanātanovi Gosvāmīmu, že Védy sledují tři cíle. Jedním je poznat náš vztah s Kṛṣṇou (sambandha), druhým je jednat v rámci tohoto vztahu (abhidheya) a třetím je dosáhnout konečného cíle (prayojana). Slovo prayojana znamená “životní nezbytnosti” a o největší nezbytnosti mluvil Śrī Caitanya Mahāprabhu: premā pum-artho mahān-pro lidskou bytost je ze všeho nejdůležitější vyvinout lásku k Nejvyšší Osobnosti Božství. Zde vidíme, že matka Yaśodā se nachází na nejvyšší úrovni, co se týče této nezbytnosti, neboť je v lásce ke Kṛṣṇovi zcela pohroužená.

Zpočátku se k dosažení védského cíle spěje třemi cestami (trayī)-prostřednictvím karma-kāṇḍy, jñāna-kāṇḍy a upāsanā-kāṇḍy. Když člověk dospěje do úplného, dokonalého stádia upāsanā-kāṇḍy, začíná uctívat Nārāyaṇa či Pána Viṣṇua. Když se Pārvatī zeptala Pána Mahādevy (Śivy), co je nejlepší metodou upāsany neboli uctívání, Pán Śiva odpověděl: ārādhanānāṁ sarveṣāṁ viṣṇor ārādhanaṁ param. Viṣṇūpāsanā či viṣṇv-ārādhana, uctívání Pána Viṣṇua, je nejvyšším stádiem dokonalosti, jež poznala například Devakī. Zde však matka Yaśodā žádnou upāsanu neprovádí, protože vyvinula transcendentální extatickou lásku ke Kṛṣṇovi. Její postavení je tedy ještě lepší než Devakino. Na to Śrīla Vyāsadeva poukazuje tímto veršem: trayyā copaniṣadbhiḥ a tak dále.

Když lidská bytost začíná studovat Védy, aby získala poznání (vidyā), stává se členem lidské civilizace. Pak pokračuje studiem Upaniṣad a dosahuje brahma-jñāny, neosobní realizace Absolutní Pravdy. Potom pokročí ještě dále, k sāṅkhya-yoze, aby poznala nejvyššího vládce, na něhož poukazuje Bhagavad-gītā (paraṁ brahma paraṁ dhāma pavitraṁ paramaṁ bhavān / puruṣaṁ śāśvatam). Když pochopí, že tímto puruṣou, nejvyšším vládcem, je Paramātmā, začíná praktikovat yogu (dhyānāvasthita-tad-gatena manasā paśyanti yaṁ yoginaḥ). Matka Yaśodā však všechna tato stádia překonala. Dosáhla úrovně, kdy milovala Kṛṣṇu jako své drahé dítě, a proto je uznávána za osobu na nejvyšším stupni duchovní realizace. Absolutní Pravda je realizována ve třech aspektech (brahmeti paramātmeti bhagavān iti śabdyate), ale matka Yaśodā zažívá takovou extázi, že se nesnaží poznat Brahman, Paramātmu, ani Bhagavāna. Bhagavān osobně sestoupil, aby se stal jejím milovaným dítětem. Její štěstí tedy nemá obdoby, prohlásil Śrī Caitanya Mahāprabhu: ramyā kācid upāsanā vrajavadhū-vargeṇa yā kalpitā. Absolutní Pravdu, Nejvyšší Osobnost Božství, lze realizovat na různých stupních. Pán říká v Bhagavad-gītě (4.11):

ye yathā māṁ prapadyante
tāṁs tathaiva bhajāmy aham
mama vartmānuvartante
manuṣyāḥ pārtha sarvaśaḥ

“Každého odměňuji podle toho, jak se Mi odevzdává. Všichni v každém ohledu kráčejí po Mé cestě, ó synu Pṛthy.” Člověk může být karmī, jñānī, yogī a potom bhakta nebo prema-bhakta. Nejvyšším stupněm realizace je však prema-bhakti, jak prakticky předvedla matka Yaśodā.

10.8.46

Verš

śrī-rājovāca
nandaḥ kim akarod brahman
śreya evaṁ mahodayam
yaśodā ca mahā-bhāgā
papau yasyāḥ stanaṁ hariḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit se dále tázal (Śukadevy Gosvāmīho); nandaḥ — Mahārāja Nanda; kim — co; akarot — vykonal; brahman — ó učený brāhmaṇo; śreyaḥ — příznivé činnosti, jako je podstupování askeze; evam — jím projevené; mahā-udayam — díky čemuž dosáhli největší dokonalosti; yaśodā — matka Yaśodā; ca — také; mahā-bhāgā — nanejvýš požehnaná; papau — pil; yasyāḥ — jejíž; stanam — mateřské mléko; hariḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství.

Překlad

Když Parīkṣit Mahārāja slyšel o velkém štěstí matky Yaśody, zeptal se Śukadevy Gosvāmīho: “Ó učený brāhmaṇo, matka Yaśodā dávala ze svého prsu pít mléko Nejvyšší Osobnosti Božství. Jaké příznivé činnosti dříve s Nandou Mahārājem vykonali, aby dosáhli takové dokonalosti extatické lásky?”

Význam

V Bhagavad-gītě (7.16) je uvedeno: catur-vidhā bhajante māṁ janāḥ sukṛtino 'rjuna. Nikdo nemůže získat útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství, aniž by vykonal nějaké sukṛti neboli příznivé činnosti. K Pánu se obrací čtyři druhy zbožných lidí (ārto jijñāsur arthārthī jñānī ca), ale zde vidíme, že Nanda Mahārāja a Yaśodā je všechny předčili. Proto se Parīkṣit Mahārāja přirozeně zeptal: “Jaké zbožné činnosti ve svých minulých životech vykonali, že dosáhli takového stupně dokonalosti?” Nanda Mahārāja a Yaśodā jsou uznáváni za Kṛṣṇovy rodiče, ale matka Yaśodā byla požehnána větším štěstím než Kṛṣṇův otec Nanda Mahārāja, protože ten byl od Kṛṣṇy někdy odloučen, zatímco Yaśodā jako Kṛṣṇova matka nebyla od Kṛṣṇy odloučena ani na okamžik. Od Kṛṣṇova nejútlejšího věku, v průběhu Jeho dětství až do mládí byla stále s Ním. Dokonce i jako dospělý přicházel Kṛṣṇa do Vṛndāvanu a usedal matce Yaśodě na klín. Její štěstí tedy nemá obdoby a Parīkṣit Mahārāja se přirozeně ptal: yaśodā ca mahā-bhāgā.

10.8.47

Verš

pitarau nānvavindetāṁ
kṛṣṇodārārbhakehitam
gāyanty adyāpi kavayo
yal loka-śamalāpaham

Synonyma

pitarau — Kṛṣṇovi skuteční rodiče; na — ne; anvavindetām — těšili se; kṛṣṇa — Kṛṣṇy; udāra — vznešené; arbhaka-īhitam — dětské zábavy, které prováděl; gāyanti — oslavují; adya api — dodnes; kavayaḥ — velcí mudrci a světci; yat — co je; loka-śamala-apaham — naslouchání o nich odstraňuje znečištění celého hmotného světa.

Překlad

“I když byl Kṛṣṇa s Vasudevou a Devakī tak spokojen, že sestoupil jako jejich syn, nemohli se těšit z Jeho vznešených dětských zábav, které jsou tak ušlechtilé, že pouhé vyprávění o nich odstraňuje znečištění hmotného světa. Nanda Mahārāja a Yaśodā si však tyto zábavy plně vychutnali, a proto jsou v lepším postavení než Vasudeva a Devakī.”

Význam

Kṛṣṇa se ve skutečnosti narodil z lůna Devakī, ale ihned po narození byl přemístěn do domu matky Yaśody. Devakī Mu ani nemohla dát napít ze svého prsu. Proto se Parīkṣit Mahārāja divil: jak si matka Yaśodā a Nanda Mahārāja vysloužili takové štěstí, že se mohli těšit ze všech dětských zábav Kṛṣṇy, které světci dodnes oslavují? Co v minulosti udělali, že jim to zajistilo tak vznešené postavení?

10.8.48

Verš

śrī-śuka uvāca
droṇo vasūnāṁ pravaro
dharayā bhāryayā saha
kariṣyamāṇa ādeśān
brahmaṇas tam uvāca ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; droṇaḥ — jménem Droṇa; vasūnām — z osmi Vasuů (polobohů určitého druhu); pravaraḥ — jenž byl nejlepší; dharayā — s Dharou; bhāryayā — svou manželkou; saha — s; kariṣyamāṇaḥ — aby vykonal; ādeśān — nařízení; brahmaṇaḥ — Pána Brahmy; tam — jemu; uvāca — řekl; ha — v minulosti.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Droṇa, nejlepší z Vasuů, chtěl společně se svou manželkou Dharou splnit nařízení Pána Brahmy, a proto k němu takto promluvil.

Význam

V Brahma-saṁhitě (5.37) je uvedeno:

ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhis
tābhir ya eva nija-rūpatayā kalābhiḥ
goloka eva nivasaty akhilātma-bhūto
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Ať Kṛṣṇa sestupuje kamkoliv, doprovázejí Ho Jeho společníci, kteří však nejsou obyčejné živé bytosti. Kṛṣṇovy zábavy jsou věčné, a když sestupuje, přichází se svými společníky. Nanda a matka Yaśodā jsou tedy Kṛṣṇovi věční rodiče. To znamená, že kdykoliv sestupuje Kṛṣṇa, sestupují jako Jeho otec a matka i Nanda a Yaśodā a také Vasudeva a Devakī. Jejich osobnosti jsou expanzemi Kṛṣṇova vlastního těla; nejsou to obyčejné živé bytosti. Mahārāja Parīkṣit to věděl, ale chtěl se od Śukadevy Gosvāmīho ještě dozvědět, zda je možné, aby na tento stupeň dospěla obyčejná lidská bytost pomocí sādhana-siddhi. Existují dva druhy dokonalosti: nitya-siddhi a sādhana-siddhi. Nitya-siddha je ten, kdo je věčně Kṛṣṇovým společníkem, expanzí Kṛṣṇova vlastního těla, zatímco sādhana-siddha je obyčejná lidská bytost, která dospěla na stejnou úroveň díky svým zbožným činnostem a dodržováním usměrňujících zásad oddané služby. Mahārāja Parīkṣit tedy chtěl svým dotazem zjistit, zda může obyčejná lidská bytost dosáhnout postavení matky Yaśody a Nandy Mahārāje. Śukadeva Gosvāmī tuto otázku zodpověděl následovně.

10.8.49

Verš

jātayor nau mahādeve
bhuvi viśveśvare harau
bhaktiḥ syāt paramā loke
yayāñjo durgatiṁ taret

Synonyma

jātayoḥ — poté, co jsme se narodili my dva; nau — oba manželé, Droṇa a Dharā; mahādeve — v Nejvyšší Osobě, Nejvyšší Osobnosti Božství; bhuvi — na Zemi; viśva-īśvare — ve vládci všech planetárních systémů; harau — v Nejvyšším Pánu; bhaktiḥ — oddaná služba; syāt — bude rozšířena; paramā — konečný cíl života; loke — ve světě; yayā — pomocí níž; añjaḥ — velmi snadno; durgatim — strastiplnému životu; taret — živá bytost se může vyhnout a být vysvobozena.

Překlad

Droṇa a Dharā řekli: “Prosím, dovol nám narodit se na planetě Zemi, aby se po našem narození zjevil také Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, svrchovaný vládce všech planet, a rozšířil oddanou službu, která je konečným cílem života. Jejím přijetím pak budou moci ti, kdo se narodili v tomto hmotném světě, být velice snadno vysvobozeni ze strastiplných podmínek materialistického života.”

Význam

Toto Droṇovo prohlášení jasně svědčí o tom, že Droṇa a Dharā jsou Kṛṣṇovi věční rodiče. Vždy, když je třeba, aby se Kṛṣṇa zjevil, přijdou nejprve na svět Droṇa a Dharā a po nich teprve On. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě, že Jeho zrození není obyčejné (janma karma ca me divyam).

ajo 'pi sann avyayātmā
bhūtānām īśvaro 'pi san
prakṛtiṁ svām adhiṣṭhāya
sambhavāmy ātma-māyayā

“Ačkoliv jsem nezrozený a Mé transcendentální tělo nikdy nepodléhá zkáze a ačkoliv jsem Pánem všech živých bytostí, přesto se v každém věku zjevuji ve své původní transcendentální podobě.” (Bg. 4.6) Před Kṛṣṇovým zjevením se zjeví Droṇa a Dharā, aby se stali Jeho otcem a matkou. To oni se rodí jako Nanda Mahārāja a jeho žena Yaśodā. To znamená, že pro živou bytost kategorie sādhana-siddha není možné se stát otcem nebo matkou Kṛṣṇy, neboť ti jsou již předem určeni. Následováním zásad jednání Nandy Mahārāje a Yaśody i jejich společníků, obyvatel Vṛndāvanu, však mohou obyčejné živé bytosti rozvinout stejnou lásku, jakou projevovali Nanda a Yaśodā.

Když byli Droṇa a Dharā vyzváni k plození dětí, chtěli jít do tohoto světa, aby mohli mít za svého syna Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇu. Kṛṣṇovo zjevení znamená paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām-oddaní jsou ochráněni a darebáci poraženi. Pokaždé, když Kṛṣṇa přijde, rozdává oddanou službu, která je nejvyšším cílem života. Jako Caitanya Mahāprabhu se zjevuje za stejným účelem, neboť nikdo se nemůže zbavit utrpení hmotného světa (duḥkhālayam aśāśvatam), kde živé bytosti zápasí o přežití, dokud nedosáhne oddané služby. V Bhagavad-gītě (15.7) Pán říká:

mamaivāṁśo jīva-loke
jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ
manaḥ ṣaṣṭhānīndriyāṇi
prakṛti-sthāni karṣati

“Živé bytosti v tomto podmíněném světě jsou Mé věčné dílčí části. Jelikož žijí podmíněným životem, svádějí těžký boj se šesti smysly, mezi něž patří i mysl.” Živé bytosti zápasí, aby byly šťastné, ale to se jim nikdy nepodaří, dokud nezačnou rozvíjet bhakti. Kṛṣṇa jasně prohlašuje:

aśraddadhānāḥ puruṣā
dharmasyāsya parantapa
aprāpya māṁ nivartante
mṛtyu-saṁsāra-vartmani

“Ó hubiteli nepřátel! Ti, kdo nemají víru v oddanou službu, Mě nemohou dosáhnout. Proto se vracejí na cestu zrození a smrti v hmotném světě.” (Bg. 9.3)

Hlupáci nevědí, jak je zde život pro toho, kdo nenásleduje Kṛṣṇovy pokyny, riskantní. Proto bylo založeno hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, aby mohla živá bytost uniknout riskantnímu životu v hmotném světě. Není otázkou, zda vědomí Kṛṣṇy přijmout, nebo ne. To není volitelné, ale nutné. Pokud nezačneme rozvíjet vědomí Kṛṣṇy, je náš život velice riskantní. Vše je vysvětleno v Bhagavad-gītě. Abychom se tedy naučili, jak se zbavit strastiplných podmínek hmotné existence, měli bychom ze všeho nejdříve studovat Bhagavad-gītu takovou, jaká je. Poté, co člověk pochopí Bhagavad-gītu, může pokračovat se Śrīmad-Bhāgavatamem, a když pokročí dále, může studovat Caitanya-caritāmṛtu. Proto představujeme tyto neocenitelné knihy celému světu, aby je lidé mohli studovat a být šťastní poté, co se vysvobodí ze strastiplného podmíněného života.

10.8.50

Verš

astv ity uktaḥ sa bhagavān
vraje droṇo mahā-yaśāḥ
jajñe nanda iti khyāto
yaśodā sā dharābhavat

Synonyma

astu — když Brahmā souhlasil: “Ano, to je v pořádku.”; iti uktaḥ — když od něho dostali tento pokyn; saḥ — on (Droṇa); bhagavān — věčně otec Kṛṣṇy (Bhagavānův otec je také Bhagavān); vraje — ve Vrajabhūmi, Vṛndāvanu; droṇaḥ — Droṇa, nejmocnější z Vasuů; mahā-yaśāḥ — proslulý transcendentalista; jajñe — zjevil se; nandaḥ — jako Nanda Mahārāja; iti — takto; khyātaḥ — je oslavován; yaśodā — jako matka Yaśodā; sā — ona; dharā — tatáž Dharā; abhavat — zjevila se.

Překlad

Když Brahmā řekl: “Ano, nechť se tak stane,” požehnaný Droṇa, jenž se vyrovnal Bhagavānovi, se zjevil ve Vrajapuru (Vṛndāvanu) jako nesmírně proslulý Nanda Mahārāja a jeho manželka Dharā se zjevila jako matka Yaśodā.

Význam

Jelikož vždy, když se Kṛṣṇa zjevuje na této planetě, zdánlivě potřebuje otce a matku, zjevují se Droṇa a Dharā, Jeho věční rodiče, na Zemi dříve než On jako Nanda Mahārāja a Yaśodā. Na rozdíl od Sutapy a Pṛśniho nemuseli proto, aby se stali otcem a matkou Kṛṣṇy, podstupovat tvrdou askezi. V tom spočívá rozdíl mezi nitya-siddhou a sādhana-siddhou.

10.8.51

Verš

tato bhaktir bhagavati
putrī-bhūte janārdane
dampatyor nitarām āsīd
gopa-gopīṣu bhārata

Synonyma

tataḥ — poté; bhaktiḥ bhagavati — kultura bhakti, oddané služby Nejvyšší Osobnosti Božství; putrī-bhūte — v Pánu, který se zjevil jako syn matky Yaśody; janārdane — v Pánu Kṛṣṇovi; dam-patyoḥ — manžela a manželky; nitarām — neustále; āsīt — byla; gopa-gopīṣu — všichni obyvatelé Vṛndāvanu, gopové a gopī, kteří se sdružovali s Nandou Mahārājem a Yaśodou a následovali jejich příklad; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z Bhāratovců, když se pak Nejvyšší Pán stal synem Nandy Mahārāje a Yaśody, oba si uchovávali stálou, neochvějnou oddanou lásku v rodičovské náladě. A v jejich společnosti rozvinuli kulturu kṛṣṇa-bhakti i všichni ostatní obyvatelé Vṛndāvanu, gopové a gopī.

Význam

Když Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, kradl u sousedních gopů a gopī máslo, tvaroh a mléko, zdálo se, že je jim to na obtíž, ale ve skutečnosti to bylo opětování lásky v extázi oddané služby. Čím více si gopové a gopī s Pánem projevovali vzájemnou náklonnost, tím byla jejich oddaná služba intenzivnější. Někdy nám může navenek připadat, že oddaný zažívá kvůli své oddané službě jisté potíže, ale skutečnost je jiná. Když oddaný pro Kṛṣṇu trpí, jeho utrpení mu skýtá transcendentální požitek. Tomu nikdo neporozumí, dokud se sám nestane oddaným. Když Kṛṣṇa projevoval své dětské zábavy, sílila oddanost nejen Nandy Mahārāje a Yaśody, ale i těch, kteří s nimi byli ve styku. Jinými slovy-ti, kdo svým jednáním následují činnosti Vṛndāvanu, rozvinou také oddanou službu k nejvyšší dokonalosti.

10.8.52

Verš

kṛṣṇo brahmaṇa ādeśaṁ
satyaṁ kartuṁ vraje vibhuḥ
saha-rāmo vasaṁś cakre
teṣāṁ prītiṁ sva-līlayā

Synonyma

kṛṣṇaḥ — Nejvyšší Osobnost, Kṛṣṇa; brahmaṇaḥ — Pána Brahmy; ādeśam — nařízení; satyam — pravdivé; kartum — učinit; vraje — ve Vrajabhūmi, Vṛndāvanu; vibhuḥ — svrchovaně mocný; saha-rāmaḥ — společně s Balarāmou; vasan — žijící; cakre — zvětšoval; teṣām — všech obyvatel Vṛndāvanu; prītim — potěšení; sva-līlayā — svými transcendentálními zábavami.

Překlad

Takto žil Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost, společně s Balarāmou ve Vrajabhūmi (Vṛndāvanu), aby Brahmovo požehnání proměnil ve skutečnost. Tím, že ve svém dětství projevoval různé zábavy, zvětšoval transcendentální potěšení Nandy a ostatních obyvatel Vṛndāvanu.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k osmé kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Pán Kṛṣṇa ukazuje ve svých ústech vesmírnou podobu”.

KAPITOLA DEVÁTÁ

Matka Yaśodā svazuje Pána Kṛṣṇu

10.9.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā gṛha-dāsīṣu
yaśodā nanda-gehinī
karmāntara-niyuktāsu
nirmamantha svayaṁ dadhi

yāni yānīha gītāni
tad-bāla-caritāni ca
dadhi-nirmanthane kāle
smarantī tāny agāyata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ekadā — jednoho dne; gṛha-dāsīṣu — když měly všechny služebné v domácnosti jiné povinnosti; yaśodā — matka Yaśodā; nanda-gehinī — královna Nandy Mahārāje; karma-antara — jinými domácími povinnostmi; niyuktāsu — zaměstnány; nirmamantha — stloukala; svayam — sama; dadhi — jogurt; yāni — všechny takové; yāni — takové; iha — v této souvislosti; gītāni — písně; tat-bāla-caritāni — které popisovaly činnosti jejího dítěte; ca — a; dadhi-nirmanthane — zatímco stloukala jogurt; kāle — v tu dobu; smarantī — vzpomínající; tāni — je všechny (v podobě písní); agāyata — zpívala.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Jednoho dne, když matka Yaśodā viděla, že jsou všechny služebné zaneprázdněny jinými domácími povinnostmi, začala sama stloukat jogurt. Během stloukání vzpomínala na Kṛṣṇovy dětské činnosti. Skládala si o nich vlastní písně a těšila se tím, že si o všech Jeho činnostech zpívala.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura na základě citátu z Vaiṣṇava-toṣaṇī od Śrīly Sanātany Gosvāmīho říká, že k události, kdy Kṛṣṇa rozbil nádobu s jogurtem a matka Yaśodā Ho svázala, došlo na den Dīpāvalī neboli Dīpa-mālikā. V Indii, zvláště v Bombaji, se tento svátek v měsíci Kārtiku slaví dodnes, a to obvykle velmi honosně, s ohňostroji a mnoha světly. Je třeba vědět, že ze všech krav Nandy Mahārāje jich několik, jež patřily matce Yaśodě, spásalo pouze trávu tak chutnou, že se to odráželo i na chuti jejich mléka. Matka Yaśodā chtěla nashromáždit mléko právě od nich, proměnit ho v jogurt, a ten pak osobně stlouci v máslo, protože si myslela, že malý Kṛṣṇa chodí do domů sousedních gopů a gopī krást máslo z toho důvodu, že Mu nechutná mléko a jogurt připravené obyčejným způsobem.

Během stloukání másla si matka Yaśodā zpívala o Kṛṣṇových dětských činnostech. Dříve bývalo zvykem, že když chtěl někdo na něco neustále vzpomínat, proměnil to v báseň nebo si ji nechal složit od profesionálního básníka. Je vidět, že matka Yaśodā nechtěla na Kṛṣṇovy činnosti nikdy zapomenout. Proto zbásnila všechny Kṛṣṇovy dětské skutky, jako bylo zabití Pūtany, Aghāsury, Śakaṭāsury a Tṛṇāvarty, a když stloukala máslo, zpívala si o nich ve verších. Tak má jednat ten, kdo si chce být vědom Kṛṣṇy dvacet čtyři hodin denně. Tato událost ukazuje, jak si byla matka Yaśodā vědomá Kṛṣṇy. Pro udržení vědomí Kṛṣṇy musíme následovat osoby, jako je ona.

10.9.3

Verš

kṣaumaṁ vāsaḥ pṛthu-kaṭi-taṭe bibhratī sūtra-naddhaṁ
putra-sneha-snuta-kuca-yugaṁ jāta-kampaṁ ca subhrūḥ
rajjv-ākarṣa-śrama-bhuja-calat-kaṅkaṇau kuṇḍale ca
svinnaṁ vaktraṁ kabara-vigalan-mālatī nirmamantha

Synonyma

kṣaumam — šafránová barva smíšená se žlutou; vāsaḥ — matka Yaśodā měla na sobě takové sárí; pṛthu-kaṭi-taṭe — obepínající její široké boky; bibhratī — třesoucí se; sūtra-naddham — převázané pásem; putra-sneha-snuta — z její intenzivní láskou k dítěti zvlhly mlékem; kuca-yugam — bradavky jejích prsou; jāta-kampam ca — jak se ladně pohybovaly a chvěly; su-bhrūḥ — která měla nádherné obočí; rajju-ākarṣa — taháním za provaz od tlouku; śrama — vzhledem k námaze; bhuja — na jejíchž rukách; calat-kaṅkaṇau — pohybovaly se dva náramky; kuṇḍale — dvě náušnice; ca — také; svinnam — její vlasy byly černé jako mrak, takže z ní pot kapal jako déšť; vaktram — po celém obličeji; kabara-vigalat-mālatī — a květy mālatī jí padaly z vlasů; nirmamantha — takto matka Yaśodā stloukala máslo.

Překlad

Matka Yaśodā, oblečená v šafránově-žlutém sárí s pásem obepínajícím její kypré boky, tahala za provaz od tlouku a značně se přitom namáhala. Náramky a náušnice se jí houpaly a zvonily a celé její tělo se třáslo. Z intenzivní lásky ke svému dítěti měla ňadra vlhká od mléka. Její tvář s nádherným obočím smáčel pot a květy mālatī jí padaly z vlasů.

Význam

Každý, kdo si chce být vědom Kṛṣṇy v mateřské či rodičovské náladě, by měl rozjímat o tělesných rysech matky Yaśody. Ne že by si měl přát být jako ona, neboť to je māyāvāda. Ať už ve vztahu rodičovské náklonnosti, milostné lásky, přátelství nebo služebnictví-vždy musíme kráčet ve stopách obyvatel Vṛndāvanu, a ne se snažit být jako oni. Proto je zde tento popis. Pokročilí oddaní ho musí uchovávat ve svém srdci a neustále meditovat o vzhledu matky Yaśody-jak byla oblečená, jak pracovala a potila se, jak měla krásně vpletené květy do vlasů a tak dále. Oddaný by měl využít celého popisu, který je zde, aby myslel na to, jak je matka Yaśodā pohroužená v mateřské náklonnosti ke Kṛṣṇovi.

10.9.4

Verš

tāṁ stanya-kāma āsādya
mathnantīṁ jananīṁ hariḥ
gṛhītvā dadhi-manthānaṁ
nyaṣedhat prītim āvahan

Synonyma

tām — k matce Yaśodě; stanya-kāmaḥ — Kṛṣṇa, který chtěl pít mléko z jejího prsu; āsādya — poté, co se před ní objevil; mathnantīm — když stloukala máslo; jananīm — k matce; hariḥ — Kṛṣṇa; gṛhītvā — chytil; dadhi-manthānam — tlouk; nyaṣedhat — znemožnil; prītim āvahan — vytvářející situaci plnou lásky a náklonnosti.

Překlad

Když matka Yaśodā stloukala máslo, objevil se před ní Pán Kṛṣṇa s touhou pít mléko z jejího prsu, a aby zvětšil její transcendentální potěšení, chytil tlouk a nedovolil jí pokračovat.

Význam

Kṛṣṇa spal v pokoji, a jakmile vstal, dostal hlad a šel za svou matkou. S touhou zabránit jí ve stloukání a napít se mléka z jejích prsou jí znemožnil pohybovat tloukem.

10.9.5

Verš

tam aṅkam ārūḍham apāyayat stanaṁ
sneha-snutaṁ sa-smitam īkṣatī mukham
atṛptam utsṛjya javena sā yayāv
utsicyamāne payasi tv adhiśrite

Synonyma

tam — Kṛṣṇovi; aṅkam ārūḍham — s láskou Mu dovolila posadit se na její klín; apāyayat — nechala pít; stanam — z jejího prsu; sneha-snutam — z něhož intenzivní láskou vytékalo mléko; sa-smitam īkṣatī mukham — matka Yaśodā se usmívala a pozorovala Kṛṣṇův usměvavý obličej; atṛptam — Kṛṣṇu, který ještě nebyl pitím mléka zcela uspokojen; utsṛjya — odložila; javena — ve spěchu; sā — matka Yaśodā; yayau — opustila to místo; utsicyamāne payasi — neboť viděla, že mléko přetéká; tu — ale; adhiśrite — v hrnci na plotně.

Překlad

Matka Yaśodā pak Kṛṣṇu objala, nechala Ho sednout si na její klín a zahleděla se do Jeho tváře s hlubokou náklonností. Kvůli její intenzivní lásce jí z prsu vytékalo mléko. Když ale viděla, že hrnec s mlékem na kamnech přetéká, ihned svého syna opustila, aby se postarala o kypící mléko, i když dítě ještě nebylo pitím mléka z matčina prsu uspokojené.

Význam

Vše, co se v domácnosti matky Yaśody dělo, bylo určeno pro Kṛṣṇu. Přestože Kṛṣṇa pil její mateřské mléko, když viděla, že hrnec s mlékem v kuchyni přetéká, ihned s tím musela něco udělat, a proto svého syna opustila. Ten se však rozzlobil, jelikož se ještě dosyta nenapil jejího mateřského mléka. Někdy se člověk musí postarat o více než jeden aspekt důležitého jednání sledujícího stejný cíl. Ze strany matky Yaśody tedy nebylo neoprávněné, že svého syna opustila, aby se věnovala přetékajícímu mléku. Na úrovni lásky a náklonnosti je povinností oddaného udělat jednu věc dříve a další věci potom. Správnou intuici, jak to provést, dává Kṛṣṇa.

teṣāṁ satata-yuktānāṁ
bhajatāṁ prīti-pūrvakam
dadāmi buddhi-yogaṁ taṁ
yena mām upayānti te

(Bg. 10.10)

Ve vědomí Kṛṣṇy je vše dynamické. Kṛṣṇa oddaného při rozhodování, co udělat jako první a co později, vede na úrovni absolutní pravdy.

10.9.6

Verš

sañjāta-kopaḥ sphuritāruṇādharaṁ
sandaśya dadbhir dadhi-mantha-bhājanam
bhittvā mṛṣāśrur dṛṣad-aśmanā raho
jaghāsa haiyaṅgavam antaraṁ gataḥ

Synonyma

sañjāta-kopaḥ — tím pádem, jelikož se Kṛṣṇa velice hněval; sphurita-aruṇa-adharam — našpulené narudlé rty; sandaśya — kousající; dadbhiḥ — svými zuby; dadhi-mantha-bhājanam — nádobu, v níž byl stloukán jogurt; bhittvā — poté, co rozbil; mṛṣā-aśruḥ — s falešnými slzami v očích; dṛṣat-aśmanā — kamenem; rahaḥ — v ústraní; jaghāsa — začal jíst; haiyaṅgavam — čerstvě stlučené máslo; antaram — v místnosti; gataḥ — poté, co odešel.

Překlad

Kṛṣṇa se velice hněval. Zatínal zuby do svých narudlých rtů a s falešnými slzami v očích rozbil kamenem nádobu s jogurtem. Pak vešel do místnosti a v ústraní začal pojídat čerstvě stlučené máslo.

Význam

Když se dítě rozhněvá, je přirozené, že může začít naříkat s falešnými slzami v očích. To udělal Kṛṣṇa. Skousl své narudlé rty, kamenem rozbil nádobu a vešel do pokoje, kde začal čerstvě stlučené máslo jíst.

10.9.7

Verš

uttārya gopī suśṛtaṁ payaḥ punaḥ
praviśya saṁdṛśya ca dadhy-amatrakam
bhagnaṁ vilokya sva-sutasya karma taj
jahāsa taṁ cāpi na tatra paśyatī

Synonyma

uttārya — odstavující z kamen; gopī — matka Yaśodā; su-śṛtam — velice horké; payaḥ — mléko; punaḥ — znovu; praviśya — přišla na místo stloukání; sandṛśya — když viděla; ca — také; dadhi-amatrakam — nádobu obsahující jogurt; bhagnam — rozbitou; vilokya — když toto viděla; sva-sutasya — jejího dítěte; karma — práce; tat — to; jahāsa — usmála se; tam ca — Kṛṣṇu také; api — zároveň; na — ne; tatra — tam; paśyatī — nacházející.

Překlad

Matka Yaśodā odstavila horké mléko z plotny a vrátila se na místo stloukání. Když viděla, že nádoba s jogurtem je rozbitá a že Kṛṣṇa tam není, došla k závěru, že rozbití máselnice byla Jeho práce.

Význam

Když Yaśodā viděla, že nádoba je rozbitá a Kṛṣṇa nikde není, s jistotou usoudila, že rozbití nádoby byla Kṛṣṇova práce. O tom nebylo pochyb.

10.9.8

Verš

ulūkhalāṅghrer upari vyavasthitaṁ
markāya kāmaṁ dadataṁ śici sthitam
haiyaṅgavaṁ caurya-viśaṅkitekṣaṇaṁ
nirīkṣya paścāt sutam āgamac chanaiḥ

Synonyma

ulūkhala-aṅghreḥ — hmoždíře, ve kterém se drtilo koření a který byl postavený dnem vzhůru; upari — na vrchu; vyavasthitam — Kṛṣṇa seděl; markāya — opici; kāmam — pro své uspokojení; dadatam — rozdával příděly; śici sthitam — umístěné v nádobě na máslo zavěšené u stropu; haiyaṅgavam — máslo a jiné mléčné výrobky; caurya-viśaṅkita — jelikož kradl, rozhlížely se úzkostlivě na všechny strany; īkṣaṇam — jehož oči; nirīkṣya — když to viděla; paścāt — zezadu; sutam — ke svému synovi; āgamat — přiblížila se; śanaiḥ — velmi pomalu, opatrně.

Překlad

Kṛṣṇa v tu dobu seděl na dřevěném hmoždíři na drcení koření, převráceném dnem vzhůru, a pro zábavu rozdával mléčné výrobky, jako je jogurt a máslo, opicím. Jelikož kradl, s velkou úzkostí se rozhlížel kolem sebe, neboť tušil, že by Ho matka mohla potrestat. Když Ho matka Yaśodā zahlédla, opatrně se k Němu zezadu přiblížila.

Význam

Matka Yaśodā byla schopná Kṛṣṇu vystopovat podle otisků od másla z Jeho chodidel. Viděla, že krade máslo, a proto se usmívala. Mezitím také do pokoje vlétly a opět z něho se strachem vylétly vrány. Tak matka Yaśodā našla Kṛṣṇu kradoucího máslo a úzkostlivě se rozhlížejícího kolem sebe.

10.9.9

Verš

tām ātta-yaṣṭiṁ prasamīkṣya satvaras
tato ’varuhyāpasasāra bhītavat
gopy anvadhāvan na yam āpa yogināṁ
kṣamaṁ praveṣṭuṁ tapaseritaṁ manaḥ

Synonyma

tām — matku Yaśodu; ātta-yaṣṭim — držící v ruce proutek; prasamīkṣya — Kṛṣṇa, jenž ji uviděl v této náladě; satvaraḥ — velmi rychle; tataḥ — odtamtud; avaruhya — poté, co slezl; apasasāra — začal utíkat; bhīta-vat — jako kdyby se velice bál; gopī — matka Yaśodā; anvadhāvat — začala Ho pronásledovat; na — ne; yam — jehož; āpa — nedokázali dosáhnout; yoginām — velkých yogīnů, mystiků; kṣamam — kteří by k Němu mohli dospět; praveṣṭum — snažící se vstoupit do záře Brahmanu nebo do Paramātmy; tapasā — tvrdou askezí; īritam — snažící se dosáhnout tohoto cíle; manaḥ — meditací.

Překlad

Když Pán Śrī Kṛṣṇa zpozoroval svou matku s proutkem v ruce, velice rychle slezl z hmoždíře a začal utíkat, jako kdyby se bál. I když se Ho yogīni snaží meditací zmocnit jako Paramātmy s touhou vstoupit prostřednictvím náročné askeze do Pánovy záře, nejsou schopni Ho dosáhnout. Ale matka Yaśodā, která tutéž Osobnost Božství, Kṛṣṇu, považovala za svého syna, se za Ním rozběhla, aby Ho chytila.

Význam

Yogīni neboli mystici chtějí polapit Kṛṣṇu v podobě Paramātmy a snaží se k Němu přiblížit pomocí tvrdé askeze, ale bez úspěchu. Zde však vidíme, že Kṛṣṇa brzy padne do rukou Yaśody a strachy utíká pryč. To ukazuje rozdíl mezi bhaktou a yogīnem. Yogīni ke Kṛṣṇovi nemohou dospět, ale čistí oddaní, jako je matka Yaśodā, se Ho již zmocnili. Kṛṣṇa se dokonce bál Yaśodina proutku. O tom se ve svých modlitbách zmínila královna Kuntī: bhaya-bhāvanayā sthitasya (Bhāg. 1.8.31). Kṛṣṇa se bojí matky Yaśody a yogīni se bojí Kṛṣṇy. Yogīni se ke Kṛṣṇovi snaží dospět pomocí jñāna-yogy a jiných druhů yogy, ale jsou neúspěšní. Zato matka Yaśodā byla sice obyčejná žena, ale jak je v tomto verši jasně popsáno, Kṛṣṇa se jí bál.

10.9.10

Verš

anvañcamānā jananī bṛhac-calac-
chroṇī-bharākrānta-gatiḥ sumadhyamā
javena visraṁsita-keśa-bandhana-
cyuta-prasūnānugatiḥ parāmṛśat

Synonyma

anvañcamānā — rychle běžící za Kṛṣṇou; jananī — matka Yaśodā; bṛhat-calat-śroṇī-bhara-ākrānta-gatiḥ — přetížený vahou jejích velkých prsou, unavila se a musela zpomalit; su-madhyamā — jelikož její útlý pás; javena — jelikož utíkala velice rychle; visraṁsita-keśa-bandhana — z jejího účesu, který se uvolnil; cyuta-prasūna-anugatiḥ — byla následována květy, které za ní padaly; parāmṛśat — nakonec se jí Kṛṣṇu podařilo chytit.

Překlad

Když matka Yaśodā běžela za Kṛṣṇou, její útlý pás byl přetížený váhou jejích těžkých prsou, a proto musela přirozeně zpomalit. Jelikož pronásledovala Kṛṣṇu velice rychle, vlasy se jí uvolnily a padaly za ní květy, které v nich měla připevněné. Přesto se jí podařilo svého syna Kṛṣṇu chytit.

Význam

Yogīni se nedokáží Kṛṣṇy zmocnit ani pomocí náročné askeze, ale matka Yaśodā Ho nakonec přes všechny překážky bez potíží chytila. To je rozdíl mezi yogīnem a bhaktou. Yogīni nemohou vstoupit ani do Kṛṣṇovy záře. Yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi-koṭiṣu (Brahma-saṁhitā 5.40). V této záři spočívají milióny vesmírů, ale yogīni a jñānī do ní nemohou vstoupit ani po mnoha letech askeze, zatímco bhaktové se mohou Kṛṣṇy zmocnit pouhou láskou a náklonností. To je příklad, který zde ukázala matka Yaśodā. Proto Kṛṣṇa potvrzuje, že pokud Ho chce někdo chytit, musí začít s oddanou službou.

bhaktyā mām abhijānāti
yāvān yaś cāsmi tattvataḥ
tato māṁ tattvato jñātvā
viśate tad-anantaram

(Bg. 18.55)

Bhaktové snadno vstoupí i na Kṛṣṇovu planetu, ale méně inteligentní yogīni a jñānī se budou pomocí své meditace za Kṛṣṇou stále jen honit. Dokonce i když se dostanou do Kṛṣṇovy záře, poklesnou.

10.9.11

Verš

kṛtāgasaṁ taṁ prarudantam akṣiṇī
kaṣantam añjan-maṣiṇī sva-pāṇinā
udvīkṣamāṇaṁ bhaya-vihvalekṣaṇaṁ
haste gṛhītvā bhiṣayanty avāgurat

Synonyma

kṛta-āgasam — který dělal, co neměl; tam — Kṛṣṇovi; prarudantam — jemuž bylo do pláče; akṣiṇī — své oči; kaṣantam — mnoucí si; añjat-maṣiṇī — z jehož očí se černé líčidlo slzami rozmazalo po celém obličeji; sva-pāṇinā — vlastní rukou; udvīkṣamāṇam — jehož matka Yaśodā viděla v tomto stavu; bhaya-vihvala-īkṣaṇam — jenž měl v očích zoufalý pohled vyvolaný strachem ze své matky; haste — za ruku; gṛhītvā — poté, co Ho chytila; bhiṣayantī — matka Yaśodā Mu hrozila; avāgurat — a tak Ho velice mírně pokárala.

Překlad

Poté, co matka Yaśodā Kṛṣṇu dostihla, dostal ještě větší strach a přiznal, že dělal, co neměl. Když se na Něho dívala, viděla, že pláče. Slzy se mísily s černým líčidlem kolem Jeho očí, a jak si mnul oči rukama, rozmazal si ho po celém obličeji. Matka Yaśodā chytila svého nádherného syna za ruku a začala Ho mírně kárat.

Význam

Z těchto příkladů, jak spolu matka Yaśodā a Kṛṣṇa jednali, je zřejmé, jak vznešené je postavení čistého oddaného, který s láskou slouží Pánu. Yogīni, jñānī, karmī a védántisté se ke Kṛṣṇovi nemohou ani přiblížit; zůstávají Mu velice vzdálení a snaží se vstoupit do záře vycházející z Jeho těla, i když ani toho nejsou schopni. Velcí polobozi, jako je Pán Brahmā a Pán Śiva, Pána neustále uctívají meditací a službou. Dokonce i mocný vládce Yamarāja se Kṛṣṇy bojí. Proto-jak se dozvídáme v příběhu o Ajāmilovi-nařídil svým služebníkům, aby se k oddaným ani nepřibližovali, natož pak aby je brali do zajetí. To znamená, že i Yamarāja se bojí Kṛṣṇy a Jeho oddaných. Tentýž Kṛṣṇa však přesto natolik závisel na matce Yaśodě, že když Mu jen pohrozila proutkem, přiznal se, že dělal, co neměl, a začal plakat jako obyčejné dítě. Matka Yaśodā samozřejmě nechtěla své milované dítě příliš trestat, a proto okamžitě proutek zahodila a pouze Kṛṣṇu vyhubovala: “Nyní Tě svážu, abys už nedělal další neplechu. Nějaký čas si teď nebudeš moci ani hrát se svými kamarády.” To ukazuje postavení čistého oddaného oproti jiným, jako jsou jñānī, yogīni a zastánci védských obřadů, ve vztahu k transcendentální povaze Absolutní Pravdy.

10.9.12

Verš

tyaktvā yaṣṭiṁ sutaṁ bhītaṁ
vijñāyārbhaka-vatsalā
iyeṣa kila taṁ baddhuṁ
dāmnātad-vīrya-kovidā

Synonyma

tyaktvā — zahodila; yaṣṭim — proutek, který držela; sutam — svého syna; bhītam — když zvážila, jak se její syn nesmírně bojí; vijñāya — chápající; arbhaka-vatsalā — Kṛṣṇova milující matka; iyeṣa — přála si; kila — jistě; tam — Kṛṣṇu; baddhum — svázat; dāmnā — provazem; a-tat-vīrya-kovidā — bez poznání o svrchovaně mocné Osobnosti Božství (díky intenzivní lásce ke Kṛṣṇovi).

Překlad

Matka Yaśodā byla neustále zaplavena intenzivní láskou ke Kṛṣṇovi, aniž by věděla, kdo Kṛṣṇa je nebo jak je mocný. Díky mateřské náklonnosti, kterou k Němu cítila, ji nikdy ani nezajímalo, kdo vlastně je. Když tedy viděla, že se její syn začal příliš bát, zahodila proutek a rozhodla se Ho svázat, aby již nepáchal žádné další darebnosti.

Význam

Matka Yaśodā chtěla Kṛṣṇu spoutat ne proto, aby Ho potrestala, ale protože si myslela, že je příliš neposedný a mohl by ve strachu utéci z domu. To by vyvolalo další rozruch. Ve své bezvýhradné lásce Mu v tom chtěla zabránit, a proto se Ho rozhodla svázat provazem. Chtěla, aby si Kṛṣṇa zapamatoval, že když se bojí pouhého pohledu na její proutek, neměl by dělat takové nezbednosti, jako je rozbíjení nádob s jogurtem a máslem a rozdávání jejich obsahu opicím. Matku Yaśodu nezajímalo, kdo Kṛṣṇa je a jak Jeho moc sahá všude. To je příklad čisté lásky ke Kṛṣṇovi.

10.9.13-14

Verš

na cāntar na bahir yasya
na pūrvaṁ nāpi cāparam
pūrvāparaṁ bahiś cāntar
jagato yo jagac ca yaḥ

taṁ matvātmajam avyaktam
martya-liṅgam adhokṣajam
gopikolūkhale dāmnā
babandha prākṛtaṁ yathā

Synonyma

na — ne; ca — také; antaḥ — vnitřek; na — ani; bahiḥ — vnějšek; yasya — jehož; na — ani; pūrvam — počátek; na — ani; api — vskutku; ca — také; aparam — konec; pūrva-aparam — počátek a konec; bahiḥ ca antaḥ — vnitřek a vnějšek; jagataḥ — celého vesmírného projevu; yaḥ — ten, kdo je; jagat ca yaḥ — a kdo je zcela vším ve stvoření; tam — Jeho; matvā — považující; ātmajam — za svého syna; avyaktam — neprojevené; martya-liṅgam — vypadající jako lidská bytost; adhokṣajam — mimo dosah smyslového vnímání; gopikā — matka Yaśodā; ulūkhale — k hmoždíři; dāmnā — provazem; babandha — přivazovala; prākṛtam yathā — jako se to dělá obyčejnému lidskému dítěti.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nemá počátek ani konec, vnějšek či vnitřek a žádnou přední ani zadní stranu; prostupuje vším. Jelikož nepodléhá času, neplatí pro Něho rozdíl mezi minulostí, přítomností a budoucností; existuje věčně ve své transcendentální podobě. Jelikož je absolutní, mimo jakoukoliv relativitu, nevztahují se na Něho rozdíly mezi příčinou a následkem, i když On sám je příčina i následek všeho. Tato neprojevená osoba, která není vnímatelná smysly, se nyní zjevila jako lidské dítě a matka Yaśodā, která Ji považovala za své obyčejné dítě, Ji přivazovala provazem k dřevěnému hmoždíři.

Význam

V Bhagavad-gītě (10.12) je Kṛṣṇa popsán jako Nejvyšší Brahman (paraṁ brahma paraṁ dhāma). Slovo brahma znamená “největší”. Kṛṣṇa je větší než největší, neboť je neomezený a všeprostupující. Jak by bylo možné někoho všeprostupujícího změřit nebo spoutat? Dále je Kṛṣṇa časovým faktorem. Prostupuje tedy vším nejen v prostoru, ale i v čase. Pro čas máme míry, ale přestože nás omezuje minulost, přítomnost a budoucnost, pro Kṛṣṇu nic takového neplatí. Každou individuální osobu lze změřit, ale Kṛṣṇa již ukázal, že ačkoliv je také individuální, celý vesmírný projev spočívá v Jeho ústech. Ze všech těchto skutečností vyplývá, že Kṛṣṇu není možné změřit. Jak Ho tedy mohla matka Yaśodā chtít změřit a svázat? Musíme učinit závěr, že se to odehrávalo na úrovni čisté transcendentální lásky. Jedině tak to bylo možné.

advaitam acyutam anādim ananta-rūpam
ādyaṁ purāṇa-puruṣaṁ nava-yauvanaṁ ca
vedeṣu durlabham adurlabham ātma-bhaktau
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

(Brahma-saṁhitā 5.33)

Vše je jednotné, neboť Kṛṣṇa je svrchovanou příčinou všeho. Kṛṣṇu nelze změřit nebo vypočítat pomocí védského poznání (vedeṣu durlabham). Je dostupný jedině oddaným (adurlabham ātma-bhaktau). Ti s Ním mohou manipulovat, neboť jednají na základě láskyplné služby (bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ). Matka Yaśodā se Ho tedy chystala svázat.

10.9.15

Verš

tad dāma badhyamānasya
svārbhakasya kṛtāgasaḥ
dvy-aṅgulonam abhūt tena
sandadhe ’nyac ca gopikā

Synonyma

tat dāma — ten provaz; badhyamānasya — jehož matka Yaśodā svazovala; sva-arbhakasya — jejího vlastního syna; kṛta-āgasaḥ — který zlobil; dvi-aṅgula — o šířku dvou prstů; ūnam — krátký; abhūt — stal se; tena — s tím provazem; sandadhe — spojila; anyat ca — jiný provaz; gopikā — matka Yaśodā.

Překlad

Když se matka Yaśodā snažila své zlobivé dítě svázat, viděla, že její provaz je o šířku dvou prstů krátký. Přinesla tedy jiný kus provazu, aby ho navázala.

Význam

Zde je první fáze toho, jak Kṛṣṇa ukazoval svou neomezenou moc matce Yaśodě, která se Ho snažila spoutat-provaz byl příliš krátký. Pán již projevil svou nekonečnou sílu tím, že zabil Pūtanu, Śakatāsuru a Tṛṇāvartu, a nyní předvádí matce Yaśodě další vibhūti neboli ukázku své síly. Přál si dát najevo: “Nemůžeš Mě spoutat, dokud sám nebudu chtít.” Proto mohla matka Yaśodā ve své snaze o svázání Kṛṣṇy přidávat jeden provaz za druhým, ale její úsilí skončilo vždy nezdarem. Jakmile však Kṛṣṇa svolil, povedlo se jí to. Jinými slovy-oddaný musí mít ke Kṛṣṇovi vztah transcendentální lásky, ale to neznamená, že může Kṛṣṇu ovládat. Kṛṣṇa udělá všechno sám, když je spokojený s oddanou službou. Sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ. S tím, jak oddaný dělá pokrok ve své službě, Kṛṣṇa mu vyjevuje více a více. Jihvādau-tato služba začíná jazykem, zpíváním a jedením Kṛṣṇova prasādam.

ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi
na bhaved grāhyam indriyaiḥ
sevonmukhe hi jihvādau
svayam eva sphuraty adaḥ

(Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.234)

10.9.16

Verš

yadāsīt tad api nyūnaṁ
tenānyad api sandadhe
tad api dvy-aṅgulaṁ nyūnaṁ
yad yad ādatta bandhanam

Synonyma

yadā — když; āsīt — stal se; tat api — dokonce i nový provaz, který byl navázán; nyūnam — stále krátký; tena — potom, s tímto druhým provazem; anyat api — ještě jiný provaz; sandadhe — spojila; tat api — ten také; dvi-aṅgulam — o dva prsty; nyūnam — zůstával krátký; yat yat ādatta — tak to bylo vždy, s každým provazem, který přidala; bandhanam — aby spoutala Kṛṣṇu.

Překlad

Nový provaz byl také o dva prsty kratší a dva prsty chyběly i po přidání dalšího provazu. Ať přidala provazů sebevíc, stále to nestačilo; s tím, že byly pokaždé krátké, se nedalo nic udělat.

10.9.17

Verš

evaṁ sva-geha-dāmāni
yaśodā sandadhaty api
gopīnāṁ susmayantīnāṁ
smayantī vismitābhavat

Synonyma

evam — takto; sva-geha-dāmāni — všechny provazy, které byly v domácnosti; yaśodā — matka Yaśodā; sandadhati api — ačkoliv postupně navázala; gopīnām — když všechny ostatní starší gopī, přítelkyně matky Yaśody; su-smayantīnām — všechny se tím bavily; smayantī — matka Yaśodā se také smála; vismitā abhavat — byly ohromené.

Překlad

Tak matka Yaśodā svázala všechny provazy, které měla v domácnosti, ale svázat Kṛṣṇu se jí přesto nepodařilo. Její přítelkyně, starší gopī ze sousedství, se smály a bavily se tím. I matka Yaśodā se usmívala, přestože se tolik namáhala. Všechny byly ohromené.

Význam

Tato událost byla skutečně úžasná, protože Kṛṣṇa byl jen dítě s malýma ručkama. Na Jeho svázání by musel stačit provaz dlouhý ani ne půl metru. Všechny provazy v domě musely být dohromady dlouhé stovky metrů, ale přesto Ho nebylo možné spoutat, protože i po navázání byly stále krátké. Matka Yaśodā a její přítelkyně gopī přirozeně uvažovaly: “Jak je to možné?” Všechny se při pohledu na tuto komickou příhodu smály. První provaz byl krátký o šířku dvou prstů a poté, co k němu byl přidán další provaz, stále dva prsty chyběly. Kdyby se sečetlo, oč byly krátké všechny provazy dohromady, muselo by to činit šířku stovek prstů. To bylo jistě důvodem k údivu. Byl to další případ, kdy Kṛṣṇa své matce a jejím přítelkyním ukázal svou nepochopitelnou moc.

10.9.18

Verš

sva-mātuḥ svinna-gātrāyā
visrasta-kabara-srajaḥ
dṛṣṭvā pariśramaṁ kṛṣṇaḥ
kṛpayāsīt sva-bandhane

Synonyma

sva-mātuḥ — své matky (Kṛṣṇovy matky, Yaśodādevī); svinna-gātrāyāḥ — když Kṛṣṇa viděl, že se Jeho matka marnou prací potí po celém těle; visrasta — padaly; kabara — z jejích vlasů; srajaḥ — jejíž květy; dṛṣṭvā — když viděl stav své matky; pariśramam — chápal, že už je přepracovaná a unavená; kṛṣṇaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; kṛpayā — ze své bezpříčinné milosti ke své oddané a matce; āsīt — souhlasil; sva-bandhane — se svým spoutáním.

Překlad

Celé tělo matky Yaśody kvůli její těžké práci zalil pot a květy i ozdobný hřeben jí vypadávaly z vlasů. Když malý Kṛṣṇa viděl svou matku tak unavenou, slitoval se nad ní a nechal se od ní svázat.

Význam

Když matka Yaśodā a ostatní ženy nakonec viděly, že Kṛṣṇu nelze svázat ani všemi provazy v domě-přestože je zároveň ozdoben mnoha náramky a jinými šperky z drahokamů-došly k závěru, že Kṛṣṇa má takové štěstí, že Ho není možné spoutat žádným hmotným způsobem. S představou, že Ho spoutají, se tedy rozloučily. Kṛṣṇa však někdy při soutěžení se svými oddanými přistoupí na to, že bude poražen. Byla proto povolána Kṛṣṇova vnitřní energie yogamāyā a Kṛṣṇa se nechal od matky Yaśody svázat.

10.9.19

Verš

evaṁ sandarśitā hy aṅga
hariṇā bhṛtya-vaśyatā
sva-vaśenāpi kṛṣṇena
yasyedaṁ seśvaraṁ vaśe

Synonyma

evam — takto; sandarśitā — byl projeven; hi — vskutku; aṅga — ó Mahārāji Parīkṣite; hariṇā — Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; bhṛtya-vaśyatā — Jeho transcendentální vlastnost, že se podřizuje svému služebníkovi či oddanému; sva-vaśena — jenž podléhá pouze sám sobě; api — jistě; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; yasya — jehož; idam — celý vesmír; sa-īśvaram — s mocnými polobohy, jako je Pán Śiva a Pán Brahmā; vaśe — pod vládou.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, celý tento vesmír se svými vznešenými polobohy, jako je Pán Śiva, Pán Brahmā či Pán Indra, podléhá Nejvyšší Osobnosti Božství. Přesto má Nejvyšší Pán jeden zvláštní transcendentální rys-že se podřizuje svým oddaným. To Kṛṣṇa v této zábavě předvedl.

Význam

Této Kṛṣṇově zábavě je velmi těžké porozumět, ale oddaní ji chápou. Je tedy řečeno: darśayaṁs tad-vidāṁ loka ātmano bhṛtya-vaśyatām (Bhāg. 10.11.9)-Pán projevuje svoji transcendentální vlastnost, že se podrobuje svým oddaným. Brahma-saṁhitā (5.35) uvádí:

eko 'py asau racayituṁ jagad-aṇḍa-koṭiṁ
yac-chaktir asti jagad-aṇḍa-cayā yad antaḥ
aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-sthaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Svou jedinou úplnou částí zvanou Paramātmā Pán ovládá nespočetně mnoho vesmírů se všemi jejich polobohy, ale přesto se nechává ovládat oddaným. V Upaniṣadách je řečeno, že Nejvyšší Osobnost Božství dovede běžet rychleji než mysl, ale zde vidíme, že i když chtěl Kṛṣṇa své matce utéci, nakonec prohrál a matka Yaśodā Ho chytila. Lakṣmī-sahasra-śata-sambhrama-sevyamānam-Kṛṣṇovi slouží tisíce bohyní štěstí, ale On přesto krade máslo jako nějaký chudák. Yamarāja, který vládne všem živým bytostem, se bojí Kṛṣṇova rozkazu, ale Kṛṣṇa má strach z proutku své matky. Neoddaný těmto protikladům nemůže rozumět, ale oddaný ví, jak mocná je čistá oddaná služba Kṛṣṇovi; je tak mocná, že čistý oddaný může Kṛṣṇu ovládat. Toto bhṛtya-vaśyatā neznamená, že Pán je ovládán svým služebníkem-znamená to, že je ovládán jeho čistou láskou. V Bhagavad-gītě (1.21) je uvedeno, že se Kṛṣṇa stal Arjunovým vozatajem. Arjuna Mu nařídil: senayor ubhayor madhye rathaṁ sthāpaya me 'cyuta-“Můj milý Kṛṣṇo, přistoupil jsi na to, že budeš mým vozatajem a budeš plnit mé pokyny. Zavez tedy můj vůz mezi obě vojska.” Kṛṣṇa tento rozkaz okamžitě vykonal, a proto by někdo mohl namítat, že také není nezávislý. To je však ajñāna, nevědomost. Kṛṣṇa je vždy zcela nezávislý, a když se podřizuje svým oddaným, je to projev ānanda-cinmaya-rasy, nálady transcendentálních vlastností, která zvětšuje Jeho transcendentální potěšení. Každý Kṛṣṇu uctívá jako Nejvyšší Osobnost Božství, a Kṛṣṇa si proto někdy přeje být někým ovládán. Touto osobou nemůže být nikdo jiný než čistý oddaný.

10.9.20

Verš

nemaṁ viriñco na bhavo
na śrīr apy aṅga-saṁśrayā
prasādaṁ lebhire gopī
yat tat prāpa vimuktidāt

Synonyma

na — ne; imam — toto vznešené postavení; viriñcaḥ — Pán Brahmā; na — ani; bhavaḥ — Pán Śiva; na — ani; śrīḥ — bohyně štěstí; api — zajisté; aṅga-saṁśrayā — i když je vždy lepší polovinou Nejvyšší Osobnosti Božství; prasādam — milost; lebhire — získali; gopī — matka Yaśodā; yat tat — jako ta, kterou; prāpa — získala; vimukti-dāt — od Kṛṣṇy, jenž vysvobozuje z hmotného světa.

Překlad

Ani Pán Brahmā, ani Pán Śiva, a dokonce ani bohyně štěstí, která je vždy lepší polovinou Nejvyšší Osobnosti Božství, nemůže od Nejvyššího Pána, jenž vysvobozuje z hmotného světa, dostat takovou milost jako matka Yaśodā.

Význam

Toto je srovnání matky Yaśody s jinými oddanými Pána. V Caitanya-caritāmṛtě (Ādi 5.142) je uvedeno: ekale īśvara kṛṣṇa, āra saba bhṛtya-jediným svrchovaným pánem je Kṛṣṇa a všichni ostatní jsou Jeho služebníci. Kṛṣṇa má transcendentální vlastnost bhṛtya-vaśyatā-podřizuje se svému služebníkovi (bhṛtya). A přestože je každý bhṛtya a Kṛṣṇa má tu vlastnost, že se podřizuje svým služebníkům, postavení matky Yaśody je nejvznešenější. Pán Brahmā je bhṛtya, Kṛṣṇův služebník, a je ādi-kavi, původní tvůrce tohoto vesmíru (tene brahma hṛdā ya ādi-kavaye). Přesto však nemohl získat takovou milost jako matka Yaśodā. Co se týče Pána Śivy, ten je označován za nejpřednějšího z vaiṣṇavů (vaiṣṇavānāṁ yathā śambhuḥ). Ale kdo jsou Pán Brahma a Pán Śiva-vždyť bohyně štěstí, Lakṣmī, je Pánovou služebnicí, která Ho vždy doprovází, neboť je stále ve styku s Jeho tělem. Ani ona však nemohla dostat takovou milost. Proto byl Mahārāja Parīkṣit překvapen a uvažoval: “Co matka Yaśodā a Nanda Mahārāja udělali ve svých minulých životech, že dostali tak jedinečnou příležitost-být milujícím otcem a matkou Kṛṣṇy?”

V tomto verši jsou tři zápory: na, na, na. Když se něco opakuje třikrát-“to dělej, to dělej, to dělej”-je zřejmé, že se tím na danou skutečnost klade velký důraz. V tomto verši nacházíme na lebhire, na lebhire, na lebhire. Matka Yaśodā je však v nanejvýš vznešeném postavení, a proto se jí Kṛṣṇa zcela podřídil.

Rovněž významné je slovo vimuktidāt. Existují různé druhy osvobození, jako je sāyujya, sālokya, sārūpya, sārṣṭi a sāmīpya, ale vimukti znamená “zvláštní mukti”. Dosažení vimukti, “zvláštní mukti”, je přisuzováno tomu, kdo se po vysvobození dostal na úroveň prema-bhakti. Proto je zde uvedeno slovo na. O této vznešené úrovni zvané premā Śrī Caitanya Mahāprabhu prohlásil: premā pum-artho mahān. Matka Yaśodā jedná v tak vznešeném láskyplném vztahu přirozeně. Je tedy oddanou kategorie nitya-siddha, expanzí Kṛṣṇovy energie hlādinī. Pomocí té si Pán vychutnává transcendentální blaženost prostřednictvím expanzí, jimiž jsou zvláštní oddaní (ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhiḥ). Tito oddaní nepatří do kategorie sādhana-siddha.

10.9.21

Verš

nāyaṁ sukhāpo bhagavān
dehināṁ gopikā-sutaḥ
jñānināṁ cātma-bhūtānāṁ
yathā bhaktimatām iha

Synonyma

na — ne; ayam — toto; sukha-āpaḥ — co lze velmi snadno získat nebo co přináší štěstí; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; dehinām — těch, kdo jsou pod vlivem tělesného pojetí života, zvláště karmī; gopikā-sutaḥ — Kṛṣṇa, syn matky Yaśody (jako syn Vasudevy je Kṛṣṇa zván Vāsudeva a jako syn matky Yaśody je zván Kṛṣṇa); jñāninām ca — a jñānīch, kteří se snaží zbavit hmotného znečištění; ātma-bhūtānām — vnitřně spokojených yogīnů; yathā — jako; bhakti-matām — oddaných; iha — v tomto světě.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství Kṛṣṇa, syn matky Yaśody, je snadno dostupný oddaným, kteří Mu s láskou spontánně slouží, ne však mentálním spekulantům, těm, kdo usilují o seberealizaci podstupováním přísné askeze, nebo těm, kdo považují tělo za vlastní já.

Význam

Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství jako syn matky Yaśody, je snadno dostupný oddaným, ale ne tapasvīm, yogīnům, jñānīm a jiným osobám s tělesným pojetím života. I když se jim někdy může říkat śānta-bhaktové, skutečná bhakti začíná dāsya-rasou. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (4.11):

ye yathā māṁ prapadyante
tāṁs tathaiva bhajāmy aham
mama vartmānuvartante
manuṣyāḥ pārtha sarvaśaḥ

“Každou živou bytost odměňuji podle toho, jak se Mi odevzdává. Všichni v každém ohledu kráčejí po Mé cestě, ó synu Pṛthy.” Každý hledá Kṛṣṇu, neboť On je Nadduší všech individuálních duší. Každý miluje své tělo a chce ho ochraňovat, protože v něm sám sídlí jako duše, a každý miluje duši, protože ta je nedílnou částí Nadduše. Proto se každý ve skutečnosti snaží dosáhnout štěstí obnovením svého vztahu s Nadduší. Pán říká v Bhagavad-gītě (15.15): vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ-“Všechny Védy slouží k poznání Mne.” To znamená, že všichni karmī, jñānī, yogīni a světci hledají Kṛṣṇu. Kdo však kráčí ve stopách oddaných, kteří mají s Kṛṣṇou přímý vztah-zvláště obyvatel Vṛndāvanu-může dosáhnout nejvyššího postavení ve společnosti Kṛṣṇy. Je řečeno, že Kṛṣṇa ani na okamžik neopouští Vṛndāvan (vṛndāvanaṁ parityajya padam ekaṁ na gacchati). Vṛndāvana-vāsī, jako je matka Yaśodā, Kṛṣṇovi přátelé a Kṛṣṇovy milostné partnerky, mladší gopī, s nimiž tancuje, mají s Kṛṣṇou velice důvěrné vztahy, a ten, kdo kráčí ve stopách těchto oddaných, může Kṛṣṇu získat. Ačkoliv Kṛṣṇovy expanze nitya-siddha zůstávají neustále s Kṛṣṇou, pokud ti, kdo usilují o sādhana-siddhi, kráčejí v jejich stopách, mohou i oni snadno Kṛṣṇy dosáhnout. Některé osoby však lpí na tělesném pojetí života. Například Pán Brahmā a Pán Śiva zaujímají velice prestižní postavení, a proto mají pocit, že jsou vznešení īśvarové. Jelikož jsou to vysoce postavení guṇa-avatārové, připadají si tak trochu jako Kṛṣṇa. Čistí oddaní, kteří obývají Vṛndāvan, však žádnému tělesnému pojetí nepodléhají. Jsou plně odevzdaní službě Pánu s hlubokou láskou, která se nazývá premā. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto hlásal: premā pum-artho mahān-premā, čistá láska ke Kṛṣṇovi je nejvyšší dokonalostí života. A matka Yaśodā se jeví jako nejpřednější z oddaných, kteří této dokonalosti dosáhli.

10.9.22

Verš

kṛṣṇas tu gṛha-kṛtyeṣu
vyagrāyāṁ mātari prabhuḥ
adrākṣīd arjunau pūrvaṁ
guhyakau dhanadātmajau

Synonyma

kṛṣṇaḥ tu — mezitím; gṛha-kṛtyeṣu — domácími pracemi; vyagrāyām — velice vytížená; mātari — když Jeho matka; prabhuḥ — Pán; adrākṣīt — pozoroval; arjunau — dva vedle sebe stojící stromy arjuna; pūrvam — před Ním; guhyakau — které byly v dřívějším věku polobohy; dhanada-ātmajau — syny Kuvery, pokladníka polobohů.

Překlad

Zatímco byla matka Yaśodā zaneprázdněna domácími pracemi, Nejvyšší Pán Kṛṣṇa pozoroval dva vedle sebe stojící stromy yamala-arjuna, které byly v předchozím věku polobohy, syny Kuvery.

10.9.23

Verš

purā nārada-śāpena
vṛkṣatāṁ prāpitau madāt
nalakūvara-maṇigrīvāv
iti khyātau śriyānvitau

Synonyma

purā — dříve; nārada-śāpena — prokleti Nāradou Munim; vṛkṣatām — podoby stromů; prāpitau — získali; madāt — kvůli šílenství; nalakūvara — jedním z nich byl Nalakūvara; maṇigrīvau — druhým byl Maṇigrīva; iti — tak; khyātau — známí; śriyā anvitau — velmi bohatí.

Překlad

Ve svém minulém životě byli tito dva synové, kteří se jmenovali Nalakūvara a Maṇigrīva, nesmírně bohatí a požehnaní. Kvůli pýše a plané prestiži však nebrali na nikoho ohledy, a proto je Nārada Muni proklel, aby se stali stromy.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k deváté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Matka Yaśodā svazuje Pána Kṛṣṇu”.

KAPITOLA DESÁTÁ

Vysvobození yamala-arjunových stromů

10.10.1

Verš

śrī-rājovāca
kathyatāṁ bhagavann etat
tayoḥ śāpasya kāraṇam
yat tad vigarhitaṁ karma
yena vā devarṣes tamaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král se dále ptal; kathyatām — prosím popiš; bhagavan — ó nejmocnější; etat — toto; tayoḥ — jich obou; śāpasya — prokletí; kāraṇam — příčinu; yat — který; tat — ten; vigarhitam — hrozný; karma — čin; yena — kvůli němuž; vā — i; devarṣeḥ tamaḥ — velký mudrc Nārada se tak rozhněval.

Překlad

Král Parīkṣit se tázal Śukadevy Gosvāmīho: “Ó velký a mocný světče, z jaké příčiny Nārada Muni proklel Nalakūvaru a Maṇigrīvu? Čeho tak hrozného se dopustili, že se na ně dokonce i velký mudrc Nārada rozhněval? Prosím, vylož mi to.”

10.10.2-3

Verš

śrī-śuka uvāca
rudrasyānucarau bhūtvā
sudṛptau dhanadātmajau
kailāsopavane ramye
mandākinyāṁ madotkaṭau

vāruṇīṁ madirāṁ pītvā
madāghūrṇita-locanau
strī-janair anugāyadbhiś
ceratuḥ puṣpite vane

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī odpověděl; rudrasya — Pána Śivy; anucarau — dva velcí oddaní či společníci; bhūtvā — jelikož dosáhli této pozice; su-dṛptau — jelikož byli pyšní na své postavení a tělesnou krásu; dhanada-ātmajau — dva synové Kuvery, pokladníka polobohů; kailāsa-upavane — v malé zahradě vedle Kailāsa Parvaty, sídla Pána Śivy; ramye — na překrásném místě; mandākinyām — u řeky Mandākinī; mada-utkaṭau — nesmírně pyšní a šílení; vāruṇīm — omamný nápoj jménem Vāruṇī; madirām — opojení; pītvā — pijící; mada-āghūrṇita-locanau — v opilosti koulející očima; strī-janaiḥ — se ženami; anugāyadbhiḥ — jež po nich opakovaly to, co oni předzpívávali; ceratuḥ — bezcílně se toulali; puṣpite vane — v pěkné zahradě plné květin.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi Parīkṣite, jelikož se dva Kuverovi synové stali společníky Pána Śivy, na což byli velice pyšní, bylo jim dovoleno navštěvovat zahradu přiléhající k hoře Kailāsu, na břehu řeky Mandākinī. Využívali této možnosti a opájeli se nápojem zvaným Vāruṇī. V doprovodu žen, které zpívaly podle nich, se toulali touto zahradou plnou květin a v opilosti bez ustání kouleli očima.

Význam

Tento verš uvádí některé z hmotných výhod, jichž se dostává těm, kdo se sdružují s Pánem Śivou nebo mu jsou oddáni. To se netýká jen Pána Śivy-i oddaný kteréhokoliv jiného poloboha získá nějaké hmotné výhody. Proto se hloupí lidé stávají oddanými polobohů. Na to kriticky poukazuje Pán Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (7.20): kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ. Ti, kdo nejsou oddanými Kṛṣṇy, nacházejí zálibu v ženách, víně a tak dále, a proto je řečeno, že jsou hṛta-jñāna, zbaveni rozumu. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy dokáže na tyto hlupáky snadno upozornit, neboť jsou popsáni v Bhagavad-gītě (7.15), kde Pán Kṛṣṇa říká:

na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ
prapadyante narādhamāḥ
māyayāpahṛta-jñānā
āsuraṁ bhāvaṁ āśritāḥ

“Ničemové, kteří jsou zcela hloupí, nejnižší z lidí, ti, jež o poznání připravila iluze, a ti, kteří přijímají ateistickou povahu démonů, se Mi neodevzdávají.” Každý, kdo není oddaným Kṛṣṇy a neodevzdává se Kṛṣṇovi, je narādhama, nejnižší z lidí, a duṣkṛtī, jenž neustále jedná hříšně. Není tedy těžké zjistit, kdo je člověkem třetí či čtvrté třídy, neboť postavení každého lze snadno určit touto rozhodující zkouškou: je, nebo není oddaným Kṛṣṇy?

Proč je oddaných polobohů více než vaiṣṇavů? Zde je odpověď: Vaiṣṇavové se nezajímají o tak podřadné radosti, jako je víno a ženy, a Kṛṣṇa jim je ani nenabízí.

10.10.4

Verš

antaḥ praviśya gaṅgāyām
ambhoja-vana-rājini
cikrīḍatur yuvatibhir
gajāv iva kareṇubhiḥ

Synonyma

antaḥ — do; praviśya — vstupující; gaṅgāyām — Gangy, známé jako Mandākinī; ambhoja — lotosů; vana-rājini — kde byl hustý porost; cikrīḍatuḥ — ti dva si často užívali; yuvatibhiḥ — ve společnosti mladých dívek; gajau — dva sloni; iva — jako; kareṇubhiḥ — se slonicemi.

Překlad

Ve vodách Mandākinī Gangy, jež byly hustě zarostlé lotosy, si dva synové Kuvery užívali s mladými dívkami, jako když si dva sloni užívají ve vodě se slonicemi.

Význam

Lidé obvykle vstupují do Gangy, aby se očistili od následků hříšného života, ale zde je příklad, jak do ní hlupáci vstupují proto, aby holdovali hříšným činnostem. Není pravda, že se každý vstupem do Gangy očistí. Vše-duchovní i hmotné-závisí na mentálním rozpoložení dané osoby.

10.10.5

Verš

yadṛcchayā ca devarṣir
bhagavāṁs tatra kaurava
apaśyan nārado devau
kṣībāṇau samabudhyata

Synonyma

yadṛcchayā — shodou okolností, během svého putování vesmírem; ca — a; deva-ṛṣiḥ — nejlepší světec mezi polobohy; bhagavān — nejmocnější; tatra — tam (kde si dva synové Kuvery užívali života); kaurava — ó Mahārāji Parīkṣite; apaśyat — když viděl; nāradaḥ — velký světec; devau — dva chlapce, kteří patřili k polobohům; kṣībāṇau — s očima omámenýma opilostí; samabudhyata — pochopil (jejich stav).

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, jednou se na chlapce usmálo štěstí-shodou okolností se tam objevil velký světec Devarṣi Nārada. Když viděl, jak jsou opilí a koulejí očima, pochopil jejich situaci.

Význam

Je řečeno:

'sādhu-saṅga,' 'sādhu-saṅga'—sarva-śāstre kaya
lava-mātra sādhu-saṅge sarva-siddhi haya

(Cc. Madhya 22.54)

Všude, kam Nārada Muni jde, je každý okamžik jeho přítomnosti nesmírně příznivý. Dále je řečeno:

brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva
guru-kṛṣṇa-prasāde pāya bhakti-latā-bīja

“Všechny živé bytosti putují celým vesmírem podle své karmy. Některé se dostávají do vyšších planetárních soustav a jiné sestupují do nižších. Ta z mnoha miliónů bloudících živých bytostí, která má velké štěstí, dostává milostí Kṛṣṇy příležitost být ve společnosti pravého duchovního mistra a spojenou milostí Kṛṣṇy a duchovního mistra získává semínko rostliny oddané služby.” (Cc. Madhya 19.151) Nārada se v zahradě objevil proto, aby dal oběma synům Kuvery semínko oddané služby, i když byli opilí. Svaté osoby vědí, jak udílet milost pokleslým duším.

10.10.6

Verš

taṁ dṛṣṭvā vrīḍitā devyo
vivastrāḥ śāpa-śaṅkitāḥ
vāsāṁsi paryadhuḥ śīghraṁ
vivastrau naiva guhyakau

Synonyma

tam — Nāradu Muniho; dṛṣṭvā — když viděly; vrīḍitāḥ — stydící se; devyaḥ — mladé dívky, dcery polobohů; vivastrāḥ — ačkoliv byly nahé; śāpa-śaṅkitāḥ — ve strachu z prokletí; vāsāṁsi — šaty; paryadhuḥ — zahalily si tělo; śīghram — velice rychle; vivastrau — kteří byli také nazí; na — ne; eva — jistě; guhyakau — dva synové Kuvery.

Překlad

Jakmile mladé dívky, dcery polobohů, spatřily Nāradu, velmi se zastyděly a ve strachu z prokletí si zahalily těla šaty. Dva Kuverovi synové to však neudělali; Nārady si nevšímali a zůstali nazí.

10.10.7

Verš

tau dṛṣṭvā madirā-mattau
śrī-madāndhau surātmajau
tayor anugrahārthāya
śāpaṁ dāsyann idaṁ jagau

Synonyma

tau — dva chlapce, syny polobohů; dṛṣṭvā — když viděl; madirā-mattau — omámené alkoholem; śrī-mada-andhau — zaslepené samolibostí a bohatstvím; sura-ātmajau — dva syny polobohů; tayoḥ — jim; anugraha-arthāya — aby jim projevil zvláštní milost; śāpam — prokletí; dāsyan — s přáním na ně uvalit; idam — toto; jagau — řekl.

Překlad

Když Devarṣi Nārada viděl dva nahé syny polobohů, omámené bohatstvím a samolibostí, chtěl jim projevit zvláštní milost, a rozhodl se na ně proto uvalit zvláštní kletbu. Promluvil tedy následovně.

Význam

I když to zpočátku vypadalo, že se Nārada Muni velice zlobí a proklel je, na konci mohli oba polobozi, Nalakūvara a Maṇigrīva, vidět tváří v tvář Kṛṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství. Prokletí tedy bylo z konečného hlediska příznivé a úžasné. Je třeba posoudit, jaké prokletí na ně Nārada uvalil. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí v této souvislosti dobrý příklad. Když otec najde své dítě pohroužené do hlubokého spánku, ale ví, že je nemocné a musí si vzít nějaký lék, štípne je, aby se probudilo a spolklo svůj lék. Také Nārada Muni proklel Nalakūvaru a Maṇigrīvu, aby vyléčil jejich onemocnění hmotnou slepotou.

10.10.8

Verš

śrī-nārada uvāca
na hy anyo juṣato joṣyān
buddhi-bhraṁśo rajo-guṇaḥ
śrī-madād ābhijātyādir
yatra strī dyūtam āsavaḥ

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Nārada Muni řekl; na — není; hi — zajisté; anyaḥ — jiný hmotný požitek; juṣataḥ — toho, kdo si užívá; joṣyān — věci, které jsou v hmotném světě přitažlivé (různé způsoby jídla, spánku, styků s opačným pohlavím a obrany); buddhi-bhraṁśaḥ — tyto požitky přitahují inteligenci; rajaḥ-guṇaḥ — pod vlivem kvality vášně; śrī-madāt — než bohatství; ābhijātya-ādiḥ — ze čtyř hmotných principů (přitažlivé tělesné rysy, zrození ve vznešené rodině, rozsáhlé vědění a velké bohatství); yatra — kde; strī — ženy; dyūtam — hazard; āsavaḥ — víno (víno, ženy a hazard jsou velmi rozšířené).

Překlad

Nārada Muni řekl: “Lákadlo v podobě bohatství mate inteligenci ze všech lákadel hmotného požitku nejvíce-více než krásné tělo, urozený původ a vzdělanost. Ten, kdo je nevzdělaný, ale přitom nemístně pyšný na svůj majetek, utrácí za požitky z vína, žen a hazardu.”

Význam

Ze tří kvalit hmotné přírody-dobra, vášně a nevědomosti-jsou lidé bezvýhradně ovládáni dvěma nižšími kvalitami, vášní a nevědomostí, a zejména vášní. Živá bytost v zajetí kvality vášně se čím dál více zaplétá do hmotné existence. Lidský život je proto určen ke zmenšování vlivu kvalit vášně a nevědomosti a rozvíjení kvality dobra.

tadā rajas-tamo-bhāvāḥ
kāma-lobhādayaś ca ye
ceta etair anāviddhaṁ
sthitaṁ sattve prasīdati

(Bhāg. 1.2.19)

To je skutečná kultura: člověk musí přemoci kvality vášně a nevědomosti. Ten, kdo je pod vlivem vášně nemístně pyšný na své bohatství, investuje pouze do tří věcí-vína, žen a hazardu. Zvláště v současném věku můžeme pozorovat, že ti, kdo mají nadbytečné jmění, se jen snaží užívat si těchto tří věcí. V západní civilizaci jsou kvůli nadbytečnému nárůstu majetku tyto tři požitky velmi rozšířené. Na to všechno Nārada Muni myslel v případě Maṇigrīvy a Nalakūvary, protože v nich odhalil příliš velkou pýchu na bohatství jejich otce, Kuvery.

10.10.9

Verš

hanyante paśavo yatra
nirdayair ajitātmabhiḥ
manyamānair imaṁ deham
ajarāmṛtyu naśvaram

Synonyma

hanyante — jsou mnoha způsoby zabíjena (zvláště na jatkách); paśavaḥ — čtyřnohá zvířata (koně, ovce, krávy, prasata a tak dále); yatra — kde; nirdayaiḥ — nemilosrdnými osobami pod vlivem kvality vášně; ajita-ātmabhiḥ — darebáky, kteří nedokáží ovládat své smysly; manyamānaiḥ — myslí si; imam — toto; deham — tělo; ajara — nikdy nezestárne a neonemocní; amṛtyu — smrt nikdy nepřijde; naśvaram — i když je tělo předurčeno k zániku.

Překlad

“Darebáci, kteří jsou nemístně pyšní na své bohatství nebo urozený původ a nedokáží ovládat své smysly, jsou tak krutí, že nemilosrdně zabíjejí nebohá zvířata v zájmu udržení svých vlastních pomíjivých těl, o kterých si myslí, že nikdy nezestárnou a nezemřou. Někdy zabíjí zvířata jen proto, aby se pobavili na vyjížďce.”

Význam

Když ve společnosti sílí vliv kvalit vášně a nevědomosti, což podněcuje nadbytečný hospodářský rozvoj, výsledkem je, že lidé propadají vínu, ženám a hazardu. Ve své nepříčetnosti pak provozují velká jatka nebo někdy jezdí na hony, zabíjet zvířata pro zábavu. Tito hloupí darebáci zapomínají, že tělo podléhá zrození, smrti, stáří a nemoci navzdory všem snahám ho zachovat, a páchají jednu hříšnou činnost za druhou. Jako duṣkṛtī zcela zapomínají na nejvyššího vládce, jenž sídlí v srdci každého (īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati). Tento svrchovaný vládce pozoruje každou maličkost, kterou uděláme, a každého odměňuje či trestá tím, že mu přidělí odpovídající tělo vytvořené hmotnou přírodou (bhrāmayan sarva-bhūtāni yantrārūḍhāni māyayā). Tak dostávají hříšníci automaticky svůj trest v různých druzích těl. Hlavní příčinou tohoto trestu je, že když člověk hromadí nadbytečný majetek, je čím dál zkaženější, aniž by si uvědomoval, že s příštím zrozením veškerý majetek ztratí.

na sādhu manye yata ātmano 'yam
asann api kleśada āsa dehaḥ

(Bhāg. 5.5.4)

Zabíjení zvířat je zakázané. Každá živá bytost samozřejmě musí něco jíst (jīvo jīvasya jīvanam). Každý by však měl být poučen, jakou potravu má přijímat. Proto je v Īśopaniṣadě pokyn: tena tyaktena bhuñjīthāḥ-člověk má jíst to, co je vyhrazené lidským bytostem. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (9.26):

patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyaṁ
yo me bhaktyā prayacchati
tad ahaṁ bhakty-upahṛtam
aśnāmi prayatātmanaḥ

“Jestliže Mi někdo s láskou a oddaností obětuje lístek, květ, ovoce či vodu, přijmu to.” Oddaný proto nejí nic, k čemu by byla nutná jatka vraždící nebohá zvířata. Místo toho přijímá Kṛṣṇovo prasādam (tena tyaktena bhuñjīthāḥ). Kṛṣṇa doporučuje, aby Mu lidé dávali patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyam-lístek, květ, ovoce či vodu. Potrava ze zvířat se lidským bytostem v žádném případě nedoporučuje; místo ní má člověk přijímat prasādam, jídlo, které po sobě nechává Kṛṣṇa. Yajña-śiṣṭāśinaḥ santo mucyante sarva-kilbiṣaiḥ (Bg. 3.13). Ten, kdo jí pouze prasādam, pak i když je s tím spojené nějaké trochu hříšné jednání, je od výsledků hříšných činů oproštěn.

10.10.10

Verš

deva-saṁjñitam apy ante
kṛmi-viḍ-bhasma-saṁjñitam
bhūta-dhruk tat-kṛte svārthaṁ
kiṁ veda nirayo yataḥ

Synonyma

deva-saṁjñitam — tělo nyní známé jako vznešená osoba, například prezident, ministr nebo dokonce i polobůh; api — dokonce i když je tělo tak vznešené; ante — po smrti; kṛmi — promění se v červy; viṭ — nebo ve výkaly; bhasma-saṁjñitam — nebo v popel; bhūta-dhruk — ten, kdo nepřijímá pokyny śāster a je bezdůvodně nepřátelský vůči jiným živým bytostem; tat-kṛte — tímto jednáním; sva-artham — svůj vlastní zájem; kim — kdo; veda — kdo zná; nirayaḥ yataḥ — neboť za takové hříchy bude muset trpět v pekle.

Překlad

“Během svého života může být člověk pyšný na své tělo a považovat se za významnou osobu, ministra, prezidenta, nebo dokonce i poloboha, ale ať už je čímkoliv, po smrti se jeho tělo promění buď v červy, výkaly nebo popel. Pokud zabíjí nebohá zvířata pro uspokojení dočasných rozmarů tohoto těla, pak neví, že bude muset v příštím životě trpět, neboť takový hříšný ničema musí jít do pekla a pykat za své jednání.”

Význam

V tomto verši jsou tři významná slova-kṛmi-viḍ-bhasma. Po smrti se z těla mohou stát červi (kṛmi), neboť ti ho mohou sežrat, není-li spáleno. V jiném případě ho sežerou zvířata, jako jsou prasata a supi, a pak se promění ve výkaly. Ti, kdo jsou civilizovanější, mrtvé tělo spálí, a tak se stane popelem (bhasma-saṁjñitam). Ale přestože se tělo promění v červy, výkaly nebo popel, hlupáci páchají pro jeho uchování mnoho hříšných činností. To je politováníhodná skutečnost. Lidské tělo má sloužit k osvícení, poznání duchovních hodnot (jīvasya tattva-jijñāsā). Proto musí člověk vyhledat útočiště u pravého duchovního mistra. Tasmād guruṁ prapadyeta-je třeba přijít za guruem. A kdo je guru? Śābde pare ca niṣṇātam (Bhāg. 11.3.21)-guru je ten, kdo má úplné transcendentální poznání. Dokud člověk nevyhledá duchovního mistra, zůstává v nevědomosti. Ācāryavān puruṣo veda (Chāndogya Upaniṣad 6.14.2)-člověk získá úplné poznání o životě tehdy, když je ācāryavān, veden ācāryou. Když však podléhá rajo-guṇě a tamo-guṇě, nestará se o nic; jedná jako obyčejné hloupé zvíře, riskuje svůj život (mṛtyu-saṁsāra-vartmani), a proto neustále zakouší jedno utrpení za druhým. Na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum (Bhāg. 7.5.31). Takový hlupák neví, jak v tomto těle zlepšit své postavení. Místo toho se věnuje hříšným činnostem a propadá se čím dál hlouběji do pekelného života.

10.10.11

Verš

dehaḥ kim anna-dātuḥ svaṁ
niṣektur mātur eva ca
mātuḥ pitur vā balinaḥ
kretur agneḥ śuno ’pi vā

Synonyma

dehaḥ — toto tělo; kim anna-dātuḥ — zda patří zaměstnavateli, který mi dává peníze na jeho zaopatření; svam — nebo patří mně samotnému; niṣektuḥ — (nebo patří) tomu, kdo vypustil semeno; mātuḥ eva — (nebo patří) matce, která toto tělo nosila ve svém lůně; ca — a; mātuḥ pituḥ vā — nebo (patří) otci matky (protože někdy matčin otec přijímá vnuka jako adoptivního syna); balinaḥ — (nebo patří) tomu, kdo toto tělo násilím odvede; kretuḥ — nebo tomu, kdo si tělo koupí jako otroka; agneḥ — nebo ohni (protože nakonec je tělo spáleno); śunaḥ — nebo psům a supům, kteří ho nakonec sežerou; api — dokonce; vā — nebo.

Překlad

“Patří toto tělo během života svému zaměstnavateli, svému vlastnímu já, otci, matce nebo snad otci matky? Patří tomu, kdo ho násilím odvede, otrokáři, který si ho koupí, nebo synům, kteří ho spálí v ohni? A pokud není spáleno, patří snad psům, kteří ho sežerou? Kdo z těchto osob, které si na něj mohou činit nárok, je právoplatným vlastníkem? Nesnažit se to zjistit a místo toho udržovat tělo pomocí hříšných činností není dobré.”

10.10.12

Verš

evaṁ sādhāraṇaṁ deham
avyakta-prabhavāpyayam
ko vidvān ātmasāt kṛtvā
hanti jantūn ṛte ’sataḥ

Synonyma

evam — tak; sādhāraṇam — společné vlastnictví; deham — tělo; avyakta — z neprojevené přírody; prabhava — tak projevené; apyayam — a znovu smísené s neprojeveným (“neboť prach jsi a v prach se navrátíš”); kaḥ — kdo je ta osoba; vidvān — která má skutečné poznání; ātmasāt kṛtvā — prohlašující za své; hanti — zabíjí; jantūn — nebohá zvířata; ṛte — kromě; asataḥ — darebák bez poznání a jasného pochopení.

Překlad

“Toto tělo je koneckonců vytvořeno neprojevenou přírodou, znovu zničeno a smíseno s přírodními prvky. Je tedy společným majetkem všech. Kdo jiný než darebák by za těchto okolností prohlašoval toto vlastnictví za své a při péči o ně páchal tak hříšné činnosti, jako je zabíjení zvířat jen pro uspokojení vlastních rozmarů? Nikdo nemůže takto hřešit, aniž by byl darebák.”

Význam

Ateisté nevěří v existenci duše. Ale i tak nemá člověk důvod zbytečně zabíjet zvířata, není-li skutečně krutý. Tělo je projevenou kombinací hmoty. Na počátku nebylo ničím, ale kombinací hmoty přišlo na svět. Až se tato kombinace opět rozloží, tělo přestane existovat. Na počátku nebylo ničím a na konci také nebude ničím. Proč tedy páchat hříšné činnosti v jeho projeveném stavu? To nemůže dělat nikdo jiný než prvotřídní ničema.

10.10.13

Verš

asataḥ śrī-madāndhasya
dāridryaṁ param añjanam
ātmaupamyena bhūtāni
daridraḥ param īkṣate

Synonyma

asataḥ — takového darebáka; śrī-mada-andhasya — který je zaslepený dočasným bohatstvím; dāridryam — chudoba; param añjanam — nejlepší balzám pro oči, aby viděly věci tak, jak se skutečně mají; ātma-aupamyena — ve srovnání se sebou samotným; bhūtāni — živé bytosti; daridraḥ — chudý člověk; param — dokonale; īkṣate — vidí věci v pravém světle.

Překlad

“Ateističtí hlupáci a darebáci, kteří jsou velice pyšní na své bohatství, nejsou schopni vidět věci tak, jak se skutečně mají. Správným balzámem pro jejich oči, aby znovu viděli v pravém světle, je proto přivést je zpět k chudobě. Chudý člověk alespoň vnímá, jak je chudoba nepříjemná, a proto nechce, aby druzí byli ve stejně těžké situaci jako on.”

Význam

Dokonce i dnes se stává, že když člověk, který byl dříve chudý, získá peníze, má zájem je používat k mnoha lidumilným činnostem, jako je otevírání škol pro nevzdělané a nemocnic pro nemocné. S tím se pojí jeden poučný příběh, zvaný punar mūṣiko bhava-“Staň se znovu myší”. Jednu myš stále honila kočka, a proto myš přišla za jedním světcem se žádostí, aby z ní udělal kočku. Když se stala kočkou, pronásledoval ji pes, a když se potom stala psem, pronásledoval ji tygr. Když se však stala tygrem, zahleděla se na světce a na jeho otázku: “Co teď chceš?” odpověděla: “Chci tě sežrat.” Nato světec tygra proklel slovy: “Staň se znovu myší!” Podobné věci se dějí po celém vesmíru. Živá bytost putuje nahoru a dolů a někdy se stává myší, jindy tygrem a tak podobně. Śrī Caitanya Mahāprabhu pravil:

brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva
guru-kṛṣṇa-prasāde pāya bhakti-latā-bīja

(Cc. Madhya 19.151)

Živé bytosti jsou povyšovány a ponižovány podle zákonů přírody, ale pokud má některá velké štěstí, získá stykem se svatými osobami semínko oddané služby a její život se stává úspěšným. Nārada Muni chtěl přivést Nalakūvaru a Maṇigrīvu prostřednictvím chudoby k oddané službě, a proto je proklel. Taková je milost vaiṣṇavů. Nikdo nemůže být dobrým člověkem, dokud není přiveden na úroveň vaiṣṇavy. Harāv abhaktasya kuto mahad-guṇāḥ (Bhāg. 5.18.12). Avaiṣṇava se nikdy nestane dobrým člověkem, bez ohledu na to, jak přísně je trestán.

10.10.14

Verš

yathā kaṇṭaka-viddhāṅgo
jantor necchati tāṁ vyathām
jīva-sāmyaṁ gato liṅgair
na tathāviddha-kaṇṭakaḥ

Synonyma

yathā — tak jako; kaṇṭaka-viddha-aṅgaḥ — ten, jehož tělo bylo pobodáno; jantoḥ — takového zvířete; na — ne; icchati — přeje si; tām — určitou; vyathām — bolest; jīva-sāmyam gataḥ — když ví, že takový stav prožívají všichni stejně; liṅgaiḥ — díky tomu, že vlastní určitý druh těla; na — ne; tathā — tak; aviddha-kaṇṭakaḥ — ten, kdo nebyl pobodán.

Překlad

“Ten, jehož tělo bylo pobodáno, chápe bolest druhých, do nichž je bodáno, když jen uvidí jejich tvář. Jelikož si uvědomuje, že tato bolest je stejná pro všechny, nechce, aby druzí tímto způsobem trpěli. Ale ten, kdo nikdy pobodán nebyl, nemůže tuto bolest pochopit.”

Význam

Jedno rčení praví: “Z bohatství se umí radovat ten, kdo zakusil chudobu.” Existuje ještě jiné rčení: vandhyā ki bujhibe prasava-vedanā-“Žena, která ještě nerodila, nepochopí, co jsou to porodní bolesti.” Dokud člověk nezíská opravdovou zkušenost, nemůže vědět, co je v tomto hmotném světě bolest a co štěstí. Zákony přírody působí podle toho. Pokud někdo zabil nějaké zvíře, pak totéž zvíře nutně usmrtí jeho. Tomu se říká māṁsa. Mām znamená “mě” a sa znamená “on”. Tak jako já jím nějaké zvíře, bude mít i ono příležitost jíst mě. Proto je v každém státě obyčejně zvykem, že když někdo spáchá vraždu, bude oběšen.

10.10.15

Verš

daridro nirahaṁ-stambho
muktaḥ sarva-madair iha
kṛcchraṁ yadṛcchayāpnoti
tad dhi tasya paraṁ tapaḥ

Synonyma

daridraḥ — chudák; nir-aham-stambhaḥ — je automaticky zbaven veškeré samolibosti; muktaḥ — osvobozený; sarva — všeho; madaiḥ — od falešného ega; iha — v tomto světě; kṛcchram — s velkými těžkostmi; yadṛcchayā āpnoti — co náhodou získá od Prozřetelnosti; tat — to; hi — jistě; tasya — jeho; param — dokonalá; tapaḥ — askeze.

Překlad

“Chudý člověk se musí automaticky podrobovat askezi, protože nic nevlastní. Tak je zničena jeho samolibost. Neustále postrádá jídlo, útočiště a šaty a musí se spokojit s tím, co dostane řízením Prozřetelnosti. Podstupování této nedobrovolné askeze je pro něho dobré, neboť ho očišťuje a zcela zbavuje falešného ega.”

Význam

Svaté osoby se dobrovolně rozhodují žít v chudobě, aby se zbavily falešné hmotné pýchy. Mnoho velkých králů se vzdalo svého života v přepychu a odešlo do lesa praktikovat askezi podle pravidel védské kultury, neboť se chtěli očistit. Je-li však ten, kdo nedokáže takovou askezi přijmout dobrovolně, uvržen do chudoby, automaticky musí podstoupit askezi. Askeze je dobrá pro každého, neboť vysvobozuje živou bytost z hmotného podmínění. Zařídit zchudnutí toho, kdo je velice pyšný na své hmotné postavení, je tedy nejlepším způsobem, jak napravit jeho pošetilost. Dāridrya-doṣo guṇa-rāśi-nāśi-když je člověk chudý, jeho falešná pýcha na vznešený původ, bohatství, vzdělání a krásu se přirozeně vytratí. Když je takto napraven, může být vysvobozen.

10.10.16

Verš

nityaṁ kṣut-kṣāma-dehasya
daridrasyānna-kāṅkṣiṇaḥ
indriyāṇy anuśuṣyanti
hiṁsāpi vinivartate

Synonyma

nityam — neustále; kṣut — hladem; kṣāma — slabý, bez potřebné síly; dehasya — těla nebohého člověka; daridrasya — chudého; anna-kāṅkṣiṇaḥ — který vždy touží mít dostatek jídla; indriyāṇi — smysly, jež jsou přirovnány k hadům; anuśuṣyanti — postupně slábnou a ztrácí energii; hiṁsā api — sklon ubližovat druhým; vinivartate — zmenšuje se.

Překlad

“Chudý člověk má neustále hlad a touží mít dostatek jídla, a postupně se tak stává slabším a slabším. Nemá energie nazbyt, a proto jsou jeho smysly automaticky umírněné. Díky tomu není schopen nikomu ubližovat. Jinými slovy, takový člověk automaticky získá výsledky askeze, které se dobrovolně podrobují světci.”

Význam

Podle mínění zkušených lékařů je cukrovka výsledkem nenasytnosti v jídle a tuberkulóza je nemocí z podvýživy. Neměli bychom si přivolávat ani cukrovku, ani tuberkulózu. Yāvad artha-prayojanam. Měli bychom jíst střídmě a udržovat tělo způsobilé pro rozvoj vědomí Kṛṣṇy. Na jiném místě ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.10) je doporučeno:

kāmasya nendriya-prītir
lābho jīveta yāvatā
jīvasya tattva-jijñāsā
nārtho yaś ceha karmabhiḥ

Pravou náplní lidského života je udržovat si schopnost rozvíjet duchovní realizaci. Není určen k tomu, abychom zbytečně posilovali smysly, a následkem toho byli nemocní a rozdmýchávali v sobě závistivou, bojovnou náladu. V tomto věku Kali je však lidská civilizace natolik pomýlená, že lidé zbytečně stupňují tempo hospodářského rozvoje, což vede k tomu, že otevírají čím dál více jatek, prodejen alkoholu a nevěstinců. To ničí celou civilizaci.

10.10.17

Verš

daridrasyaiva yujyante
sādhavaḥ sama-darśinaḥ
sadbhiḥ kṣiṇoti taṁ tarṣaṁ
tata ārād viśuddhyati

Synonyma

daridrasya — toho, kdo je postižený chudobou; eva — jistě; yujyante — mohou se snadno sdružovat; sādhavaḥ — světci; sama-darśinaḥ — ačkoliv sādhuové hledí stejně na všechny, chudé i bohaté, chudý člověk dokáže jejich společnosti využít; sadbhiḥ — stykem s takovými světci; kṣiṇoti — omezuje; tam — původní příčinu hmotného utrpení; tarṣam — touhu po hmotném požitku; tataḥ — poté; ārāt — velice brzy; viśuddhyati — jeho hmotné znečištění je odstraněno.

Překlad

“S těmi, kdo jsou postiženi chudobou, se mohou svaté osoby stýkat bez omezení, ale s bohatými nikoliv. Chudého člověka díky společnosti světců velice brzy přestanou zajímat hmotné touhy a nečistoty v jeho srdci budou odstraněny.”

Význam

Je řečeno: mahad-vicalanaṁ nṝṇāṁ gṛhiṇāṁ dīna-cetasām (Bhāg. 10.8.4). Jedinou povinností světce či sannyāsīna, osoby ve stavu odříkání, je kázat vědomí Kṛṣṇy. Sādhuové, světci, chtějí kázat chudým i bohatým, ale chudí jejich kázání využívají více než bohatí. Chudý člověk sādhuy okamžitě přijme, pokloní se jim a snaží se využít jejich přítomnosti, zatímco bohatý člověk má u dveří velkého psa, aby se nikdo nedostal do domu. Vyvěsí nápis “Pozor pes!” a společnosti světců se vyhýbá, zatímco chudý člověk má pro ně dveře otevřené, a tak má z jejich společnosti větší prospěch než boháč. Jelikož byl Nārada Muni ve svém minulém životě chudým synem služebné, setkal se se světci a později se stal vznešeným Nāradou Munim. To byla jeho osobní zkušenost. Proto nyní srovnává postavení chudého a bohatého člověka.

satāṁ prasaṅgān mama vīrya-saṁvido
bhavanti hṛt-karṇa-rasāyanāḥ kathāḥ
taj-joṣaṇād āśv apavarga-vartmani
śraddhā ratir bhaktir anukramiṣyati

(Bhāg. 3.25.25)

Získá-li někdo možnost dostat se do společnosti světců, pomocí jejich pokynů se postupně očistí od hmotných tužeb.

kṛṣṇa-bahirmukha haiyā bhoga-vāñchā kare
nikaṭa-stha māyā tāre jāpaṭiyā dhare

(Prema-vivarta)

Hmotný život znamená zapomínat na Kṛṣṇu a zvětšovat své touhy po smyslovém požitku. Pokud však někdo získá tu výhodu, že dostane pokyny od světců a zapomene, jaký mají význam hmotné touhy, bude automaticky očištěn. Ceto-darpaṇa-mārjanaṁ bhava-mahā-dāvāgni-nirvāpaṇam (Śikṣāṣṭaka 1). Dokud materialista neočistí své srdce, nemůže se zbavit bolestí způsobených planoucím ohněm hmotné existence (bhava-mahā-dāvāgni).

10.10.18

Verš

sādhūnāṁ sama-cittānāṁ
mukunda-caraṇaiṣiṇām
upekṣyaiḥ kiṁ dhana-stambhair
asadbhir asad-āśrayaiḥ

Synonyma

sādhūnām — světců; sama-cittānām — těch, kteří jsou stejně spravedliví ke všem; mukunda-caraṇa-eṣiṇām — jejichž jedinou starostí je sloužit Mukundovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, a kteří se o tuto službu neustále ucházejí; upekṣyaiḥ — zanedbávající společnost; kim — co; dhana-stambhaiḥ — bohatí a pyšní; asadbhiḥ — stýkající se s nežádoucími osobami; asat-āśrayaiḥ — vyhledávající útočiště u neoddaných (asat).

Překlad

“Světci (sādhuové) myslí na Kṛṣṇu dvacet čtyři hodin denně. Nemají žádný jiný zájem. Proč by lidé měli opomíjet společnost tak vznešených duchovních osobností a vyhledávat společnost materialistů, přijímat útočiště u neoddaných, kteří jsou v převážné většině pyšní a bohatí?”

Význam

Sādhu je ten, kdo se neochvějně věnuje oddané službě Pánu (bhajate mām ananya-bhāk).

titikṣavaḥ kāruṇikāḥ
suhṛdaḥ sarva-dehinām
ajāta-śatravaḥ śāntāḥ
sādhavaḥ sādhu-bhūṣaṇāḥ

“Sādhu je tolerantní, milostivý a přátelský ke všem živým bytostem. Nemá nepřátel, je mírumilovný, řídí se pokyny písem a všechny jeho vlastnosti jsou vznešené.” (Bhāg. 3.25.21) Sādhu je suhṛdaḥ sarva-dehinām, přítel všech. Proč tedy bohatí místo vyhledávání společnosti sādhuů marní svůj drahocenný čas ve společnosti jiných boháčů, kteří se staví odmítavě k duchovnímu životu? Jak chudí, tak bohatí mohou využít přítomnosti hnutí pro vědomí Kṛṣṇy a zde se doporučuje, aby to každý udělal. Vyhýbat se členům hnutí pro vědomí Kṛṣṇy nepřináší nic dobrého. Narottama dāsa Ṭhākura říkal:

sat-saṅga chāḍi' kainu asate vilāsa
te-kāraṇe lāgila ye karma-bandha-phāṅsa

Pokud se zříkáme společnosti sādhuů, světců, kteří jednají s vědomím Kṛṣṇy, a sdružujeme se s lidmi, kteří vyhledávají smyslový požitek a hromadí za tímto účelem majetek, náš život je znehodnocen. Slovo asat se vztahuje na avaiṣṇavu, člověka, který není oddaným Kṛṣṇy, a sat znamená vaiṣṇava, Kṛṣṇův oddaný. Neustále bychom měli vyhledávat společnost vaiṣṇavů a nepromarňovat svůj život s avaiṣṇavy. V Bhagavad-gītě (7.15) je popsán rozdíl mezi vaiṣṇavou a avaiṣṇavou:

na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ
prapadyante narādhamāḥ
māyayāpahṛta-jñānā
āsuraṁ bhāvam āśritāḥ

Každý, kdo není odevzdaný Kṛṣṇovi, je hříšník (duṣkṛtī), darebák (mūḍha) a nejnižší z lidí (narādhama). Proto by se nikdo neměl vyhýbat společnosti vaiṣṇavů, která je nyní na celém světě dostupná v podobě hnutí pro vědomí Kṛṣṇy.

10.10.19

Verš

tad ahaṁ mattayor mādhvyā
vāruṇyā śrī-madāndhayoḥ
tamo-madaṁ hariṣyāmi
straiṇayor ajitātmanoḥ

Synonyma

tat — proto; aham — já; mattayoḥ — těchto dvou opilých mladíků; mādhvyā — pitím alkoholického nápoje; vāruṇyā — jménem Vāruṇī; śrī-mada-andhayoḥ — kteří jsou zaslepeni nebeským bohatstvím; tamaḥ-madam — tuto falešnou pýchu, způsobenou kvalitou nevědomosti; hariṣyāmi — zbavím; straiṇayoḥ — jelikož se tak připoutali k ženám; ajita-ātmanoḥ — neschopni ovládat smysly.

Překlad

“Tito dva mladíci se opili alkoholickým nápojem zvaným Vāruṇī či Mādhvī a nedovedou ovládat své smysly. Jsou zaslepeni pýchou na nebeské bohatství a připoutali se k ženám, a proto je zbavím jejich falešné slávy.”

Význam

Když sādhu někoho kárá či trestá, nedělá to proto, aby se mstil. Mahārāja Parīkṣit se ptal, proč Nārada Muni propadl takové pomstychtivosti (tamaḥ). To však nebyla tamaḥ, neboť Nārada Muni dobře věděl, co bude pro tyto dva bratry dobré, a moudře přemýšlel, jak je vyléčit. Vaiṣṇavové jsou výborní lékaři, kteří vědí, jak živou bytost ochránit před hmotnou nemocí. Neupadají tedy nikdy do tamo-guṇy. Sa guṇān samatītyaitān brahma-bhūyāya kalpate (Bg. 14.26). Vaiṣṇavové setrvávají stále na transcendentální úrovni, na úrovni Brahmanu. Nedělají chyby, neboť nepodléhají vlivu kvalit hmotné přírody. Vše, co po důkladném zvážení učiní, má přivést všechny zpátky domů, zpátky k Bohu.

10.10.20-22

Verš

yad imau loka-pālasya
putrau bhūtvā tamaḥ-plutau
na vivāsasam ātmānaṁ
vijānītaḥ sudurmadau

ato ’rhataḥ sthāvaratāṁ
syātāṁ naivaṁ yathā punaḥ
smṛtiḥ syān mat-prasādena
tatrāpi mad-anugrahāt

vāsudevasya sānnidhyaṁ
labdhvā divya-śarac-chate
vṛtte svarlokatāṁ bhūyo
labdha-bhaktī bhaviṣyataḥ

Synonyma

yat — protože; imau — tito dva mladí polobozi; loka-pālasya — velkého poloboha Kuvery; putrau — narození jako synové; bhūtvā — v tomto postavení (neměli takto jednat); tamaḥ-plutau — natolik pohrouženi v kvalitě temna; na — ne; vivāsasam — bez jediného kusu oděvu, zcela nahá; ātmānam — jejich těla; vijānītaḥ — věděli, že jsou nazí; su-durmadau — jelikož hluboce poklesli kvůli falešné pýše; ataḥ — proto; arhataḥ — zaslouží si; sthāvaratām — nehybnost, jíž jsou postiženy stromy; syātām — mohou se stát; na — ne; evam — tak; yathā — jako; punaḥ — znovu; smṛtiḥ — paměť; syāt — nechť trvá; mat-prasādena — mou milostí; tatra api — navíc; mat-anugrahāt — díky mému zvláštnímu požehnání; vāsudevasya — Nejvyšší Osobnosti Božství; sānnidhyam — osobní setkání, tváří v tvář; labdhvā — když získají; divya-śarat-śate vṛtte — po uplynutí sta let polobohů; svarlokatām — touha žít v nebeském světě; bhūyaḥ — opět; labdha-bhaktī — poté, co obnoví své přirozené postavení v oddané službě; bhaviṣyataḥ — stane se.

Překlad

“Tito dva mladíci, Nalakūvara a Maṇigrīva, mají to štěstí, že jsou syny velkého poloboha Kuvery, ale kvůli nemístné pýše a šílenství, které se jich zmocnily následkem pití alkoholu, natolik poklesli, že jsou nazí, a ani o tom nevědí. A protože žijí jako stromy (neboť stromy jsou nahé, ale nemají rozvinuté vědomí), měli by dostat těla stromů. To pro ně bude správný trest. Nicméně i potom, co se stanou stromy, a dokud nebudou vysvobozeni, si budou mou milostí pamatovat své minulé hříšné činy. Navíc budou moci díky mému zvláštnímu požehnání po uplynutí sta let polobohů spatřit tváří v tvář Nejvyšší Osobnost Božství, Vāsudevu, a tak obnovit své pravé postavení oddaných.”

Význam

Strom nemá rozvinuté vědomí; při kácení necítí téměř žádnou bolest. Nārada Muni však chtěl, aby vědomí Nalakūvary a Maṇigrīvy zůstalo zachováno, aby ani poté, co budou vysvobozeni z těl stromů, nezapomněli na okolnosti, za kterých byli potrestáni. Dále jim udělil zvláštní požehnání, aby mohli po vysvobození spatřit Kṛṣṇu ve Vṛndāvanu, a tak probudit svou spící bhakti.

Každému dni polobohů ve vyšší planetární soustavě odpovídá šest měsíců našeho času. I když polobozi ve vyšším planetárním systému lpí na hmotném požitku, jsou všichni oddaní, a proto se jim také říká polobozi. Existují dva druhy osob-devové a asurové. Asurové zapomínají na svůj vztah s Kṛṣṇou (āsuraṁ bhāvaṁ āśritāḥ), zatímco devové nikoliv.

dvau bhūta-sargau loke 'smin
daiva āsura eva ca
viṣṇu-bhaktaḥ smṛto daiva
āsuras tad-viparyayaḥ

(Padma Purāṇa)

Toto je rozdíl mezi čistým oddaným a oddaným na úrovni karma-miśra: čistý oddaný netouží po žádném hmotném požitku, zatímco smíšený oddaný se stává oddaným proto, aby si mohl prvotřídně užívat hmotného světa. Ten, kdo je v přímém styku s Nejvyšší Osobností Božství prostřednictvím oddané služby, zůstává čistý, nepoznamenaný hmotnými touhami (anyābhilāṣitā-śūnyaṁ jñāna-karmādy-anāvṛtam).

Prostřednictvím karma-miśra-bhakti se živá bytost dostane do nebeského království, prostřednictvím jñāna-miśra-bhakti může splynout se září Brahmanu a prostřednictvím yoga-miśra-bhakti si dokáže uvědomovat všemocnost Nejvyšší Osobnosti Božství. Čistá bhakti však nezávisí na karmě, jñāně či yoze, neboť sestává pouze z láskyplných výměn. Osvobození bhakty, jež se nenazývá pouze mukti, ale vimukti, tedy překonává ostatních pět druhů osvobození-sāyujya, sārūpya, sālokya, sārṣṭi a sāmīpya. Čistý oddaný je neustále zaměstnaný čistou službou (ānukulyena kṛṣṇānu-śīlanaṁ bhaktir uttamā). Narodit se ve vyšší planetární soustavě jako polobůh je pro oddaného příležitostí se ještě více očistit a vrátit se domů, zpátky k Bohu. Nārada Muni dal svým takzvaným prokletím Nalakūvarovi a Maṇigrīvovi nepřímo tu nejlepší příležitost.

10.10.23

Verš

śrī-śuka uvāca
evam uktvā sa devarṣir
gato nārāyaṇāśramam
nalakūvara-maṇigrīvāv
āsatur yamalārjunau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī hovořil dále; evam uktvā — když toto pravil; saḥ — on; devarṣiḥ — největší světec, Nārada; gataḥ — odešel; nārāyaṇa-āśramam — do svého āśramu, zvaného Nārāyaṇa-āśram; nalakūvara — Nalakūvara; maṇigrīvau — a Maṇigrīva; āsatuḥ — zůstali tam, aby se z nich staly; yamala-arjunau — dva arjunové stromy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté, co velký světec, Devarṣi Nārada, takto promluvil, vrátil se do svého āśramu zvaného Nārāyaṇa-āśram a Nalakūvara a Maṇigrīva se stali dvěma arjunovými stromy.

Význam

Arjunové stromy je dodnes možné najít v mnoha lesích a kardiologové používají jejich kůru k přípravě léků na srdeční potíže. To znamená, že i když jsou to stromy, jsou obtěžovány tím, že je z nich loupána kůra pro lékařské účely.

10.10.24

Verš

ṛṣer bhāgavata-mukhyasya
satyaṁ kartuṁ vaco hariḥ
jagāma śanakais tatra
yatrāstāṁ yamalārjunau

Synonyma

ṛṣeḥ — velkého mudrce a světce Nārady; bhāgavata-mukhyasya — nejpřednějšího ze všech oddaných; satyam — pravdivá; kartum — aby dokázal; vacaḥ — jeho slova; hariḥ — Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství; jagāma — vydal se tam; śanakaiḥ — velmi pomalu; tatra — tam; yatra — na místo, kde; āstām — byly; yamala-arjunau — dva arjunové stromy.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, chtěl dokázat pravdivost slov největšího oddaného, Nārady. Vydal se proto pomalu na místo, kde tyto dva arjunové stromy stály.

10.10.25

Verš

devarṣir me priyatamo
yad imau dhanadātmajau
tat tathā sādhayiṣyāmi
yad gītaṁ tan mahātmanā

Synonyma

devarṣiḥ — velký světec Devarṣi Nārada; me — Můj; priya-tamaḥ — nejmilejší oddaný; yat — ačkoliv; imau — tito dva (Nalakūvara a Maṇigrīva); dhanada-ātmajau — narození bohatému otci a neoddaní; tat — slova Devarṣiho; tathā — právě tak; sādhayiṣyāmi — vykonám (jelikož on chtěl, abych se setkal s yamala-arjunovými stromy, učiním tak); yat gītam — jak již bylo řečeno; tat — to; mahātmanā — Nāradou Munim.

Překlad

“I když jsou tito dva mladí muži synové velice bohatého Kuvery a já s nimi nemám co do činění, Devarṣi Nārada je Můj milovaný a milující oddaný, a jelikož si přál, abych se s nimi setkal tváří v tvář, musím to pro jejich osvobození udělat.”

Význam

Nalakūvara a Maṇigrīva se ve skutečnosti nikterak nezasloužili o oddanou službu, ani o to, vidět Nejvyšší Osobnost Božství tváří v tvář, neboť taková příležitost není vůbec běžná. Není pravda, že když je někdo bohatý, učený nebo se narodil v urozené rodině, bude proto moci spatřit Nejvyšší Osobnost Božství tváří v tvář. To není možné. V tomto případě však chtěl Nejvyšší Pán naplnit slova svého milého oddaného Nārady Muniho, který si přál, aby Nalakūvara a Maṇigrīva viděli Vāsudevu tváří v tvář. Ten, kdo se namísto přímých žádostí o požehnání Nejvyšší Osobnosti Božství snaží získat přízeň Pánova oddaného, bude brzy úspěšný. Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura proto doporučoval: vaiṣṇava ṭhākura tomāra kukkura bhuliyā jānaha more, kṛṣṇa se tomāra kṛṣṇa dite pāra. Člověk si má přát být jako pes vzorně poslouchající oddaného. Oddaný má Kṛṣṇu ve svých rukách. Adurlabham ātma-bhaktau. Bez požehnání oddaného tedy nikdo nemůže navázat přímý styk s Kṛṣṇou, natož pak aby Mu sloužil. Narottama dāsa Ṭhākura proto zpívá: chāḍiyā vaiṣṇava-sevā, nistāra payeche kebā-nikdo se nemůže vysvobodit z hmotného života, dokud se nestane služebníkem čistého oddaného. V naší gauḍīya-vaiṣṇavské společnosti, kráčející ve stopách Rūpy Gosvāmīho, je tedy naší první starostí vyhledat útočiště u pravého duchovního mistra (ādau gurv-āśrayaḥ).

10.10.26

Verš

ity antareṇārjunayoḥ
kṛṣṇas tu yamayor yayau
ātma-nirveśa-mātreṇa
tiryag-gatam ulūkhalam

Synonyma

iti — když se takto rozhodl; antareṇa — mezi; arjunayoḥ — dva arjunové stromy; kṛṣṇaḥ tu — Pán Kṛṣṇa; yamayoḥ yayau — vstoupil mezi dva stromy; ātma-nirveśa-mātreṇa — když procházel (mezi těmito dvěma stromy); tiryak — vzpříčený; gatam — stal se; ulūkhalam — velký hmoždíř na drcení koření.

Překlad

Kṛṣṇa brzy poté, co takto promluvil, vstoupil mezi dva arjunové stromy, a tak se velký hmoždíř, k němuž byl přivázán, převrátil a vzpříčil mezi nimi.

10.10.27

Verš

bālena niṣkarṣayatānvag ulūkhalaṁ tad
dāmodareṇa tarasotkalitāṅghri-bandhau
niṣpetatuḥ parama-vikramitātivepa-
skandha-pravāla-viṭapau kṛta-caṇḍa-śabdau

Synonyma

bālena — chlapcem Kṛṣṇou; niṣkarṣayatā — jenž táhl; anvak — tažený Kṛṣṇou; ulūkhalam — dřevěný hmoždíř; tat — ten; dāma-udareṇa — Kṛṣṇou, jenž měl provaz uvázaný kolem břicha; tarasā — velkou silou; utkalita — vyvrácené; aṅghri-bandhau — kořeny obou stromů; niṣpetatuḥ — spadly na zem; parama-vikramita — působením svrchované moci; ati-vepa — mohutně se otřásající; skandha — kmen; pravāla — trsy listů; viṭapau — tyto dva stromy i se svými větvemi; kṛta — učinily; caṇḍa-śabdau — hrůzostrašný rachot.

Překlad

Jak za sebou chlapec Kṛṣṇa s velkou silou táhl dřevěný hmoždíř, který byl připoutaný k Jeho břichu, oba stromy vyvrátil z kořenů. Působením svrchované moci Nejvyšší Osoby se oba stromy se svými kmeny, listy a větvemi mohutně otřásly a s hlasitým rachotem spadly na zem.

Význam

Toto je Kṛṣṇova zábava známá jako dāmodara-līlā. Proto se Kṛṣṇovi říká také Dāmodara. V Hari-vamśe (2.7.35) je uvedeno:

sa ca tenaiva nāmnā tu
kṛṣṇo vai dāma-bandhanāt
goṣṭhe dāmodara iti
gopībhiḥ parigīyate

10.10.28

Verš

tatra śriyā paramayā kakubhaḥ sphurantau
siddhāv upetya kujayor iva jāta-vedāḥ
kṛṣṇaṁ praṇamya śirasākhila-loka-nāthaṁ
baddhāñjalī virajasāv idam ūcatuḥ sma

Synonyma

tatra — tam, právě na tom místě, kam oba arjunové stromy dopadly; śriyā — s krásou; paramayā — jedinečné; kakubhaḥ — všechny světové strany; sphurantau — ozařující; siddhau — dvě dokonalé osoby; upetya — poté vyšly; kujayoḥ — mezi oběma stromy; iva — jako; jāta-vedāḥ — zosobněný oheň; kṛṣṇam — Pánu Kṛṣṇovi; praṇamya — skládající poklony; śirasā — hlavou; akhila-loka-nātham — Nejvyšší Osobě, vládci všeho; baddha-añjalī — se sepjatýma rukama; virajasau — zcela očištěné od kvality nevědomosti; idam — následující slova; ūcatuḥ sma — pronesly.

Překlad

Právě na tom místě, kam arjunové stromy dopadly, z nich vyšly dvě dokonalé bytosti, jež vypadaly jako zosobněný oheň a svou krásou ozařovaly všechny světové strany. Se skloněnými hlavami složily Kṛṣṇovi poklony a se sepjatýma rukama pronesly následující slova.

10.10.29

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-yogiṁs
tvam ādyaḥ puruṣaḥ paraḥ
vyaktāvyaktam idaṁ viśvaṁ
rūpaṁ te brāhmaṇā viduḥ

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Pane Kṛṣṇo, ó Pane Kṛṣṇo; mahā-yogin — ó vládce mystiky; tvam — Ty, vznešená osobnost; ādyaḥ — původní příčina všeho; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; paraḥ — nad tímto hmotným stvořením; vyakta-avyaktam — tento hmotný vesmírný projev, skládající se z příčiny a následku či hrubých a jemných podob; idam — tento; viśvam — celý svět; rūpam — podoba; te — Tvoje; brāhmaṇāḥ — učení brāhmaṇové; viduḥ — vědí.

Překlad

“Ó Pane Kṛṣṇo, ó Pane Kṛṣṇo, Tvůj mystický majestát je nepochopitelný! Jsi nejvyšší, původní osobou, příčinou všech příčin, bezprostřední i vzdálenou, a jsi nad tímto hmotným stvořením. Učení brāhmaṇové vědí (na základě védského tvrzení sarvaṁ khalv idaṁ brahma), že jsi vším a že tento vesmírný projev se svými hrubými a jemnými aspekty je Tvojí podobou.”

Význam

Dva polobozi, Nalakūvara a Maṇigrīva, díky své zachované paměti milostí Nārady chápali Kṛṣṇovu svrchovanost. Nyní přiznávají: “To, že máme být na základě požehnání Nārady Muniho vysvobozeni, byl jedině Tvůj plán. Jsi tedy největší mystik. Vše je ti známo-minulost, přítomnost i budoucnost. Tvůj plán byl tak pěkně vymyšlen, že my jsme zde sice stáli jako dva arjunové stromy, ale Ty ses objevil v podobě malého chlapce, abys nás vysvobodil. To vše jsi Ty sám nepochopitelným způsobem zařídil. Jelikož jsi Nejvyšší Osobou, můžeš udělat cokoliv.”

10.10.30-31

Verš

tvam ekaḥ sarva-bhūtānāṁ
dehāsv-ātmendriyeśvaraḥ
tvam eva kālo bhagavān
viṣṇur avyaya īśvaraḥ

tvaṁ mahān prakṛtiḥ sūkṣmā
rajaḥ-sattva-tamomayī
tvam eva puruṣo ’dhyakṣaḥ
sarva-kṣetra-vikāra-vit

Synonyma

tvam — Ty, Pane; ekaḥ — jeden; sarva-bhūtānām — všech živých bytostí; deha — těla; asu — životní síly; ātma — duše; indriya — smyslů; īśvaraḥ — Nadduše, vládce; tvam — Ty, Pane; eva — jistě; kālaḥ — čas; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; viṣṇuḥ — všeprostupující; avyayaḥ — nezničitelný; īśvaraḥ — vládce; tvam — Ty, Pane; mahān — největší; prakṛtiḥ — vesmírný projev; sūkṣmā — subtilní; rajaḥ-sattva-tamaḥ-mayī — skládající se ze tří kvalit přírody (vášně, dobra a nevědomosti); tvam eva — Ty, Pane, jsi zajisté; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; adhyakṣaḥ — vlastník; sarva-kṣetra — všech živých bytostí; vikāra-vit — znající neklidnou mysl.

Překlad

“Jsi Nejvyšší Osobnost Božství, vládce všeho. Tělo, životní síla, ego a smysly každé živé bytosti jsi Ty sám. Jsi Nejvyšší Osoba, Viṣṇu, nezničitelný vládce. Jsi čas, bezprostřední příčina a hmotná příroda, skládající se ze tří kvalit; vášně, dobra a nevědomosti. Jsi původní příčinou tohoto hmotného projevu. Jsi Nadduše, a proto víš o všem, co se skrývá v hloubi srdce každé živé bytosti.”

Význam

Śrīpāda Madhvācārya cituje z Vāmana Purāṇy:

rūpyatvāt tu jagad rūpaṁ
viṣṇoḥ sākṣāt sukhātmakam
nitya-pūrṇaṁ samuddiṣṭaṁ
svarūpaṁ paramātmanaḥ

10.10.32

Verš

gṛhyamāṇais tvam agrāhyo
vikāraiḥ prākṛtair guṇaiḥ
ko nv ihārhati vijñātuṁ
prāk siddhaṁ guṇa-saṁvṛtaḥ

Synonyma

gṛhyamāṇaiḥ — pokládající tělo tvořené hmotnou přírodou za existující, jelikož je v danou viditelné; tvam — Ty; agrāhyaḥ — neuvězněný v těle tvořeném hmotnou přírodou; vikāraiḥ — znepokojený myslí; prākṛtaiḥ guṇaiḥ — hmotnými kvalitami přírody (sattva-guṇou, rajo-guṇou a tamo-guṇou); kaḥ — kdo; nu — potom; iha — v tomto hmotném světě; arhati — kdo může; vijñātum — znát; prāk siddham — to, co existovalo před stvořením; guṇa-saṁvṛtaḥ — kvůli pokrytí hmotnými kvalitami.

Překlad

“Ó Pane, Ty existuješ před stvořením. Kdo z těch, kdo jsou v tomto světě uvězněni tělem tvořeným hmotnými kvalitami, Tě tedy může znát?”

Význam

Je řečeno:

ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi
na bhaved grāhyam indriyaiḥ
sevonmukhe hi jihvādau
svayam eva sphuraty adaḥ

(Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.234)

Kṛṣṇovo jméno, vlastnosti a podoba jsou Absolutní Pravda, jež existuje před stvořením. Jak tedy mohou ti, kdo jsou stvořeni-to znamená uvězněni v tělech tvořených hmotnými prvky-Kṛṣṇu dokonale poznat? To není možné. Ale: sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ-Kṛṣṇa se zjevuje těm, kdo se věnují oddané službě. To Pán rovněž potvrzuje v Bhagavad-gītě (18.55): bhaktyā mām abhijānāti. Méně inteligentní lidé s nedostatečným poznáním si někdy špatně vykládají dokonce i popisy Kṛṣṇy ve Śrīmad-Bhāgavatamu. Nejlepším způsobem, jak Ho poznat, je tedy jednat s čistou oddaností. Čím více člověk v těchto činnostech pokročí, tím více bude schopen poznat Pána takového, jaký je. Kdyby bylo možné poznat Kṛṣṇu z hmotné úrovně, pak by Ho bylo možné pochopit při pohledu na cokoliv v tomto světě, jelikož Kṛṣṇa je vším (sarvaṁ khalv idaṁ brahma). To však možné není.

mayā tatam idaṁ sarvaṁ
jagad avyakta-mūrtinā
mat-sthāni sarva-bhūtāni
na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ

(Bg. 9.4)

Vše spočívá na Kṛṣṇovi a vše je Kṛṣṇa, ale osoby na hmotné úrovni si to nemohou uvědomit.

10.10.33

Verš

tasmai tubhyaṁ bhagavate
vāsudevāya vedhase
ātma-dyota-guṇaiś channa-
mahimne brahmaṇe namaḥ

Synonyma

tasmai — (jelikož Tě nelze poznat z hmotné úrovně, pouze skládáme poklony) Jemu; tubhyam — Tobě; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství; vāsudevāya — Vāsudevovi, původu Saṅkarṣaṇa, Pradyumny a Aniruddhy; vedhase — původu stvoření; ātma-dyota-guṇaiḥ channa-mahimne — Tobě, jehož sláva je zakryta osobní energií; brahmaṇe — Nejvyššímu Brahmanu; namaḥ — uctivé poklony.

Překlad

“Ó Pane, jehož sláva je zakryta osobní energií, jsi Nejvyšší Osobnost Božství. Jsi Saṅkarṣaṇa, původ stvoření, a jsi Vāsudeva, původ catur-vyūhy. Jelikož jsi vším, a tedy Nejvyšším Brahmanem, pouze ti skládáme své uctivé poklony.”

Význam

Místo abychom se snažili Kṛṣṇu poznat do všech podrobností, uděláme lépe, když Mu složíme uctivé poklony, neboť je původem všeho a je vším. Jelikož jsme zahaleni hmotnými kvalitami přírody, je pro nás velice těžké Ho poznat, dokud se nám sám nevyjeví. Proto uděláme lépe, když uznáme, že je vším, a pokloníme se k Jeho lotosovým nohám.

10.10.34-35

Verš

yasyāvatārā jñāyante
śarīreṣv aśarīriṇaḥ
tais tair atulyātiśayair
vīryair dehiṣv asaṅgataiḥ

sa bhavān sarva-lokasya
bhavāya vibhavāya ca
avatīrṇo ’ṁśa-bhāgena
sāmprataṁ patir āśiṣām

Synonyma

yasya — jehož; avatārāḥ — různé inkarnace, jako například Matsya, Kūrma a Varāha; jñāyante — jsou předmětem spekulací; śarīreṣu — v různých tělech, různě viditelných; aśarīriṇaḥ — nejsou to obyčejná hmotná těla, ale všechna jsou transcendentální; taiḥ taiḥ — takovými tělesnými činnostmi; atulya — nesrovnatelnými; ati-śayaiḥ — nekonečnou; vīryaiḥ — silou a mocí; dehiṣu — ti, kdo mají hmotná těla; asaṅgataiḥ — činnosti, předvedené různými inkarnacemi, které nemohou vykonat; saḥ — tentýž Nejvyšší; bhavān — Ty, Pane; sarva-lokasya — každého; bhavāya — v zájmu povznesení; vibhavāya — v zájmu vysvobození; ca — a; avatīrṇaḥ — nyní ses zjevil; aṁśa-bhāgena — se všemi energiemi, s různými nedílnými částmi; sāmpratam — v současnosti; patiḥ āśiṣām — jsi Nejvyšší Osobnost Božství, vládce všeho příznivého.

Překlad

“Zjevuješ se v tělech podobných tělům obyčejné ryby, želvy nebo kance a předvádíš činnosti, jež tyto bytosti nejsou schopny vykonat-neobyčejné, nesrovnatelné, transcendentální činnosti odhalující nekonečnou moc a sílu. Tato Tvoje těla tedy nejsou tvořena hmotnými prvky, ale jsou inkarnacemi Tvé Svrchované Osobnosti. Jsi tentýž Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který se nyní zjevil se všemi energiemi pro dobro všech živých bytostí v tomto hmotném světě.”

Význam

V Bhagavad-gītě (4.7-8) je uvedeno:

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

paritrāṇāya sādhūnāṁ
vināśāya ca duṣkṛtām
dharma-saṁsthāpanārthāya
sambhavāmi yuge yuge

Kṛṣṇa se zjevuje jako inkarnace, když pravý duchovní život upadá a přibývá darebáků a zlodějů, kteří narušují řád světa. Méně inteligentní lidé, kteří nevědí, co je oddaná služba, bohužel nechápou Pánovy činnosti, a jelikož jsou to darebáci a nejnižší z lidí (na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ prapadyante narādhamāḥ), prohlašují je za mytologii či výplody představivosti (kalpanā). Nechápou, že události, které popsal Vyāsadeva v Purāṇách a jiných śāstrách, nejsou vymyšlené, ale skutečné.

Kṛṣṇa zde svou úplnou, nekonečnou silou ukazuje, že je Nejvyšší Osobností Božství. I když byly oba stromy tak mohutné, že s nimi nedokázalo pohnout ani mnoho slonů, Kṛṣṇa jako dítě projevil tak neobyčejnou sílu, že s velkým rachotem spadly na zem. Kṛṣṇa od samého počátku dokazoval, že je Nejvyšší Osobností Božství, když zabil Pūtanu, Śakatāsuru a Tṛṇāvartāsuru, způsobil pád stromů a ve svých ústech ukázal celý vesmír. Nejnižší z lidí (mūḍhové) to kvůli svému hříšnému jednání nemohou pochopit, ale oddaní to beze všech pochybností přijímají. V tom spočívá rozdíl mezi oddaným a neoddaným.

10.10.36

Verš

namaḥ parama-kalyāṇa
namaḥ parama-maṅgala
vāsudevāya śāntāya
yadūnāṁ pataye namaḥ

Synonyma

namaḥ — proto skládáme uctivé poklony; parama-kalyāṇa — Ty jsi svrchovaně příznivý; namaḥ — s úctou se Ti klaníme; parama-maṅgala — vše, co děláš, je dobré; vāsudevāya — původní Osobnosti Božství, Vāsudevovi; śāntāya — nejklidnějšímu; yadūnām — yaduovské dynastie; pataye — vládci; namaḥ — skládáme Ti uctivé poklony.

Překlad

“Ó svrchovaně příznivý Pane, s úctou se klaníme Tobě, který jsi nejvyšším dobrem. Ó slavný potomku a vládce yaduovské dynastie, ó synu Vasudevy, ó nejklidnější, klaníme se Tvým lotosovým nohám.”

Význam

Výraz parama-kalyāṇa je významný, neboť Kṛṣṇa se ve všech svých inkarnacích zjevuje proto, aby poskytl ochranu sādhuům (paritrāṇāya sādhūnām). Sādhuové, světci či oddaní, jsou neustále obtěžováni neoddanými a Kṛṣṇa se zjevuje ve svých inkarnacích, aby jim přinesl úlevu. To je Jeho prvořadý zájem. Když studujeme Kṛṣṇův život, zjišťujeme, že jeho velkou část strávil zabíjením jednoho démona za druhým.

10.10.37

Verš

anujānīhi nau bhūmaṁs
tavānucara-kiṅkarau
darśanaṁ nau bhagavata
ṛṣer āsīd anugrahāt

Synonyma

anujānīhi — můžeme-li; nau — my; bhūman — ó největší vesmírná podobo; tava anucara-kiṅkarau — jelikož jsme služebníky Tvého nejdůvěrnějšího oddaného, Nārady Muniho; darśanam — vidět osobně; nau — nás; bhagavataḥ — Tebe, Nejvyšší Osobnosti Božství; ṛṣeḥ — velkého světce Nārady; āsīt — bylo (v podobě prokletí); anugrahāt — díky milosti.

Překlad

“Ó nejvyšší podobo, jsme vždy služebníky Tvých služebníků, zvláště Nārady Muniho. Dovol nám nyní odejít do svého domova. Jedině Nāradovou milostí jsme Tě mohli spatřit tváří v tvář.”

Význam

Nikdo nemůže poznat, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství, dokud není vysvobozen či požehnán oddaným. Manuṣyāṇāṁ sahasreṣu kaścid yatati siddhaye. Podle tohoto verše z Bhagavad-gīty (7.3) je mnoho siddhů či yogīnů, kteří Kṛṣṇu nemohou poznat a jejich poznání o Něm je mylné. Pokud však člověk přijme útočiště u oddaného, který přichází v Nāradově parampaře (svayambhūr nāradaḥ śambhuḥ), pak je schopen pochopit, kdo je inkarnací Nejvyšší Osobnosti Božství. V tomto věku jsou propagovány mnohé pseudoinkarnace jen proto, že předvádějí nějaké triky, ale nikdo kromě osob, které slouží Nāradovi a jiným Kṛṣṇovým služebníkům, nedokáže poznat, kdo je Bůh a kdo není. To potvrzuje Narottama dāsa Ṭhākura. Chāḍiyā vaiṣṇava-sevā, nistāra payeche kebā-nikdo není osvobozen z hmotného života, dokud nezíská přízeň vaiṣṇavy. Nikdy se nedozví, jaká je skutečnost, ať už pomocí spekulace nebo jakýchkoliv jiných tělesných či mentálních cviků.

10.10.38

Verš

vāṇī guṇānukathane śravaṇau kathāyāṁ
hastau ca karmasu manas tava pādayor naḥ
smṛtyāṁ śiras tava nivāsa-jagat-praṇāme
dṛṣṭiḥ satāṁ darśane ’stu bhavat-tanūnām

Synonyma

vāṇī — slova, řeč; guṇa-anukathane — neustále zaměstnaná rozmlouváním o Tvých zábavách; śravaṇau — ucho či sluch; kathāyām — hovory o Tobě a Tvých zábavách; hastau — ruce a nohy a ostatní smysly; ca — také; karmasu — jejich zaměstnání v naplňování Tvé mise; manaḥ — mysl; tava — Tvoje; pādayoḥ — na Tvé lotosové nohy; naḥ — naše; smṛtyām — neustálým vzpomínáním při meditaci; śiraḥ — hlava; tava — Tvoje; nivāsa-jagat-praṇāme — jelikož jsi všeprostupující, jsi vším a naše hlavy by se měly klanět a nehledat požitek; dṛṣṭiḥ — zrak; satām — vaiṣṇavů; darśane — ve shlížení; astu — nechť jsou všechny takto zaměstnány; bhavat-tanūnām — kteří se od Tebe neliší.

Překlad

“Od nynějška nechť všechna naše slova popisují Tvé zábavy, nechť naše uši naslouchají o Tvé slávě, nechť naše ruce, nohy a ostatní smysly vykonávají činnosti, které Ti přinášejí radost, a nechť naše mysli neustále přemítají o Tvých lotosových nohách. Nechť se naše hlavy klaní všemu v tomto světě, neboť všechny věci jsou také Tvé různé podoby, a nechť naše oči hledí na vaiṣṇavy, kteří se od Tebe neliší.”

Význam

Zde je popsán způsob, jak poznat Nejvyšší Osobnost Božství-bhakti.

śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ
smaraṇaṁ pāda-sevanam
arcanaṁ vandanaṁ dāsyaṁ
sakhyam ātma-nivedanam

(Bhāg. 7.5.23)

Vše má být použito ve službě Pánu. Hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanaṁ bhaktir ucyate (Nārada-pañcarātra). Vše-mysl, tělo a všechny smyslové orgány-má sloužit Kṛṣṇovi. Tomu je třeba se učit od zkušených oddaných, jako je Nārada, Svayambhū a Śambhu. To je ten pravý proces. Nemůžeme si vymýšlet vlastní způsoby poznání Nejvyšší Osobnosti Božství, neboť není pravda, že vše, co si člověk vymyslí, ho přivede k poznání Boha. Toto tvrzení-yata mata, tata patha-je pošetilé. Kṛṣṇa říká: bhaktyāham ekayā grāhyaḥ-“Mohu být poznán jedině prostřednictvím činností v rámci bhakti.” (Bhāg. 11.14.21) To se nazývá ānukulyena kṛṣṇānu-śīlanam-být neustále zaměstnán službou Pánu s příznivým postojem.

10.10.39

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ saṅkīrtitas tābhyāṁ
bhagavān gokuleśvaraḥ
dāmnā colūkhale baddhaḥ
prahasann āha guhyakau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval; ittham — takto, jak bylo uvedeno; saṅkīrtitaḥ — oslavován a veleben; tābhyām — dvěma mladými polobohy; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; gokula-īśvaraḥ — Pán Gokuly (jelikož je sarva-loka-maheśvara); dāmnā — provazem; ca — také; ulūkhale — k dřevěnému hmoždíři; baddhaḥ — připoutaný; prahasan — usmívající se; āha — pravil; guhyakau — dvěma mladým polobohům.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Takto se dva mladí polobozi modlili k Nejvyšší Osobnosti Božství. I když je Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Bůh, Pánem všech a je jistě také Gokuleśvarou, Pánem Gokuly, provazem gopī byl připoután k dřevěnému hmoždíři, a proto se širokým úsměvem pronesl k synům Kuvery následující slova.

Význam

Kṛṣṇa se usmíval, protože si v duchu myslel: “Tito dva mladí polobozi poklesli z vyšší planetární soustavy na tuto planetu a Já jsem je vysvobodil z otroctví, kdy museli po dlouhou dobu stát jako stromy, ale co se Mě týče, jsem spoután provazy gopī a vystaven jejich trestům.” Jinými slovy, Kṛṣṇa se nechává kárat a spoutat gopīmi kvůli jejich čisté lásce a náklonnosti, které si zaslouží, aby je oddaný mnoha způsoby velebil.

10.10.40

Verš

śrī-bhagavān uvāca
jñātaṁ mama puraivaitad
ṛṣiṇā karuṇātmanā
yac chrī-madāndhayor vāgbhir
vibhraṁśo ’nugrahaḥ kṛtaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; jñātam — vše je známo; mama — Mně; purā — v minulosti; eva — jistě; etat — tato událost; ṛṣiṇā — způsobená velkým mudrcem Nāradou; karuṇā-ātmanā — jelikož k vám byl velice laskavý; yat — co; śrī-mada-andhayoḥ — kteří jste začali bláznit po hmotném bohatství, a tak jste oslepli; vāgbhiḥ — následkem slov či prokletí; vibhraṁśaḥ — poklesli jste z nebeské planety, abyste se tady stali arjunovými stromy; anugrahaḥ kṛtaḥ — tím vám prokázal velké dobrodiní.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: “Velký světec Nārada Muni je nesmírně milostivý. Svým prokletím vám oběma prokázal to největší dobrodiní, neboť jste byli posedlí touhou po hmotném bohatství, a tak jste oslepli. I když jste poklesli z vyšší planety Svargaloky a stali se stromy, dostali jste od něho velké požehnání. Já jsem o všem, co se stalo, věděl od samého začátku.”

Význam

Nejvyšší Pán nyní potvrzuje, že i kletbu oddaného je třeba považovat za milost. Kṛṣṇa, Bůh, je všedobrý a vaiṣṇava také. Vše, co dělá, je dobré pro každého. To je vysvětleno v následujícím verši.

10.10.41

Verš

sādhūnāṁ sama-cittānāṁ
sutarāṁ mat-kṛtātmanām
darśanān no bhaved bandhaḥ
puṁso ’kṣṇoḥ savitur yathā

Synonyma

sādhūnām — oddaných; sama-cittānām — kteří jsou nakloněni všem stejně; sutarām — nesmírně, zcela; mat-kṛta-ātmanām — těch, kdo jsou plně odevzdaní a odhodlaní Mi sloužit; darśanāt — pouhým shlédnutím; no bhavet bandhaḥ — vysvobození ze všech hmotných pout; puṁsaḥ — osoby; akṣṇoḥ — očí; savituḥ yathā — jako stát čelem ke slunci.

Překlad

“Když člověk stojí čelem ke slunci, nemá před očima žádnou temnotu. Když stane tváří v tvář sādhuovi, oddanému, který je plně odhodlaný a odevzdaný Nejvyšší Osobnosti Božství, je zbaven všech hmotných pout.”

Význam

Caitanya Mahāprabhu prohlásil (Cc. Madhya 22.54):

’sādhu-saṅga,' ’sādhu-saṅga'—sarva-śāstre kaya
lava-mātra sādhu-saṅge sarva-siddhi haya

Pokud se někdo shodou okolností setká se sādhuem, oddaným, jeho život se okamžitě stává úspěšným a bude vysvobozen z hmotných pout. Je možné vznést námitku, že někdo snad přijme sādhua s velkou úctou, ale někdo jiný mu takovou úctu projevovat nemusí. Sādhu však přistupuje vždy ke všem stejně. Jelikož je čistým oddaným, je neustále připraven dávat vědomí Kṛṣṇy všem bez rozdílu. Ten, kdo spatří sādhua, získává přirozeně vysvobození. Nicméně ti, kdo se chovají příliš urážlivě, kdo se dopouštějí vaiṣṇava-aparādhy neboli přestupků vůči sādhuovi, si budou muset ještě nějaký čas počkat, než se napraví. To je zde také ukázáno.

10.10.42

Verš

tad gacchataṁ mat-paramau
nalakūvara sādanam
sañjāto mayi bhāvo vām
īpsitaḥ paramo ’bhavaḥ

Synonyma

tat gacchatam — nyní se můžete oba vrátit; mat-paramau — přijímající Mě za nejvyšší cíl života; nalakūvara — ó Nalakūvaro a Maṇigrīvo; sādanam — do svého domova; sañjātaḥ — nasyceni; mayi — Mně; bhāvaḥ — oddanou službou; vām — vámi; īpsitaḥ — jež byla vytoužena; paramaḥ — nejvyšší, neustále zaměstnávající všechny smysly; abhavaḥ — z níž se neklesá do hmotné existence.

Překlad

“Ó Nalakūvaro a Maṇigrīvo, nyní se můžete oba vrátit domů. Jelikož chcete být stále pohrouženi v oddané službě Mně, splní se vám vaše touha vyvinout lásku ke Mně a již nikdy z této úrovně nepoklesnete.”

Význam

Nejvyšší dokonalostí života je dospět na úroveň oddané služby a vždy jednat jako oddaný. Nalakūvara a Maṇigrīva to pochopili a přáli si této úrovně dosáhnout a Nejvyšší Pán jim požehnal splněním jejich transcendentální touhy.

10.10.43

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uktau tau parikramya
praṇamya ca punaḥ punaḥ
baddholūkhalam āmantrya
jagmatur diśam uttarām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti uktau — když dostali od Nejvyšší Osobnosti Božství tyto pokyny; tau — Nalakūvara a Maṇigrīva; parikramya — obešli; praṇamya — poklonili se; ca — také; punaḥ punaḥ — znovu a znovu; baddha-ulūkhalam āmantrya — poté, co si vyžádali svolení Nejvyššího Pána, jenž byl připoután k dřevěnému hmoždíři; jagmatuḥ — odebrali se; diśam uttarām — na sever, do svých sídel.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Poté, co Nejvyšší Osobnost Božství Pán Kṛṣṇa, jenž byl připoután k dřevěnému hmoždíři, k oběma polobohům takto promluvil, uctivě Ho obešli a složili Mu poklony. S Jeho svolením se pak vrátili do svých domovů.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k desáté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Vysvobození yamala-arjunových stromů”.

KAPITOLA JEDENÁCTÁ

Kṛṣṇovy dětské zábavy

10.11.1

Verš

śrī-śuka uvāca
gopā nandādayaḥ śrutvā
drumayoḥ patato ravam
tatrājagmuḥ kuru-śreṣṭha
nirghāta-bhaya-śaṅkitāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; gopāḥ — všichni pastevci krav; nanda-ādayaḥ — v čele s Nandou Mahārājem; śrutvā — když slyšeli; drumayoḥ — dvou stromů; patatoḥ — padajících; ravam — pronikavý zvuk, děsivý jako hrom; tatra — tam, na to místo; ājagmuḥ — šli; kuru-śreṣṭha — ó Mahārāji Parīkṣite; nirghāta-bhaya-śaṅkitāḥ — obávající se hromů a blesků.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó Mahārāji Parīkṣite, když yamala-arjunové stromy spadly, všichni pastevci krav z okolí ten hrozný zvuk slyšeli a ve strachu z hromů a blesků se na to místo šli podívat.

10.11.2

Verš

bhūmyāṁ nipatitau tatra
dadṛśur yamalārjunau
babhramus tad avijñāya
lakṣyaṁ patana-kāraṇam

Synonyma

bhūmyām — na zem; nipatitau — které spadly; tatra — tam; dadṛśuḥ — všichni viděli; yamala-arjunau — dva arjunové stromy; babhramuḥ — byli zmateni; tat — to; avijñāya — ale nemohli zjistit; lakṣyam — i když na vlastní oči viděli, že stromy spadly; patana-kāraṇam — příčinu jejich pádu (jak se to mohlo z ničeho nic stát?).

Překlad

Tam spatřili na zem spadlé yamala-arjunové stromy, ale byli zmateni, neboť i když na vlastní oči viděli, že stromy spadly, nemohli přijít na to proč.

Význam

Když se vezmou v úvahu všechny okolnosti, mohl to udělat Kṛṣṇa? Stál tam a Jeho kamarádi vyprávěli, že to bylo Jeho dílo. Skutečně to Kṛṣṇa udělal, nebo to byly jen povídačky? Pastevci byli zmateni.

10.11.3

Verš

ulūkhalaṁ vikarṣantaṁ
dāmnā baddhaṁ ca bālakam
kasyedaṁ kuta āścaryam
utpāta iti kātarāḥ

Synonyma

ulūkhalam — dřevěný hmoždíř; vikarṣantam — táhnoucí za sebou; dāmnā — na provaze; baddham ca — a spoutaný kolem břicha; bālakam — Kṛṣṇa; kasya — čí; idam — toto; kutaḥ — odkud; āścaryam — tyto podivuhodné věci; utpātaḥ — nepokoj; iti — tak; kātarāḥ — byli velice rozrušeni.

Překlad

Kṛṣṇa byl připoután provazem k hmoždíři ulūkhala, který táhl za sebou. Jak by ale mohl porazit stromy? Kdo to opravdu udělal? Jak je možné, že k tomu došlo? Když pastevci zvažovali všechny tyto úžasné věci, byli na pochybách a zmateni.

Význam

Pastevci byli velice rozrušeni, neboť malý Kṛṣṇa koneckonců stál mezi těmi dvěma stromy, a kdyby náhodou spadly na Něho, byly by Ho rozdrtily. On tam však stál nezraněn, i když bylo jisté, že se to všechno stalo. Kdo to tedy udělal? Jak se mohly tyto události takovým podivuhodným způsobem odehrát? Tyto úvahy představovaly některé z důvodů, proč byli pastevci rozrušeni a zmateni. Mysleli si však, že Bůh Kṛṣṇu shodou okolností zachránil, aby se Mu nic nestalo.

10.11.4

Verš

bālā ūcur aneneti
tiryag-gatam ulūkhalam
vikarṣatā madhya-gena
puruṣāv apy acakṣmahi

Synonyma

bālāḥ — všichni ostatní chlapci; ūcuḥ — říkali; anena — Jím (Kṛṣṇou); iti — takto; tiryak — napříč; gatam — který se dostal; ulūkhalam — dřevěný hmoždíř; vikarṣatā — Kṛṣṇou, který táhl; madhya-gena — procházel mezi těmi dvěma stromy; puruṣau — dvě nádherné osoby; api — také; acakṣmahi — viděli jsme na vlastní oči.

Překlad

Všichni malí chlapci pak říkali: “Kṛṣṇa to udělal! Když byl mezi těmi dvěma stromy, hmoždíř se vzpříčil. Kṛṣṇa ho táhl za sebou a stromy spadly. Poté z nich vystoupili dva nádherní muži. Viděli jsme to na vlastní oči!”

Význam

Kṛṣṇovi kamarádi chtěli Jeho otci vysvětlit, co se přesně stalo, a proto popsali nejen, jak se stromy skácely, ale také jak z nich vystoupili dva nádherní muži. “To vše se stalo,” říkali. “Viděli jsme to na vlastní oči.”

10.11.5

Verš

na te tad-uktaṁ jagṛhur
na ghaṭeteti tasya tat
bālasyotpāṭanaṁ tarvoḥ
kecit sandigdha-cetasaḥ

Synonyma

na — ne; te — všichni gopové; tat-uktam — to, co chlapci říkali; jagṛhuḥ — mohli přijmout; na ghaṭeta — to nemůže být; iti — tak; tasya — Kṛṣṇy; tat — dílo; bālasya — malého chlapce, jako je Kṛṣṇa; utpāṭanam — vyvrácení; tarvoḥ — dvou stromů; kecit — někteří z nich; sandigdha-cetasaḥ — začali pochybovat o tom, jak se to mohlo stát (jelikož Gargamuni předpověděl, že se toto dítě vyrovná Nārāyaṇovi).

Překlad

Kvůli silné otcovské lásce nemohli pastevci v čele s Nandou uvěřit, že by Kṛṣṇa mohl tak úžasným způsobem stromy vyvrátit. Nepřikládali proto tvrzení chlapců žádnou váhu. Někteří muži však zapochybovali. “Kṛṣṇovi bylo předpovězeno, že se vyrovná Nārāyaṇovi,” mysleli si, “je možné, že to udělal On.”

Význam

Jeden názor byl, že není možné, aby tak malý chlapec dokázal něco takového, jako strhnout k zemi dva stromy. Vyskytly se však i pochyby, neboť Kṛṣṇa měl předpovězeno, že se vyrovná Nārāyaṇovi. Pastevci tedy byli na vážkách.

10.11.6

Verš

ulūkhalaṁ vikarṣantaṁ
dāmnā baddhaṁ svam ātmajam
vilokya nandaḥ prahasad-
vadano vimumoca ha

Synonyma

ulūkhalam — dřevěný hmoždíř; vikarṣantam — táhnoucího; dāmnā — provazem; baddham — svázaného; svam ātmajam — svého syna Kṛṣṇu; vilokya — když viděl; nandaḥ — Mahārāja Nanda; prahasat-vadanaḥ — na jehož obličeji se při pohledu na to podivuhodné dítě objevil úsměv; vimumoca ha — vyprostil Ho z pout.

Překlad

Když Nanda Mahārāja viděl svého syna přivázaného provazy k dřevěnému hmoždíři, který táhl za sebou, usmál se a vyprostil Kṛṣṇu z pout.

Význam

Nanda Mahārāja se divil, že Yaśodā, Kṛṣṇova matka, mohla své milované dítě takto spoutat. Kṛṣṇa opětoval její lásku. Jak tedy mohla být tak krutá, že Ho přivázala k dřevěnému hmoždíři? Nanda Mahārāja pochopil tuto výměnu láskyplných citů, a proto se usmál a Kṛṣṇu odvázal. Tak jako Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, svazuje živou bytost plodonosnými činnostmi, svazuje matku Yaśodu a Nandu Mahārāje rodičovskou láskou. To je Jeho zábava.

10.11.7

Verš

gopībhiḥ stobhito ’nṛtyad
bhagavān bālavat kvacit
udgāyati kvacin mugdhas
tad-vaśo dāru-yantravat

Synonyma

gopībhiḥ — gopīmi (lichocením a nabídkami odměny); stobhitaḥ — povzbuzován, pobízen; anṛtyat — malý Kṛṣṇa tančil; bhagavān — i když byl Nejvyšší Osobností Božství; bāla-vat — stejně jako lidské dítě; kvacit — někdy; udgāyati — hlasitě zpíval; kvacit — někdy; mugdhaḥ — užaslý; tat-vaśaḥ — v jejich moci; dāru-yantra-vat — jako dřevěná loutka.

Překlad

Gopī říkaly: “Když zatancuješ, můj milý Kṛṣṇo, dám ti půl sladkosti.” Takovými slovy či tleskáním pobízely Kṛṣṇu k různým věcem. V těchto chvílích se vždy usmál, a přestože byl svrchovaně mocnou Osobností Božství, tančil, jak si přály, jako kdyby byl dřevěnou loutkou v jejich rukách. Někdy zase na jejich naléhání hlasitě zpíval. Tak se Kṛṣṇa zcela poddal gopīm.

10.11.8

Verš

bibharti kvacid ājñaptaḥ
pīṭhakonmāna-pādukam
bāhu-kṣepaṁ ca kurute
svānāṁ ca prītim āvahan

Synonyma

bibharti — Kṛṣṇa jen stál a dotýkal se předmětů, jako kdyby je nebyl schopen zdvihnout; kvacit — někdy; ājñaptaḥ — když měl nařízeno; pīṭhaka-unmāna — dřevěnou stoličku a dřevěnou odměrku; pādukam — přinášející dřevěné sandály; bāhu-kṣepam ca — bijící se rukama do těla; kurute — dělá; svānām ca — svých příbuzných, gopī a jiných důvěrných přátel; prītim — potěšení; āvahan — vyvolávající.

Překlad

Někdy matka Yaśodā a její přítelkyně gopī říkaly Kṛṣṇovi: “Přines tohle!” nebo “přines tamto!” Někdy Mu nařizovaly, aby přinesl dřevěnou stoličku, sandály či odměrku, a tak se je Kṛṣṇa snažil přinést. Někdy se však těchto věcí jen dotkl a stál u nich, jako kdyby je nedokázal zdvihnout. Pro potěšení svých příbuzných se bil rukama do prsou, aby ukázal, že má síly dost.

10.11.9

Verš

darśayaṁs tad-vidāṁ loka
ātmano bhṛtya-vaśyatām
vrajasyovāha vai harṣaṁ
bhagavān bāla-ceṣṭitaiḥ

Synonyma

darśayan — projevující; tat-vidām — těm, kdo rozuměli Kṛṣṇovým činnostem; loke — po celém světě; ātmanaḥ — sebe; bhṛtya-vaśyatām — jak je ochotný plnit příkazy svých služebníků, svých oddaných; vrajasya — Vrajabhūmi; uvāha — konal; vai — jistě; harṣam — potěšení; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; bāla-ceṣṭitaiḥ — svými činnostmi, jako byly různé dětské snahy udělat různé věci.

Překlad

Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, předváděl čistým oddaným celého světa, kteří rozuměli Jeho činnostem, nakolik si Ho mohou Jeho oddaní či služebníci podmanit. Tak svým dětským jednáním zvětšoval blaženost Vrajavāsīch.

Význam

To, že si Kṛṣṇa hrál jako dítě, aby zvětšoval blaženost svých oddaných, byla další transcendentální nálada. Tyto činnosti projevoval nejen pro obyvatele Vrajabhūmi, ale i pro jiné, kdo byli uchváceni Jeho vnější energií a majestátem. Jak blízcí oddaní, kteří byli jednoduše pohrouženi v lásce ke Kṛṣṇovi, tak vzdálení oddaní, kteří byli okouzleni Jeho neomezenou mocí, byli seznamováni s Kṛṣṇovou touhou podrobovat se svým služebníkům.

10.11.10

Verš

krīṇīhi bhoḥ phalānīti
śrutvā satvaram acyutaḥ
phalārthī dhānyam ādāya
yayau sarva-phala-pradaḥ

Synonyma

krīṇīhi — prosím, pojďte a kupte si; bhoḥ — ó sousedé; phalāni — zralé ovoce; iti — takto; śrutvā — když slyšel; satvaram — velice brzy; acyutaḥ — Kṛṣṇa; phala-arthī — jako kdyby chtěl nějaké ovoce; dhānyam ādāya — poté, co vzal několik zrnek neloupané rýže; yayau — šel za prodavačkou ovoce; sarva-phala-pradaḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž může dát ovoce všeho druhu každému, jich měl nyní nedostatek.

Překlad

Jednou volala prodavačka ovoce: “Ó obyvatelé Vṛndāvanu, pokud si chcete koupit nějaké ovoce, pojďte sem!” Jakmile to Kṛṣṇa uslyšel, ihned vzal trochu rýže a šel ji vyměnit za ovoce, jako kdyby ho měl málo.

Význam

Příslušníci domorodých kmenů obvykle chodí vesničanům prodávat ovoce. Zde je popsáno, jak byli tito domorodci připoutáni ke Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa jim chtěl projevit svou přízeň, a proto si šel okamžitě koupit ovoce výměnou za neloupanou rýži, kterou nesl v rukách, jak to viděl u druhých.

10.11.11

Verš

phala-vikrayiṇī tasya
cyuta-dhānya-kara-dvayam
phalair apūrayad ratnaiḥ
phala-bhāṇḍam apūri ca

Synonyma

phala-vikrayiṇī — domorodá prodavačka ovoce, která již byla postarší; tasya — Kṛṣṇy; cyuta-dhānya — neloupaná rýže, kterou přinášel na výměnu, Mu z větší části vypadla; kara-dvayam — dlaně; phalaiḥ apūrayat — prodavačka naplnila Jeho malé dlaně ovocem; ratnaiḥ — výměnou za drahokamy a zlato; phala-bhāṇḍam — koš na ovoce; apūri ca — naplnil se.

Překlad

Jak Kṛṣṇa pospíchal za prodavačkou, většina zrnek, která nesl, Mu vypadla. Prodavačka přesto naplnila Jeho náruč ovocem a její koš se okamžitě naplnil drahokamy a zlatem.

Význam

V Bhagavad-gītě (9.26) Kṛṣṇa říká:

patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyaṁ
yo me bhaktyā prayacchati
tad ahaṁ bhakty-upahṛtam
aśnāmi prayatātmanaḥ

Kṛṣṇa je tak laskavý, že když Mu kdokoliv nabídne lístek, ovoce, květ nebo trochu vody, okamžitě to přijme. Jedinou podmínkou je, aby byly tyto věci nabízeny s bhakti (yo me bhaktyā prayacchati). Pokud je někdo nafoukaný, samolibý, a myslí si: “Mám velké bohatství a něco z toho dám Kṛṣṇovi,” Kṛṣṇa jeho oběť nepřijme. I když prodavačka patřila mezi chudé domorodce, její jednání s Kṛṣṇou bylo plné lásky. Říkala: “Kṛṣṇo, Tys ke mně přišel vyměnit rýži za nějaké ovoce. Všechnu rýži jsi poztrácel, ale i tak si můžeš vzít, co chceš.” Naplnila tedy Kṛṣṇovy dlaně tolika kusy ovoce, kolik jen unesl a On jí na oplátku naplnil celý koš drahokamy a zlatem.

Z této události bychom se měli poučit, že nabídneme-li Kṛṣṇovi cokoliv s láskou a náklonností, Kṛṣṇa nám to může miliónkrát oplatit, po hmotné i duchovní stránce. Základním principem je opětování lásky. Proto Kṛṣṇa učí v Bhagavad-gītě (9.27):

yat karoṣi yad aśnāsi
yaj juhoṣi dadāsi yat
yat tapasyasi kaunteya
tat kuruṣva mad-arpaṇam

“Ó synu Kuntī! Vše co děláš, jíš, obětuješ či rozdáváš, jakož i veškerou askezi, kterou podstupuješ, dělej jako oběť Mně.” Každý by se měl snažit dát Kṛṣṇovi s láskou něco ze svého příjmu. Tak učiní svůj život úspěšným. Kṛṣṇa v plné míře oplývá všemi druhy bohatství a od nikoho nic nepotřebuje. Je-li však někdo připraven Kṛṣṇovi něco dát, bude to pro jeho vlastní dobro. V této souvislosti se uvádí příklad, že když má někdo ozdobenou tvář, odraz jeho tváře je automaticky také ozdobený. Pokud se snažíme Kṛṣṇovi sloužit se vším, co máme, budeme jako nedílné části či odrazy Kṛṣṇy na oplátku sami šťastní. Kṛṣṇa je šťastný neustále, neboť je ātmārāma, dokonale spokojený se svým vlastním bohatstvím.

10.11.12

Verš

sarit-tīra-gataṁ kṛṣṇaṁ
bhagnārjunam athāhvayat
rāmaṁ ca rohiṇī devī
krīḍantaṁ bālakair bhṛśam

Synonyma

sarit-tīra — k řece; gatam — jenž odešel; kṛṣṇam — na Kṛṣṇu; bhagna-arjunam — po zábavě vyvrácení yamala-arjunových stromů; atha — tehdy; āhvayat — volala; rāmam ca — i Balarāmu; rohiṇī — matka Balarāmy; devī — bohyně štěstí; krīḍantam — kteří si hráli; bālakaiḥ — s mnoha dalšími chlapci; bhṛśam — zcela pohrouženi.

Překlad

Po vyvrácení yamala-arjunových stromů šla jednou Rohiṇīdevī zavolat Rāmu a Kṛṣṇu, kteří odešli k řece a společně s ostatními chlapci byli zcela pohrouženi ve hře.

Význam

I když byla Rohiṇīdevī matkou Balarāmy, matka Yaśodā byla ke Kṛṣṇovi a Balarāmovi více připoutaná než ona. Poslala Rohiṇīdevī zavolat Rāmu a Kṛṣṇu, kteří si hráli, neboť již byl čas na oběd. Rohiṇīdevī Je tedy šla zavolat a přerušit Jejich hru.

10.11.13

Verš

nopeyātāṁ yadāhūtau
krīḍā-saṅgena putrakau
yaśodāṁ preṣayām āsa
rohiṇī putra-vatsalām

Synonyma

na upeyātām — nevrátili se domů; yadā — když; āhūtau — byli zavoláni zpátky od hry; krīḍā-saṅgena — jelikož byli tolik připoutaní ke hře s jinými hochy; putrakau — dva synové (Kṛṣṇa a Balarāma); yaśodām preṣayām āsa — poslala matku Yaśodu, aby Je zavolala; rohiṇī — matka Rohiṇī; putra-vatsalām — jelikož matka Yaśodā projevovala Kṛṣṇovi a Balarāmovi více mateřské lásky.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma byli tak pohroužení do hry s jinými hochy, že se na Rohiṇino zavolání nevrátili. Proto Rohiṇī poslala matku Yaśodu, aby Je zavolala, neboť ta Jim projevovala více lásky.

Význam

Yaśodāṁ preṣayām āsa. Tato slova ukazují, že když Kṛṣṇa a Balarāma nereagovali na Rohiṇino volání, aby se vrátili, Rohiṇī si myslela, že když Je zavolá Yaśodā, přinutí Je to k návratu, neboť Yaśodā Jim projevovala více lásky než ona.

10.11.14

Verš

krīḍantaṁ sā sutaṁ bālair
ativelaṁ sahāgrajam
yaśodājohavīt kṛṣṇaṁ
putra-sneha-snuta-stanī

Synonyma

krīḍantam — zabraného do hry; sā — matka Yaśodā; sutam — svého syna; bālaiḥ — s ostatními chlapci; ati-velam — přestože již bylo velice pozdě; saha-agrajam — který si hrál se svým starším bratrem Balarāmou; yaśodā — matka Yaśodā; ajohavīt — volala (“Kṛṣṇo a Balarāmo, pojďte sem!”); kṛṣṇam — na Kṛṣṇu; putra-sneha-snuta-stanī — pod vlivem její extatické lásky jí přitom, jak Je volala, vytékalo z prsů mléko.

Překlad

Ačkoliv už bylo pozdě, Kṛṣṇa a Balarāma si hráli s ostatními chlapci a byli zabraní do své hry. Proto Je matka Yaśodā volala zpátky na oběd. Pod vlivem její extatické lásky k Nim jí přitom z prsů vytékalo mléko.

Význam

Slovo ajohavīt znamená “volající Je znovu a znovu”. “Kṛṣṇo a Balarāmo,” volala, “pojďte prosím zpátky! Zpozdili jste se na oběd. Už jste si hráli dost. Vraťte se!”

10.11.15

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇāravindākṣa
tāta ehi stanaṁ piba
alaṁ vihāraiḥ kṣut-kṣāntaḥ
krīḍā-śrānto ’si putraka

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa aravinda-akṣa — ó Kṛṣṇo, můj synu, Kṛṣṇo s lotosovýma očima; tāta — miláčku; ehi — pojď sem; stanam — mléko z mého prsu; piba — pij; alam vihāraiḥ — teď už si nemusíte hrát; kṣut-kṣāntaḥ — vyčerpaný hladem; krīḍā-śrāntaḥ — unavený hrou; asi — jistě jsi; putraka — ó můj synáčku.

Překlad

Matka Yaśodā volala: “Kṛṣṇo, můj milý synáčku, Kṛṣṇo s lotosovýma očima, pojď sem a napij se mléka z mého prsu! Jistě jsi vyčerpaný hladem a dlouhým hraním, můj miláčku. Už si nemusíš dál hrát.”

10.11.16

Verš

he rāmāgaccha tātāśu
sānujaḥ kula-nandana
prātar eva kṛtāhāras
tad bhavān bhoktum arhati

Synonyma

he rāma — můj milý synu Balarāmo; āgaccha — prosím, pojď sem; tāta — můj drahoušku; āśu — okamžitě; sa-anujaḥ — se svým mladším bratrem; kula-nandana — velká naděje naší rodiny; prātaḥ eva — zajisté ráno; kṛta-āhāraḥ — snídali jste; tat — proto; bhavān — Ty; bhoktum — sníst něco víc; arhati — měl bys.

Překlad

“Můj milý Baladevo, nejlepší z naší rodiny! Pojď prosím se svým mladším bratrem Kṛṣṇou hned sem! Jedli jste jen ráno a teď byste měli sníst něco víc.”

10.11.17

Verš

pratīkṣate tvāṁ dāśārha
bhokṣyamāṇo vrajādhipaḥ
ehy āvayoḥ priyaṁ dhehi
sva-gṛhān yāta bālakāḥ

Synonyma

pratīkṣate — čeká; tvām — na Vás oba (Kṛṣṇu a Balarāmu); dāśārha — ó Balarāmo; bhokṣyamāṇaḥ — toužící jíst; vraja-adhipaḥ — král Vraji, Nanda Mahārāja; ehi — pojď sem; āvayoḥ — naše; priyam — potěšení; dhehi — uvaž; sva-gṛhān — do svých domovů; yāta — ať jdou; bālakāḥ — ostatní chlapci.

Překlad

“Nanda Mahārāja, král Vraji, čeká, až bude moci jíst. Čeká na Tebe, můj milý synu Balarāmo. Pojď tedy prosím zpátky a udělej nám radost. Všichni chlapci, kteří si s Tebou a s Kṛṣṇou hrají, by teď měli jít do svých domovů.”

Význam

Je zřejmé, že Nanda Mahārāja pravidelně jedl se svými dvěma syny, Kṛṣṇou a Balarāmou. Yaśodā řekla ostatním chlapcům: “Teď běžte všichni domů!” Otec a syn obvykle stolují spolu, takže matka Yaśodā požádala Kṛṣṇu a Balarāmu, aby se vrátili, a ostatním chlapcům radila jít domů, aby na ně rodiče nemuseli čekat.

10.11.18

Verš

dhūli-dhūsaritāṅgas tvaṁ
putra majjanam āvaha
janmarkṣaṁ te ’dya bhavati
viprebhyo dehi gāḥ śuciḥ

Synonyma

dhūli-dhūsarita-aṅgaḥ tvam — máš celé tělo pokryté prachem a pískem; putra — můj milý synu; majjanam āvaha — teď pojď sem, vykoupej se; janma-ṛkṣam — příznivá hvězda Tvého narození; te — Tebe; adya — dnes; bhavati — je; viprebhyaḥ — čistým brāhmaṇům; dehi — dej; gāḥ — krávy; śuciḥ — očištěný.

Překlad

Matka Yaśodā dále řekla Kṛṣṇovi: “Můj milý synu, celý den sis hrál, a Tvé tělo je proto pokryté prachem a pískem. Pojď se vykoupat! Měsíc je dnes v konjunkci s příznivou hvězdou Tvého narození, tak buď čistý a rozdej krávy brāhmaṇům.”

Význam

Ve védské kultuře je zvykem při jakémkoli příznivém obřadu darovat pěkné krávy brāhmaṇům. Proto matka Yaśodā vyzvala Kṛṣṇu: “Pojď prosím sem a buď teď místo hraní nadšený do rozdávání milodarů!” Yajña-dāna-tapaḥ-karma na tyājyaṁ kāryam eva tat. V Bhagavad-gītě (18.5) je doporučeno nikdy neustat v konání oběti, rozdávání milodarů a podstupování askeze. Yajño dānaṁ tapaś caiva pāvanāni manīṣiṇām-dokonce ani ten, kdo je velice duchovně pokročilý, by neměl těchto tří povinností zanechat. Na oslavu svých narozenin by měl člověk vykonat alespoň některou z těchto tří činností (yajña, dāna či tapaḥ) nebo všechny tři dohromady.

10.11.19

Verš

paśya paśya vayasyāṁs te
mātṛ-mṛṣṭān svalaṅkṛtān
tvaṁ ca snātaḥ kṛtāhāro
viharasva svalaṅkṛtaḥ

Synonyma

paśya paśya — jen se podívej; vayasyān — na chlapce Tvého věku; te — Tvé; mātṛ-mṛṣṭān — umyté svými matkami; su-alaṅkṛtān — ozdobené pěknými šperky; tvam ca — Ty také; snātaḥ — poté, co se vykoupeš; kṛta-āhāraḥ — a sníš oběd; viharasva — hraj si s nimi; su-alaṅkṛtaḥ — celý ozdobený jako oni.

Překlad

“Jen se podívej, jak všechny Tvé stejně staré kamarády jejich matky umyly a ozdobily krásnými šperky! Měl by si sem přijít, a až se vykoupeš, sníš oběd a necháš se ozdobit, můžeš si se svými kamarády zase hrát.”

Význam

Malí chlapci jsou obvykle soutěživí. Pokud jeden z kamarádů něco udělá, jiný chce také něco udělat. Proto matka Yaśodā poukázala na to, jak byli Kṛṣṇovi kamarádi ozdobení, aby Ho to přimělo ozdobit se jako oni.

10.11.20

Verš

itthaṁ yaśodā tam aśeṣa-śekharaṁ
matvā sutaṁ sneha-nibaddha-dhīr nṛpa
haste gṛhītvā saha-rāmam acyutaṁ
nītvā sva-vāṭaṁ kṛtavaty athodayam

Synonyma

ittham — tak; yaśodā — matka Yaśodā; tam aśeṣa-śekharam — Kṛṣṇu, jenž byl korunou všeho příznivého a nepřipadalo v úvahu, že by byl špinavý; matvā — považující; sutam — za svého syna; sneha-nibaddha-dhīḥ — kvůli intenzivní náladě lásky; nṛpa — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); haste — za ruku; gṛhītvā — beroucí; saha-rāmam — s Balarāmou; acyutam — Kṛṣṇu, jenž nikdy neklesá; nītvā — přivádějící; sva-vāṭam — domů; kṛtavatī — vykonala; atha — nyní; udayam — jas díky tomu, že Ho vykoupala, oblékla a ozdobila šperky.

Překlad

Milý Mahārāji Parīkṣite, Yaśodā, Kṛṣṇova matka, pod vlivem intenzivní lásky považovala Kṛṣṇu, jenž byl korunou všeho bohatství, za svého syna. Vzala tedy Kṛṣṇu i Balarāmu za ruce a přivedla Je domů, kde vykonala své povinnosti-celé Je vykoupala, oblékla a nakrmila.

Význam

Kṛṣṇa je stále krásný, čistý a vznešený a nepotřebuje, aby Ho někdo myl, koupal či oblékal, ale matka Yaśodā Ho z lásky považovala za své obyčejné dítě a konala své povinnosti, aby její syn neustále zářil.

10.11.21

Verš

śrī-śuka uvāca
gopa-vṛddhā mahotpātān
anubhūya bṛhadvane
nandādayaḥ samāgamya
vraja-kāryam amantrayan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; gopa-vṛddhāḥ — starší z pastevců; mahā-utpātān — velké pohromy; anubhūya — poté, co zažili; bṛhadvane — v oblasti zvané Bṛhadvan; nanda-ādayaḥ — Nanda Mahārāja a další pastevci krav; samāgamya — sešli se; vraja-kāryam — problémy Vrajabhūmi; amantrayan — uvažovali o tom, jak ukončit nepřetržité znepokojující události v Mahāvanu.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté se sešli všichni starší pastevci v čele s Nandou Mahārājem, a jelikož v Bṛhadvanu zažili již tolik velkých pohrom, zvažovali, co udělat, aby zastavili sled znepokojujících událostí, ke kterým ve Vraji docházelo.

10.11.22

Verš

tatropananda-nāmāha
gopo jñāna-vayo-’dhikaḥ
deśa-kālārtha-tattva-jñaḥ
priya-kṛd rāma-kṛṣṇayoḥ

Synonyma

tatra — na tom shromáždění; upānanda-nāmā — jménem Upānanda (starší bratr Nandy Mahārāje); āha — řekl; gopaḥ — pastevec krav; jñāna-vayaḥ-adhikaḥ — který byl co do poznání a věku ze všech nejstarší; deśa-kāla-artha-tattva-jñaḥ — velmi zkušený s ohledem na čas, místa a okolnosti; priya-kṛt — pro dobro; rāma-kṛṣṇayoḥ — Balarāmy a Kṛṣṇy, Nejvyšších Osobností Božství.

Překlad

Pastevec jménem Upānanda, který byl nejzralejší věkem i poznáním a měl hodně zkušeností s ohledem na čas, místo a okolnosti, přednesl na tomto shromáždění všech obyvatel Gokuly následující návrh pro dobro Rāmy a Kṛṣṇy.

10.11.23

Verš

utthātavyam ito ’smābhir
gokulasya hitaiṣibhiḥ
āyānty atra mahotpātā
bālānāṁ nāśa-hetavaḥ

Synonyma

utthātavyam — nyní by toto místo mělo být opuštěno; itaḥ — odtud, z Gokuly; asmābhiḥ — námi všemi; gokulasya — tohoto místa, Gokuly; hita-eṣibhiḥ — těmi, kdo to myslí s tímto místem dobře; āyānti — dějí se; atra — zde; mahā-utpātāḥ — mnohé velké pohromy; bālānām — pro chlapce, jako je Rāma a Kṛṣṇa; nāśa-hetavaḥ — s jasným záměrem Je zabít.

Překlad

Pravil: “Moji milí přátelé, pastevci, pro dobro tohoto místa, Gokuly, bychom ho měli opustit, protože zde stále dochází k mnoha pohromám sledujícím jediný záměr-usmrtit Rāmu a Kṛṣṇu.”

10.11.24

Verš

muktaḥ kathañcid rākṣasyā
bāla-ghnyā bālako hy asau
harer anugrahān nūnam
anaś copari nāpatat

Synonyma

muktaḥ — byl vysvobozen; kathañcit — nějak; rākṣasyāḥ — ze spárů Rākṣasī Pūtany; bāla-ghnyāḥ — která byla odhodlaná zabíjet malé děti; bālakaḥ — zvláště malého Kṛṣṇu; hi — protože; asau — On; hareḥ anugrahāt — milostí Nejvyšší Osobnosti Božství; nūnam — jistě; anaḥ ca — a ruční vozík; upari — na dítě; na — ne; apatat — spadl.

Překlad

“Jedině milost Nejvyšší Osobnosti Božství zachránila malého Kṛṣṇu ze spárů Rākṣasī Pūtany, která byla odhodlaná Ho zabít. Pak se znovu Nejvyšší Bůh postaral o to, aby dítě nezavalil ruční vozík.”

10.11.25

Verš

cakra-vātena nīto ’yaṁ
daityena vipadaṁ viyat
śilāyāṁ patitas tatra
paritrātaḥ sureśvaraiḥ

Synonyma

cakra-vātena — démonem v podobě větrného víru (Tṛṇāvartou); nītaḥ ayam — Kṛṣṇa byl odnesen; daityena — démonem; vipadam — nebezpečně; viyat — do nebe; śilāyām — na plochý balvan; patitaḥ — spadlý; tatra — tam; paritrātaḥ — byl zachráněn; sura-īśvaraiḥ — milostí Pána Viṣṇua nebo Jeho společníků.

Překlad

“Poté ještě odnesl dítě démon Tṛṇāvarta v podobě větrného víru. Vynesl Je do nebezpečné výšky, aby ukončil Jeho život, ale sám spadl na plochý balvan. I v tomto případě se dítě milostí Pána Viṣṇua nebo Jeho společníků zachránilo.”

10.11.26

Verš

yan na mriyeta drumayor
antaraṁ prāpya bālakaḥ
asāv anyatamo vāpi
tad apy acyuta-rakṣaṇam

Synonyma

yat — pak zase; na mriyeta — nezemřel; drumayoḥ antaram — mezi dvěma stromy; prāpya — i když byl mezi; bālakaḥ asau — tento chlapec Kṛṣṇa; anyatamaḥ — jiné dítě; vā api — ani; tat api acyuta-rakṣaṇam — i v tomto případě Ho zachránil Nejvyšší Pán.

Překlad

Nedávno se také stalo, že spadly dva stromy, a přestože byly děti blízko nich, nebo dokonce mezi nimi, Kṛṣṇa ani žádný z Jeho kamarádů nezahynul. I to musíme považovat za milost Nejvyšší Osobnosti Božství.”

10.11.27

Verš

yāvad autpātiko ’riṣṭo
vrajaṁ nābhibhaved itaḥ
tāvad bālān upādāya
yāsyāmo ’nyatra sānugāḥ

Synonyma

yāvat — dokud; autpātikaḥ — obtěžující; ariṣṭaḥ — démon; vrajam — tuto Gokulu Vrajabhūmi; na — ne; abhibhavet itaḥ — odejde odsud; tāvat — do té doby; bālān upādāya — pro dobro chlapců; yāsyāmaḥ — půjdeme; anyatra — někam jinam; sa-anugāḥ — s našimi následovníky.

Překlad

“Všechny tyto události způsobuje nějaký neznámý démon. Dokud tyto pohromy neskončí, jsme povinni jít s chlapci někam jinam, dříve než sem přijde a způsobí nějaké další neštěstí.”

Význam

Upānanda navrhoval: “Kṛṣṇa byl milostí Pána Viṣṇua zachráněn ze všech nebezpečných situací. Opusťme nyní toto místo, dříve než nás ohrozí na životě nějaký další démon, a odejděme někam jinam, kde budeme moci Pána Viṣṇua nerušeně uctívat.” Oddaný si přeje, aby se mohl vždy v klidu věnovat oddané službě. Zde však vidíme, že rušivé vlivy působily i během Kṛṣṇovy přítomnosti, kdy měli Nanda Mahārāja a ostatní pastevci Nejvyšší Osobnost Božství ve svém středu. Kṛṣṇa samozřejmě v každém případě zvítězil. Z toho si můžeme vzít ponaučení, že nás takzvané pohromy nemají znepokojovat. Našemu hnutí pro vědomí Kṛṣṇy hrozila a hrozí mnohá nebezpečí, ale my se nesmíme nechat odradit a zastavit svůj postup kupředu. Naopak, lidé na celém světě toto hnutí velice nadšeně přijímají a kupují si literaturu o vědomí Kṛṣṇy se znásobenou energií. Přicházejí tedy jak problémy, tak povzbuzení. Tak tomu bylo i v dobách Kṛṣṇovy přítomnosti.

10.11.28

Verš

vanaṁ vṛndāvanaṁ nāma
paśavyaṁ nava-kānanam
gopa-gopī-gavāṁ sevyaṁ
puṇyādri-tṛṇa-vīrudham

Synonyma

vanam — další les; vṛndāvanam nāma — jménem Vṛndāvan; paśavyam — velice vhodné místo pro chov krav a jiných zvířat; nava-kānanam — je tam mnoho nových míst podobných zahradám; gopa-gopī-gavām — pro všechny pastevce, jejich rodinné příslušníky a krávy; sevyam — velice šťastné, vhodné místo; puṇya-adri — jsou tam pěkné kopce; tṛṇa — traviny; vīrudham — a popínavé rostliny.

Překlad

“Mezi Nandīśvarou a Mahāvanem leží místo zvané Vṛndāvan, které je velice vhodné k životu, protože tam rostou v hojné míře traviny a popínavé i jiné rostliny pro krávy a další zvířata. Jsou tam pěkné zahrady a vysoké kopce a celkově dobré podmínky zaručující štěstí všech gopů, gopī i našich zvířat.”

Význam

Vṛndāvan se rozkládá mezi Nandīśvarou a Mahāvanem. Nejprve se pastevci přestěhovali do Mahāvanu, ale ani tam nebyl klid. Proto si zvolili Vṛndāvan, který ležel mezi oběma vesnicemi, a rozhodli se jít tam.

10.11.29

Verš

tat tatrādyaiva yāsyāmaḥ
śakaṭān yuṅkta mā ciram
godhanāny agrato yāntu
bhavatāṁ yadi rocate

Synonyma

tat — proto; tatra — tam; adya eva — ještě dnes; yāsyāmaḥ — pojeďme; śakaṭān — všechny vozy; yuṅkta — připravme; mā ciram — neprodleně; go-dhanāni — všechny krávy; agrataḥ — vpředu; yāntu — nechť jdou; bhavatām — vám všem; yadi — jestliže; rocate — zamlouvá se to.

Překlad

“Proto vyjeďme okamžitě, ještě dnes. Již není na co čekat. Pokud souhlasíte s mým návrhem, připravme všechny volské povozy, nechme jít krávy před námi a vydejme se tam.”

10.11.30

Verš

tac chrutvaika-dhiyo gopāḥ
sādhu sādhv iti vādinaḥ
vrajān svān svān samāyujya
yayū rūḍha-paricchadāḥ

Synonyma

tat śrutvā — když vyslechli tuto Upānandovu radu; eka-dhiyaḥ — jednohlasně schválili; gopāḥ — všichni pastevci; sādhu sādhu — výborně, výborně; iti — takto; vādinaḥ — hovořící, prohlašující; vrajān — krávy; svān svān — každý své; samāyujya — poté, co shromáždili; yayuḥ — vyjeli; rūḍha-paricchadāḥ — se všemi oděvy a osobním majetkem uloženým na vozech.

Překlad

Po vyslechnutí této Upānandovy rady pastevci jednomyslně souhlasili. “Výborně!” říkali, “Výborně!” Dali do pořádku vše ohledně svých domácích záležitostí, uložili své oděvy a jiný osobní majetek na vozy a ihned vyjeli do Vṛndāvanu.

10.11.31-32

Verš

vṛddhān bālān striyo rājan
sarvopakaraṇāni ca
anaḥsv āropya gopālā
yattā ātta-śarāsanāḥ

godhanāni puraskṛtya
śṛṅgāṇy āpūrya sarvataḥ
tūrya-ghoṣeṇa mahatā
yayuḥ saha-purohitāḥ

Synonyma

vṛddhān — nejprve všechny starce; bālān — děti; striyaḥ — ženy; rājan — ó králi Parīkṣite; sarva-upakaraṇāni ca — pak vše nezbytné a veškerý majetek, který měli; anaḥsu — na vozech tažených volským spřežením; āropya — přechovávající; gopālāḥ — všichni pastevci; yattāḥ — s velkou pečlivostí; ātta-śara-asanāḥ — plně vyzbrojeni luky a šípy; go-dhanāni — všechny krávy; puraskṛtya — vedoucí vpředu; śṛṅgāṇi — trubky z rohů; āpūrya — rozeznívající; sarvataḥ — všude kolem; tūrya-ghoṣeṇa — za zvuku trubek; mahatā — hlasitého; yayuḥ — vyjeli; saha-purohitāḥ — s kněžími.

Překlad

Všechny starce, ženy, děti a vybavení domácnosti vezli pastevci na povozech tažených voly. Pečlivě si připravili luky a šípy a pak rozezněli trubky zhotovené z rohů. Ó králi Parīkṣite, takto, za hlaholu trubek ozývajícího se ze všech stran, se pastevci, doprovázeni svými kněžími, vydali na cestu.

Význam

V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv byli obyvatelé Gokuly většinou pastevci krav a zemědělci, přesto věděli, jak se ubránit v nebezpečí a jak chránit ženy, starce, krávy, děti i bráhmanské kněze, purohity.

10.11.33

Verš

gopyo rūḍha-rathā nūtna-
kuca-kuṅkuma-kāntayaḥ
kṛṣṇa-līlā jaguḥ prītyā
niṣka-kaṇṭhyaḥ suvāsasaḥ

Synonyma

gopyaḥ — všechny pastevkyně; rūḍha-rathāḥ — když jely na povozech; nūtna-kuca-kuṅkuma-kāntayaḥ — jejich těla, zvláště prsa, byla ozdobena čerstvou kuṅkumou; kṛṣṇa-līlāḥ — Kṛṣṇovy zábavy; jaguḥ — opěvovaly; prītyā — s velkým potěšením; niṣka-kaṇṭhyaḥ — s ozdobnými medailónky kolem krku; su-vāsasaḥ — velmi pěkně oblečené.

Překlad

Pastevkyně, které jely na vozech, byly pěkně oblečené do skvělých šatů a jejich těla, zvláště ňadra, byla ozdobena čerstvým kunkumovým práškem. Během jízdy s velkým potěšením opěvovaly Kṛṣṇovy zábavy.

10.11.34

Verš

tathā yaśodā-rohiṇyāv
ekaṁ śakaṭam āsthite
rejatuḥ kṛṣṇa-rāmābhyāṁ
tat-kathā-śravaṇotsuke

Synonyma

tathā — jakož i; yaśodā-rohiṇyau — matka Yaśodā a matka Rohiṇī; ekam śakaṭam — na jednom voze; āsthite — usazené; rejatuḥ — nádherné; kṛṣṇa-rāmābhyām — Kṛṣṇa a Balarāma společně se svými matkami; tat-kathā — o zábavách Kṛṣṇy a Balarāmy; śravaṇa-utsuke — když poslouchaly s velkou transcendentální radostí.

Překlad

Matka Yaśodā a Rohiṇīdevī poslouchaly vyprávění o zábavách Kṛṣṇy a Balarāmy s nesmírnou radostí. Jelikož nechtěly být od svých synů ani na okamžik odloučené, nasedly s Nimi na jeden vůz. Všichni společně tak vypadali překrásně.

Význam

Je zřejmé, že matka Yaśodā a Rohiṇī nemohly být od Kṛṣṇy a Balarāmy odloučené ani na okamžik. Stále trávily svůj čas buď tak, že se o Kṛṣṇu a Balarāmu přímo staraly, nebo že naslouchaly vyprávění o Jejich zábavách. Vypadaly tak velmi krásně.

10.11.35

Verš

vṛndāvanaṁ sampraviśya
sarva-kāla-sukhāvaham
tatra cakrur vrajāvāsaṁ
śakaṭair ardha-candravat

Synonyma

vṛndāvanam — na posvátné místo jménem Vṛndāvan; sampraviśya — poté, co přijeli; sarva-kāla-sukha-āvaham — kde je příjemné žít ve všech ročních obdobích; tatra — tam; cakruḥ — sestavili; vraja-āvāsam — sídlo ve Vraji; śakaṭaiḥ — z vozů; ardha-candravat — vytvářející půlkruh podobný půlměsíci.

Překlad

Tak přijeli do Vṛndāvanu, kde je vždy příjemné žít, ve všech ročních obdobích. Vytvořili si provizorní sídlo tak, že kolem sebe rozestavili vozy do tvaru půlměsíce.

Význam

Ve Viṣṇu Purāṇě je řečeno:

śakaṭī-vāṭa-paryantaś
candrārdha-kāra-saṁsthite

A v Hari-vaṁśe se uvádí:

kaṇṭakībhiḥ pravṛddhābhis
tathā kaṇṭakībhir drumaiḥ
nikhātocchrita-śākhābhir
abhiguptaṁ samantataḥ

Nebylo třeba kolem stavět hrazení. Jedna strana již byla chráněna trnitými stromy, a tak byli obyvatelé ve svém dočasném obydlí obklopeni trnitým porostem, vozy a zvířaty.

10.11.36

Verš

vṛndāvanaṁ govardhanaṁ
yamunā-pulināni ca
vīkṣyāsīd uttamā prītī
rāma-mādhavayor nṛpa

Synonyma

vṛndāvanam — místo zvané Vṛndāvan; govardhanam — společně s kopcem Govardhanem; yamunā-pulināni ca — a břehy řeky Yamuny; vīkṣya — když viděli tuto scenérii; āsīt — trvala či byla vychutnávána; uttamā prītī — svrchovaná blaženost; rāma-mādhavayoḥ — Kṛṣṇy a Balarāmy; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když Rāma a Kṛṣṇa hleděli na Vṛndāvan, Govardhan a břehy řeky Yamuny, oba zažívali velkou blaženost.

10.11.37

Verš

evaṁ vrajaukasāṁ prītiṁ
yacchantau bāla-ceṣṭitaiḥ
kala-vākyaiḥ sva-kālena
vatsa-pālau babhūvatuḥ

Synonyma

evam — tak; vraja-okasām — všem obyvatelům Vraji; prītim — potěšení; yacchantau — působící; bāla-ceṣṭitaiḥ — dětskými činnostmi a zábavami; kala-vākyaiḥ — a sladkým žvatláním; sva-kālena — časem; vatsa-pālau — starat se o telata; babhūvatuḥ — dospěli.

Překlad

Svým chováním malých chlapců a dětským žvatláním působili Kṛṣṇa a Balarāma transcendentální potěšení všem obyvatelům Vraji. Časem dospěli do věku, kdy dostali na starost telata.

Význam

Jakmile Kṛṣṇa a Balarāma trochu povyrostli, měli pečovat o telata. I když se narodili ve velice zámožné rodině, nic to neměnilo na tom, že museli dohlížet na telátka. Tak vypadala výchova. Ti, kdo se nenarodili v bráhmanských rodinách, nedostávali akademické vzdělání. Brāhmaṇové studovali literaturu a akademické předměty, kṣatriyové byli připravováni na vedení státu a vaiśyové se učili, jak obdělávat půdu a starat se o krávy s telaty. Nikdo nemusel marnit čas chozením do školy, jen aby dostal nevhodné vzdělání a pak zvětšil počet nezaměstnaných. Kṛṣṇa a Balarāma nás učili svým vlastním chováním. Kṛṣṇa se staral o krávy a hrál na flétnu, zatímco Balarāma s pluhem v ruce měl na starost zemědělské činnosti.

10.11.38

Verš

avidūre vraja-bhuvaḥ
saha gopāla-dārakaiḥ
cārayām āsatur vatsān
nānā-krīḍā-paricchadau

Synonyma

avidūre — nedaleko od obydlí Vrajavāsīch; vraja-bhuvaḥ — od území zvaného Vraja; saha gopāla-dārakaiḥ — s dalšími chlapci stejného zaměstnání (pasáčky krav); cārayām āsatuḥ — pásli; vatsān — malá telátka; nānā — různé; krīḍā — hry; paricchadau — pěkně oblečeni do různých šatů a s různým náčiním.

Překlad

Kṛṣṇa i Balarāma, vybaveni různými hračkami, si nedaleko od svých obydlí hráli s dalšími pasáčky a přitom pásli malá telátka.

10.11.39-40

Verš

kvacid vādayato veṇuṁ
kṣepaṇaiḥ kṣipataḥ kvacit
kvacit pādaiḥ kiṅkiṇībhiḥ
kvacit kṛtrima-go-vṛṣaiḥ

vṛṣāyamāṇau nardantau
yuyudhāte parasparam
anukṛtya rutair jantūṁś
ceratuḥ prākṛtau yathā

Synonyma

kvacit — někdy; vādayataḥ — foukající; veṇum — na flétnu; kṣepaṇaiḥ — pomocí praku; kṣipataḥ — vrhající kameny, aby získali ovoce; kvacit — někdy; kvacit pādaiḥ — někdy nohama; kiṅkiṇībhiḥ — se zvukem nákotníčků; kvacit — někdy; kṛtrima-go-vṛṣaiḥ — tak, že si hráli na krávy a býky; vṛṣāyamāṇau — napodobující zvířata; nardantau — hlasitě křičící; yuyudhāte — často bojovali; parasparam — jeden proti druhému; anukṛtya — napodobující; rutaiḥ — zvuky; jantūn — všechna zvířata; ceratuḥ — toulávali se; prākṛtau — dvě obyčejné děti; yathā — jako.

Překlad

Někdy Kṛṣṇa a Balarāma hráli na své flétny, jindy vrhali prakem kameny, aby dostali ovoce ze stromů, nebo házeli samotné kameny a jindy s cinkajícími nákotníčky hráli kopanou s plody, jako je bél či āmalakī. Někdy si přes sebe hodili přikrývky a hráli si na krávy a býky, a pak spolu s hlasitým křikem bojovali, nebo jindy napodobovali zvířecí hlasy. Tak se bavili, úplně stejně jako dvě obyčejné lidské děti.

Význam

Vṛndāvan je plný pávů. Kūjat-kokila-haṁsa-sārasa-gaṇākīrṇe mayūrākule. Ve vṛndāvanském lese je vždy plno kukaček, volavek, labutí, pávů, jeřábů a také opic, býků a krav. Kṛṣṇa a Balarāma tedy napodobovali hlasy těchto zvířat a těšili se ze svých her.

10.11.41

Verš

kadācid yamunā-tīre
vatsāṁś cārayatoḥ svakaiḥ
vayasyaiḥ kṛṣṇa-balayor
jighāṁsur daitya āgamat

Synonyma

kadācit — jednou; yamunā-tīre — na břehu Yamuny; vatsān — telátka; cārayatoḥ — když pásli; svakaiḥ — svými; vayasyaiḥ — s dalšími kamarády; kṛṣṇa-balayoḥ — Kṛṣṇa i Balarāma; jighāṁsuḥ — toužící Je zabít; daityaḥ — další démon; āgamat — dospěl tam.

Překlad

Jednoho dne, když Rāma a Kṛṣṇa se svými kamarády pásli telátka na břehu řeky Yamuny, přišel tam další démon, který Je chtěl zabít.

10.11.42

Verš

taṁ vatsa-rūpiṇaṁ vīkṣya
vatsa-yūtha-gataṁ hariḥ
darśayan baladevāya
śanair mugdha ivāsadat

Synonyma

tam — démona; vatsa-rūpiṇam — v podobě telete; vīkṣya — když spatřil; vatsa-yūtha-gatam — když se démon vmísil mezi ostatní telata; hariḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; darśayan — naznačil; baladevāya — Baladevovi; śanaiḥ — pozvolna; mugdhaḥ iva — jako kdyby nic nechápal; āsadat — přiblížil se k démonovi.

Překlad

Když Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, viděl, že se démon proměnil v tele a vmísil se mezi ostatní telata, upozornil Baladevu: “Tady je další démon.” Pak se k démonovi pozvolna přiblížil, jako kdyby neznal jeho záměry.

Význam

Slova mugdha iva znamenají, že i když Kṛṣṇa ví všechno, předstíral, že neví, z jakého důvodu se démon vmísil mezi telata, a Baladevovi dal tajné znamení.

10.11.43

Verš

gṛhītvāpara-pādābhyāṁ
saha-lāṅgūlam acyutaḥ
bhrāmayitvā kapitthāgre
prāhiṇod gata-jīvitam
sa kapitthair mahā-kāyaḥ
pātyamānaiḥ papāta ha

Synonyma

gṛhītvā — chytil; apara-pādābhyām — za zadní nohy; saha — společně s; lāṅgūlam — ocasem; acyutaḥ — Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství; bhrāmayitvā — prudce zatočil; kapittha-agre — do koruny stromu kapittha; prāhiṇot — vyhodil ho; gata-jīvitam — tělo bez života; saḥ — ten démon; kapitthaiḥ — se stromy kapittha; mahā-kāyaḥ — nabyl obrovských rozměrů; pātyamānaiḥ — a když se strom skácel; papāta ha — spadl mrtvý na zem.

Překlad

Poté Śrī Kṛṣṇa chytil démona za zadní nohy a za ocas, prudce jím točil, dokud démon nezemřel, a vyhodil ho do koruny stromu kapittha. Ten se pak zřítil na zem i s démonovým tělem, jež nabylo obrovských rozměrů.

Význam

Kṛṣṇa zabitím démona zároveň shodil plody kapittha, aby je On, Balarāma a ostatní chlapci mohli jíst. Těmto plodům se také někdy říká kṣatbel-phala. Mají velice chutnou sladkokyselou dužinu, kterou má každý rád.

10.11.44

Verš

taṁ vīkṣya vismitā bālāḥ
śaśaṁsuḥ sādhu sādhv iti
devāś ca parisantuṣṭā
babhūvuḥ puṣpa-varṣiṇaḥ

Synonyma

tam — tuto událost; vīkṣya — když viděli; vismitāḥ — velice udiveni; bālāḥ — všichni ostatní chlapci; śaśaṁsuḥ — vychvalovali; sādhu sādhu iti — volající “výborně, výborně!”; devāḥ ca — a všichni polobozi z nebeských planet; parisantuṣṭāḥ — nanejvýš spokojení; babhūvuḥ — stali se; puṣpa-varṣiṇaḥ — zasypávali Kṛṣṇu květy.

Překlad

Když pasáčci viděli démonovo mrtvé tělo, všichni volali: “To se Ti povedlo, Kṛṣṇo! Výborně! Výborně! Děkujeme Ti!” Všichni polobozi ve vyšším planetárním systému měli radost a zasypávali Nejvyšší Osobnost Božství květy.

10.11.45

Verš

tau vatsa-pālakau bhūtvā
sarva-lokaika-pālakau
saprātar-āśau go-vatsāṁś
cārayantau viceratuḥ

Synonyma

tau — Kṛṣṇa a Balarāma; vatsa-pālakau — jako by opatrující telata; bhūtvā — poté, co se stali; sarva-loka-eka-pālakau — i když jsou těmi, kdo zaopatřují všechny živé bytosti po celém vesmíru; sa-prātaḥ-āśau — dojedli snídani; go-vatsān — všechna telata; cārayantau — pasoucí; viceratuḥ — toulali se z místa na místo.

Překlad

Po usmrcení démona dojedli Kṛṣṇa a Balarāma svou snídani, a přitom jak pokračovali v pasení telátek, putovali z místa na místo. Kṛṣṇa a Balarāma, Nejvyšší Osobnosti Božství, kteří udržují celé stvoření, pečovali o telata, jako kdyby byli obyčejnými pasáčky.

Význam

Paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām. Zabíjení duṣkṛtī v tomto hmotném světě tvořilo Kṛṣṇův každodenní program. Nijak to nenarušovalo Jeho každodenní povinnosti, neboť to pro Něho byla rutinní záležitost. Když pásl telátka na břehu řeky Yamuny, docházelo ke dvěma či třem takovým událostem každý den. Přestože šlo o vážné situace, zabíjet jednoho démona za druhým bylo Jeho běžnou činností.

10.11.46

Verš

svaṁ svaṁ vatsa-kulaṁ sarve
pāyayiṣyanta ekadā
gatvā jalāśayābhyāśaṁ
pāyayitvā papur jalam

Synonyma

svam svam — každý své; vatsa-kulam — stádo telátek; sarve — všichni chlapci a s nimi Kṛṣṇa a Balarāma; pāyayiṣyantaḥ — když je chtěli napojit vodou; ekadā — jednoho dne; gatvā — šli; jala-āśaya-abhyāśam — k vodní nádrži; pāyayitvā — poté, co dali napít zvířatům; papuḥ jalam — sami také pili vodu.

Překlad

Jednoho dne přivedli všichni chlapci včetně Kṛṣṇy a Balarāmy svá stáda telat k vodní nádrži, aby jim dali napít. Poté, co se napojila zvířata, pili vodu i chlapci.

10.11.47

Verš

te tatra dadṛśur bālā
mahā-sattvam avasthitam
tatrasur vajra-nirbhinnaṁ
gireḥ śṛṅgam iva cyutam

Synonyma

te — oni; tatra — tam; dadṛśuḥ — spatřili; bālāḥ — všichni chlapci; mahā-sattvam — obrovské tělo; avasthitam — spočívající; tatrasuḥ — dostali strach; vajra-nirbhinnam — uražený bleskem; gireḥ śṛṅgam — vrchol hory; iva — jako; cyutam — spadlý tam.

Překlad

Hned vedle nádrže hoši spatřili obrovského tvora připomínajícího vrchol hory odštípnutý a sražený na zem bleskem. Už jen pohled na tak ohromnou živou bytost jim naháněl strach.

10.11.48

Verš

sa vai bako nāma mahān
asuro baka-rūpa-dhṛk
āgatya sahasā kṛṣṇaṁ
tīkṣṇa-tuṇḍo ’grasad balī

Synonyma

saḥ — ten tvor; vai — jistě; bakaḥ nāma — jménem Bakāsura; mahān asuraḥ — velký, obrovský démon; baka-rūpa-dhṛk — v těle velké volavky; āgatya — přišel tam; sahasā — náhle; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; tīkṣṇa-tuṇḍaḥ — ostrý zobák; agrasat — spolkl; balī — velmi silný.

Překlad

Tento obrovský démon se jmenoval Bakāsura. Vzal na sebe podobu volavky s velice ostrým zobákem. Jakmile tam přišel, okamžitě Kṛṣṇu spolkl.

10.11.49

Verš

kṛṣṇaṁ mahā-baka-grastaṁ
dṛṣṭvā rāmādayo ’rbhakāḥ
babhūvur indriyāṇīva
vinā prāṇaṁ vicetasaḥ

Synonyma

kṛṣṇam — Kṛṣṇu; mahā-baka-grastam — spolknutého velkou volavkou; dṛṣṭvā — když viděli, co se stalo; rāma-ādayaḥ arbhakāḥ — všichni ostatní chlapci v čele s Balarāmou; babhūvuḥ — byli zdrceni; indriyāṇi — smysly; iva — jako; vinā — bez; prāṇam — života; vicetasaḥ — naprosto bezradní, téměř v bezvědomí.

Překlad

Když Balarāma a ostatní chlapci viděli, že Kṛṣṇu pozřela obrovská volavka, téměř ztratili vědomí, jako smysly bez života.

Význam

Balarāma může udělat cokoliv, ale pod vlivem intenzivní lásky ke svému bratrovi byl na okamžik bezradný. Je řečeno, že podobná věc se stala ve spojení s únosem Rukmiṇī (rukmiṇī-haraṇa). Když na Kṛṣṇu poté, co ji unesl, všichni králové zaútočili, Rukmiṇī byla na krátkou chvíli bezradná, dokud Pán nepodnikl patřičné kroky.

10.11.50

Verš

taṁ tālu-mūlaṁ pradahantam agnivad
gopāla-sūnuṁ pitaraṁ jagad-guroḥ
caccharda sadyo ’tiruṣākṣataṁ bakas
tuṇḍena hantuṁ punar abhyapadyata

Synonyma

tam — Kṛṣṇu; tālu-mūlam — zadní část hrdla; pradahantam — spalujícího; agni-vat — jako oheň; gopāla-sūnum — Kṛṣṇu, syna pastevce krav; pitaram — otce; jagat-guroḥ — Pána Brahmy; caccharda — vyvrhnul; sadyaḥ — okamžitě; ati-ruṣā — s hrozným hněvem; akṣatam — jemuž se nic nestalo; bakaḥ — Bakāsura; tuṇḍena — svým ostrým zobákem; hantum — zabít; punaḥ — znovu; abhyapadyata — snažil se.

Překlad

Kṛṣṇa, který je otcem Pána Brahmy, ale jednal jako syn pastevce krav, začal démona pálit vzadu v hrdle jako oheň a Bakāsura Ho okamžitě vyvrhl. Když zjistil, že Kṛṣṇovi spolknutí vůbec neublížilo, ihned na Něho zaútočil svým ostrým zobákem.

Význam

Kṛṣṇa je vždy jemný jako lotos, ale v Bakāsurově krku vytvořil žár větší než oheň. I když je celé Kṛṣṇovo tělo sladší než cukrkandl, Bakāsura cítil hořkou chuť, a proto Kṛṣṇu okamžitě vyzvrátil. V Bhagavad-gītě (4.11) je řečeno: ye yathā māṁ prapadyante tāṁs tathaiva bhajāmy aham. Kṛṣṇa se pro neoddaného, který Ho považuje za svého nepřítele, stává naprosto nesnesitelným, a ten Ho pak nemůže vystát uvnitř ani vně. To je zde ukázáno na příkladu Bakāsury.

10.11.51

Verš

tam āpatantaṁ sa nigṛhya tuṇḍayor
dorbhyāṁ bakaṁ kaṁsa-sakhaṁ satāṁ patiḥ
paśyatsu bāleṣu dadāra līlayā
mudāvaho vīraṇavad divaukasām

Synonyma

tam — Bakāsuru; āpatantam — jenž se Ho znovu pokoušel napadnout; saḥ — Pán Kṛṣṇa; nigṛhya — chytil; tuṇḍayoḥ — za zobák; dorbhyām — svými pažemi; bakam — Bakāsuru; kaṁsa-sakham — který byl přítelem a společníkem Kaṁsy; satām patiḥ — Śrī Kṛṣṇa, Pán vaiṣṇavů; paśyatsu — před zraky; bāleṣu — všech pasáčků; dadāra — roztrhl vedví; līlayā — zcela snadno; mudā-āvahaḥ — tento skutek přinesl velké potěšení; vīraṇa-vat — jako tráva zvaná vīraṇa (když je rozpůlena); divaukasām — všem obyvatelům nebeských planet.

Překlad

Když Kṛṣṇa, vůdce vaiṣṇavů, viděl, že se Ho Bakāsura, přítel Kaṁsy, snaží napadnout, rukama chytil démona za obě půlky zobáku a před všemi pasáčky ho snadno roztrhl, jako když dítě podélně rozpůlí stéblo trávy vīraṇa. Tímto usmrcením démona velice potěšil obyvatele nebeských planet.

10.11.52

Verš

tadā bakāriṁ sura-loka-vāsinaḥ
samākiran nandana-mallikādibhiḥ
samīḍire cānaka-śaṅkha-saṁstavais
tad vīkṣya gopāla-sutā visismire

Synonyma

tadā — tehdy; baka-arim — na nepřítele Bakāsury; sura-loka-vāsinaḥ — nebeští obyvatelé vyšších planet; samākiran — shazovali květy; nandana-mallikā-ādibhiḥ — počínaje květy mallikā, jež se pěstují v Nandana-kānaně; samīḍire — také Mu blahopřáli; ca — a; ānaka-śaṅkha-saṁstavaiḥ — nebeskými kotli a lasturami, za doprovodu modliteb; tat vīkṣya — když to viděli; gopāla-sutāḥ — pasáčkové; visismire — žasli.

Překlad

Nebeští obyvatelé vyššího planetárního systému tehdy shazovali na Kṛṣṇu, nepřítele Bakāsury, květy mallikā, jež rostou v Nandana-kānaně. Blahopřáli Mu také hrou na nebeské kotle a lastury a rovněž svými modlitbami. Pasáčkové při pohledu na to vše žasli.

10.11.53

Verš

muktaṁ bakāsyād upalabhya bālakā
rāmādayaḥ prāṇam ivendriyo gaṇaḥ
sthānāgataṁ taṁ parirabhya nirvṛtāḥ
praṇīya vatsān vrajam etya taj jaguḥ

Synonyma

muktam — takto vysvobozeného; baka-āsyāt — z Bakāsurova chřtánu; upalabhya — když dostali zpátky; bālakāḥ — všichni chlapci, kamarádi; rāma-ādayaḥ — v čele s Balarāmou; prāṇam — život; iva — jako; indriyaḥ — smysly; gaṇaḥ — oni všichni; sthāna-āgatam — šli do svých domovů; tam — Kṛṣṇu; parirabhya — objímající; nirvṛtāḥ — vysvobozeni z nebezpečí; praṇīya — poté, co shromáždili; vatsān — všechna telata; vrajam etya — vracející se do Vrajabhūmi; tat jaguḥ — hlasitě oznamovali, co se stalo.

Překlad

Jakmile Kṛṣṇa vyvázl z tohoto nebezpečí, všichni chlapci včetně Balarāmy si mysleli, že znovu ožili, tak jako se uklidní smysly, když se člověku vrátí život a vědomí. Radostně Kṛṣṇu objali, shromáždili svá telata a vrátili se do Vrajabhūmi, kde hlasitě rozhlašovali, co se stalo.

Význam

Obyvatelé Vrajabhūmi byli zvyklí skládat básně o tom, jak Kṛṣṇa v lese různými způsoby zabíjel asury. Všechny příhody popsali v básních-nebo si je nechali složit u profesionálních básníků-a potom mohli o těchto událostech zpívat. Proto je zde napsáno, že chlapci velmi hlasitě zpívali.

10.11.54

Verš

śrutvā tad vismitā gopā
gopyaś cātipriyādṛtāḥ
pretyāgatam ivotsukyād
aikṣanta tṛṣitekṣaṇāḥ

Synonyma

śrutvā — poté, co slyšeli; tat — to, co se stalo; vismitāḥ — byli ohromeni; gopāḥ — pastevci krav; gopyaḥ ca — a jejich manželky; ati-priya-ādṛtāḥ — přijali zprávy s velkým transcendentálním potěšením; pretya āgatam iva — brali to tak, jako by chlapci unikli ze chřtánu smrti; utsukyāt — s velkou dychtivostí; aikṣanta — zahleděli se na hochy; tṛṣita-īkṣaṇāḥ — zcela uspokojeni, nechtěli z Kṛṣṇy a ostatních chlapců spustit oči.

Překlad

Když pastevci a pastevkyně slyšeli o zabití Bakāsury v lese, byli ohromeni. Jakmile uviděli Kṛṣṇu a vyslechli celý příběh, přijali Kṛṣṇu s velkou dychtivostí, neboť si mysleli, že On a ostatní chlapci unikli ze chřtánu smrti. Mlčky tedy hleděli na Kṛṣṇu s Jeho kamarády, a když teď byli chlapci v bezpečí, nechtěli z nich spustit oči.

Význam

Pod vlivem intenzivní lásky ke Kṛṣṇovi pastevci a pastevkyně mlčeli, neboť mysleli na to, jak byli Kṛṣṇa a chlapci zachráněni. Pastevci a jejich ženy hleděli na Kṛṣṇu s Jeho kamarády a nechtěli z nich spustit oči.

10.11.55

Verš

aho batāsya bālasya
bahavo mṛtyavo ’bhavan
apy āsīd vipriyaṁ teṣāṁ
kṛtaṁ pūrvaṁ yato bhayam

Synonyma

aho bata — to je úžasné; asya — tohoto; bālasya — Kṛṣṇy; bahavaḥ — mnohé; mṛtyavaḥ — hrozby smrti; abhavan — objevily se; api — přesto; āsīt — byla; vipriyam — příčina smrti; teṣām — jejich; kṛtam — učiněna; pūrvam — dříve; yataḥ — z níž; bhayam — čišel strach ze smrti.

Překlad

Pastevci v čele s Nandou Mahārājem začali rozjímat: “Je úžasné, že tento chlapec Kṛṣṇa mnohokrát čelil různým příčinám smrti, ale milostí Nejvyšší Osobnosti Božství byly místo Něj zabity právě tyto hrozby!”

Význam

Pastevci si nevinně mysleli: “Náš Kṛṣṇa je nevinný, a proto byly hrozby smrti, které se před Ním objevily, samy zabity místo Něj. To je ta největší milost Nejvyšší Osobnosti Božství.”

10.11.56

Verš

athāpy abhibhavanty enaṁ
naiva te ghora-darśanāḥ
jighāṁsayainam āsādya
naśyanty agnau pataṅgavat

Synonyma

atha api — ačkoliv přicházejí, aby napadli; abhibhavanti — jsou schopni zabít; enam — tohoto chlapce; na — ne; eva — jistě; te — oni všichni; ghora-darśanāḥ — s děsivým vzezřením; jighāṁsayā — ze zášti; enam — ke Kṛṣṇovi; āsādya — přicházející; naśyanti — jsou poraženi (smrt postihuje útočníka); agnau — v ohni; pataṅga-vat — jako můry.

Překlad

“I když Daityové, kteří představovali příčiny smrti, byli opravdu děsiví, tohoto chlapce Kṛṣṇu zahubit nedokázali. Naopak-jelikož přicházeli zabíjet nevinné chlapce, byli usmrceni sami, jen co se přiblížili. Dopadli jako můry útočící na oheň.”

Význam

Nanda Mahārāja nevinně uvažoval: “Možná, že tento chlapec Kṛṣṇa dříve všechny tyto démony zabil, a proto jsou v tomto životě Jeho nepřáteli a útočí na Něho. Ale Kṛṣṇa je oheň a oni jsou můry, a ve střetu mezi ohněm a můrami oheň vždy zvítězí.” Boj mezi démony a mocí Nejvyšší Osobnosti probíhá neustále. Paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām (Bg. 4.8). Každý, kdo se vzpěčuje vládě Nejvyšší Osobnosti Božství, musí být zabíjen život za životem. Obyčejné živé bytosti podléhají zákonu karmy, ale Nejvyšší Osobnost Božství nad démony vždy vítězí.

10.11.57

Verš

aho brahma-vidāṁ vāco
nāsatyāḥ santi karhicit
gargo yad āha bhagavān
anvabhāvi tathaiva tat

Synonyma

aho — jak je to úžasné; brahma-vidām — těch, kdo mají dokonalé poznání Brahmanu, transcendence; vācaḥ — slova; na — nikdy; asatyāḥ — nepravdivá; santi — stávají se; karhicit — kdykoliv; gargaḥ — Gargamuni; yat — cokoliv; āha — předpověděl; bhagavān — Gargamuni, svrchovaně mocný; anvabhāvi — přesně se děje; tathā eva — jak; tat — to.

Překlad

“Nikdy se nestává, že by slova těch, kdo mají úplné poznání Brahmanu, nebyla pravdivá. Je úžasné, že vše, co Gargamuni předpověděl, nyní do posledních podrobností skutečně zažíváme!”

Význam

Smysl lidského života je vyjádřen v Brahma-sūtře: athāto brahma-jijñāsā. Aby člověk přivedl svůj život k dokonalosti-v minulosti, přítomnosti i budoucnosti-musí poznávat Brahman. Nanda Mahārāja pod vlivem své intenzivní lásky nechápal Kṛṣṇu takového, jaký je. Gargamuni byl díky studiu Véd schopen znát vše-minulost, přítomnost i budoucnost-ale Nanda Mahārāja nedovedl Kṛṣṇovi porozumět přímo. Pro svou intenzivní lásku ke Kṛṣṇovi zapomněl, kdo Kṛṣṇa je, a nerozuměl Jeho moci. I když je Kṛṣṇa samotný Nārāyaṇa, Gargamuni to neprozradil. Přestože Nanda Mahārāja oceňoval Gargamuniho slova, kvůli svým hlubokým citům nechápal, kdo Kṛṣṇa je, ani když o Něm Gargamuni prohlásil, že bude mít stejné vlastnosti jako Nārāyaṇa.

10.11.58

Verš

iti nandādayo gopāḥ
kṛṣṇa-rāma-kathāṁ mudā
kurvanto ramamāṇāś ca
nāvindan bhava-vedanām

Synonyma

iti — takto; nanda-ādayaḥ — všichni pastevci v čele s Nandou Mahārājem; gopāḥ — pastevci krav; kṛṣṇa-rāma-kathām — vyprávění o událostech spojených s Bhagavānem Kṛṣṇou a Rāmou; mudā — s velkou transcendentální radostí; kurvantaḥ — činící to; ramamāṇāḥ ca — těšili se ze života a zvětšovali svou lásku ke Kṛṣṇovi; na — ne; avindan — vnímali; bhava-vedanām — strasti hmotné existence.

Překlad

Takto se všichni pastevci v čele s Nandou Mahārājem těšili z vyprávění o zábavách Kṛṣṇy a Balarāmy. Zažívali velkou transcendentální radost a ani nevnímali hmotné strasti.

Význam

Zde je řečeno, jaký je výsledek studia či rozebírání Kṛṣṇových zábav, které se objevují ve Śrīmad-Bhāgavatamu. Sadyo hṛdy avarudhyate 'tra kṛtibhiḥ śuśrūṣubhis tat-kṣanāt (Bhāg. 1.1.2). Nanda Mahārāja a Yaśodā ve Vṛndāvanu vypadali jako obyčejní lidé tohoto hmotného světa, ale nikdy necítili zdejší strasti, přestože se občas ocitali v nebezpečných situacích vytvářených démony. Toto je praktický příklad. Když budeme jednat po vzoru Nandy Mahārāje a gopů, můžeme být všichni šťastní jednoduše díky tomu, že budeme rozmlouvat o Kṛṣṇových činnostech.

anarthopaśamaṁ sākṣād
bhakti-yogam adhokṣaje
lokasyājānato vidvāṁś
cakre sātvata-saṁhitām

(Bhāg. 1.7.6)

Vyāsadeva sepsal tuto knihu, aby mohl každý prostým rozmlouváním o bhāgavata-kathā poznat své transcendentální postavení. Dokonce i dnes se může kdokoliv a kdekoliv řídit Śrīmad-Bhāgavatamem, a tak být šťastný a nedotčený hmotnými strastmi. Nejsou k tomu zapotřebí různé druhy askeze, které je v tomto věku velice těžké provádět. Proto Śrī Caitanya Mahāprabhu prohlásil: sarvātma-snapanaṁ paraṁ vijayate śrī-kṛṣṇa-saṅkīrtanam. Prostřednictvím našeho hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se snažíme šířit Śrīmad-Bhāgavatam, aby se každý v kterékoliv části světa mohl rozmlouváním a nasloucháním o Kṛṣṇových činnostech pohroužit do vědomí Kṛṣṇy a zbavit všech hmotných těžkostí.

10.11.59

Verš

evaṁ vihāraiḥ kaumāraiḥ
kaumāraṁ jahatur vraje
nilāyanaiḥ setu-bandhair
markaṭotplavanādibhiḥ

Synonyma

evam — tak; vihāraiḥ — různými zábavami; kaumāraiḥ — dětskými; kaumāram — dobu dětství; jahatuḥ — (Kṛṣṇa a Balarāma) trávili; vraje — ve Vrajabhūmi; nilāyanaiḥ — hrou na schovávanou; setu-bandhaiḥ — stavěním pomyslných mostů přes moře; markaṭa — jako opice; utplavana-ādibhiḥ — skákáním z místa na místo a tak podobně.

Překlad

Tak trávili Kṛṣṇa a Balarāma dobu svého dětství ve Vrajabhūmi různými dětskými hrami-hráli si na schovávanou, stavěli pomyslné mosty přes moře nebo skákali sem a tam jako opice.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k jedenácté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Kṛṣṇovy dětské zábavy”.

KAPITOLA DVANÁCTÁ

Zabití démona Aghāsury

10.12.1

Verš

śrī-śuka uvāca
kvacid vanāśāya mano dadhad vrajāt
prātaḥ samutthāya vayasya-vatsapān
prabodhayañ chṛṅga-raveṇa cāruṇā
vinirgato vatsa-puraḥsaro hariḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; kvacit — jednoho dne; vana-āśāya — s touhou pobavit se piknikem v lese; manaḥ — mysl; dadhat — věnoval pozornost; vrajāt — a vydal se mimo Vrajabhūmi; prātaḥ — časně ráno; samutthāya — poté, co probudil; vayasya-vatsa-pān — pasáčky a telátka; prabodhayan — aby všichni vstali, budil je a říkal jim o svém plánu; śṛṅga-raveṇa — hrou na trubku z kravského rohu; cāruṇā — nádhernou; vinirgataḥ — vyšli z Vrajabhūmi; vatsa-puraḥsaraḥ — ženoucí svá stáda telat před sebou; hariḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi, jednoho dne se Kṛṣṇa rozhodl, že posnídá na pikniku v lese. Vstal brzy ráno, zatroubil na svou trubku z kravského rohu a jejím nádherným zvukem probudil všechny pasáčky a telátka. Potom se Kṛṣṇa a chlapci, ženoucí každý své stádo telat před sebou, vydali z Vrajabhūmi do lesa.

10.12.2

Verš

tenaiva sākaṁ pṛthukāḥ sahasraśaḥ
snigdhāḥ suśig-vetra-viṣāṇa-veṇavaḥ
svān svān sahasropari-saṅkhyayānvitān
vatsān puraskṛtya viniryayur mudā

Synonyma

tena — Jím; eva — vskutku; sākam — doprovázeni; pṛthukāḥ — chlapci; sahasraśaḥ — po tisících; snigdhāḥ — velice přitažliví; su — krásní; śik — ranečky s jídlem; vetra — pruty na pohánění telat; viṣāṇa — trubky z rohů; veṇavaḥ — flétny; svān svān — každý svá; sahasra-upari-saṅkhyayā anvitān — čítající přes tisíc; vatsān — telata; puraḥ-kṛtya — ženoucí před sebou; viniryayuḥ — vyšli; mudā — s velkou radostí.

Překlad

Tisíce chlapců tehdy vyšly před své domy ve Vrajabhūmi a přidaly se ke Kṛṣṇovi. Před sebou hnali své stovky a tisíce stád. Hoši byli překrásní a nesli si ranečky s jídlem, trubky, flétny a pruty na pohánění telat.

10.12.3

Verš

kṛṣṇa-vatsair asaṅkhyātair
yūthī-kṛtya sva-vatsakān
cārayanto ’rbha-līlābhir
vijahrus tatra tatra ha

Synonyma

kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; vatsaiḥ — společně s telátky; asaṅkhyātaiḥ — neomezeně mnoha; yūthī-kṛtya — shromáždil je; sva-vatsakān — svá telata; cārayantaḥ — provádějící; arbha-līlābhiḥ — prostřednictvím chlapeckých her; vijahruḥ — užíval si; tatra tatra — tu i tam; ha — jistě.

Překlad

Společně s pasáčky a jejich stády vyšel Kṛṣṇa, který svolal neomezený počet telat. Všichni chlapci začali v hravé náladě dovádět v lese.

Význam

V tomto verši jsou významná slova kṛṣṇa-vatsair asaṅkhyātaiḥ. Slovo asaṅkhyāta znamená “neomezeně mnoho”. Počet Kṛṣṇových telat byl neomezený. Můžeme mluvit o stovkách, tisících, desetitisících, statisících, miliónech, miliardách, biliónech, triliónech a tak dále, ale když pokračujeme dále a mluvíme o počtech, které již nedovedeme vyčíslit, pak hovoříme o neomezeně velkém množství. Tyto neomezené počty zde vyjadřuje slovo asaṅkhyātaiḥ. Kṛṣṇa je neomezený, Jeho energie je neomezená, Jeho krav a telátek je neomezeně mnoho a Jeho prostor je také neomezený. Proto je v Bhagavad-gītě osloven jako Parabrahman. Slovo brahman znamená “neomezený” a Kṛṣṇa je Nejvyšší Neomezený, Parabrahman. Neměli bychom tedy tvrzení tohoto verše považovat za mytologické. Je to skutečnost, ale nepochopitelná. Kṛṣṇa může disponovat neomezeně mnoha telaty a neomezeně velkým prostorem. To není mytologie ani omyl, ale pokud zkoumáme Kṛṣṇovu moc se svým omezeným poznáním, nejsme schopni ji pochopit. Ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi na bhaved grāhyam indriyaiḥ (Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.109). Naše smysly nedovedou vnímat, jak mohl Kṛṣṇa chovat neomezeně mnoho telat a krav a mít na to neomezený prostor. Bṛhad-bhāgavatāmṛta však dává odpověď:

evaṁ prabhoḥ priyānāṁ ca
dhāmnaś ca samayasya ca
avicintya-prabhāvatvād
atra kiñcin na durghaṭam

Śrī Sanātana Gosvāmī ve své Bṛhad-bhāgavatāmṛtě uvádí, že vše, co se pojí s Kṛṣṇou, je neomezené, a proto pro Něho není nic nemožné. V tomto světle musíme chápat tento verš.

10.12.4

Verš

phala-prabāla-stavaka-
sumanaḥ-piccha-dhātubhiḥ
kāca-guñjā-maṇi-svarṇa-
bhūṣitā apy abhūṣayan

Synonyma

phala — lesní plody; prabāla — zelené listy; stavaka — kyticemi; sumanaḥ — nádherné květy; piccha — paví pera; dhātubhiḥ — měkké různobarevné minerály; kāca — určitý druh drahokamu; guñjā — malé lasturky; maṇi — perly; svarṇa — zlato; bhūṣitāḥ — i když ozdobeni; api abhūṣayan — přestože byli chlapci ozdobeni svými matkami, zdobili se ještě výše uvedenými předměty.

Překlad

Přestože byli hoši už ozdobeni od svých matek drahokamy kāca, lasturkami guñjā, perlami a zlatem, když přišli do lesa, ozdobili se ještě ovocem, zelenými listy, kyticemi květů, pavími pery a měkkými minerály.

10.12.5

Verš

muṣṇanto ’nyonya-śikyādīn
jñātān ārāc ca cikṣipuḥ
tatratyāś ca punar dūrād
dhasantaś ca punar daduḥ

Synonyma

muṣṇantaḥ — kradoucí; anyonya — jeden druhému; śikya-ādīn — ranečky s jídlem a jiné věci; jñātān — když na to majitel přišel; ārāt ca — daleko; cikṣipuḥ — hodili; tatratyāḥ ca — ti, kdo byli na tom místě, také; punaḥ dūrāt — pak hodili ještě dál; hasantaḥ ca punaḥ daduḥ — když viděli majitele, hodili to dál a smáli se, a když vlastník začal plakat, raneček mu vrátili.

Překlad

Pasáčci si navzájem kradli svoje ranečky s jídlem. Když nějaký hoch přišel na to, že mu ukradli raneček, ostatní mu ho hodili ještě dál, na nějaké vzdálené místo, a ti, kteří stáli tam, ho hodili ještě dál. Když z toho byl majitel nešťastný, ostatní chlapci se smáli, on pak začal plakat a dostal raneček zpátky.

Význam

Takovéto hry a kradení mezi chlapci existují stále i v hmotném světě, protože tato zábava je běžná v duchovním světě, odkud tato forma požitku pochází. Janmādy asya yataḥ (Vedānta-sūtra 1.1.2). Tentýž požitek zažívá Kṛṣṇa a Jeho společníci v duchovním světě, ale tam je věčný, zatímco tady, na hmotné úrovni, je dočasný; tam je požitek Brahman, zatímco tady je jaḍa. Cílem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je učit lidi, jak se přemístit z prostředí jaḍa do Brahmanu, neboť k tomu je lidský život určen. Athāto brahma-jijñāsā (Vedānta-sūtra 1.1.1). Kṛṣṇa sestupuje, aby nás učil, jak si s Ním můžeme užívat na duchovní úrovni, v duchovním světě. Nejenže přichází, ale také osobně předvádí své zábavy ve Vṛndāvanu a přitahuje lidi k duchovnímu požitku.

10.12.6

Verš

yadi dūraṁ gataḥ kṛṣṇo
vana-śobhekṣaṇāya tam
ahaṁ pūrvam ahaṁ pūrvam
iti saṁspṛśya remire

Synonyma

yadi — jestliže; dūram — na vzdálené místo; gataḥ — šel; kṛṣṇaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; vana-śobha — krása lesa; īkṣaṇāya — aby se pokochal; tam — ke Kṛṣṇovi; aham — já; pūrvam — první; aham — já; pūrvam — první; iti — takto; saṁspṛśya — když se Ho dotýkali; remire — radovali se ze života.

Překlad

Někdy se Kṛṣṇa poněkud vzdálil, aby se pokochal krásou lesa. Všichni ostatní chlapci pak utíkali za Ním, a každý z nich volal: “Já přiběhnu ke Kṛṣṇovi a dotknu se Ho jako první! Já se dotknu Kṛṣṇy první!” Znovu a znovu se dotýkali Kṛṣṇy, a tak se radovali ze života.

10.12.7-11

Verš

kecid veṇūn vādayanto
dhmāntaḥ śṛṅgāṇi kecana
kecid bhṛṅgaiḥ pragāyantaḥ
kūjantaḥ kokilaiḥ pare

vicchāyābhiḥ pradhāvanto
gacchantaḥ sādhu-haṁsakaiḥ
bakair upaviśantaś ca
nṛtyantaś ca kalāpibhiḥ

vikarṣantaḥ kīśa-bālān
ārohantaś ca tair drumān
vikurvantaś ca taiḥ sākaṁ
plavantaś ca palāśiṣu

sākaṁ bhekair vilaṅghantaḥ
saritaḥ srava-samplutāḥ
vihasantaḥ praticchāyāḥ
śapantaś ca pratisvanān

itthaṁ satāṁ brahma-sukhānubhūtyā
dāsyaṁ gatānāṁ para-daivatena
māyāśritānāṁ nara-dārakeṇa
sākaṁ vijahruḥ kṛta-puṇya-puñjāḥ

Synonyma

kecit — někteří z nich; veṇūn — na flétny; vādayantaḥ — pískající; dhmāntaḥ — troubící; śṛṅgāṇi — na trubky z kravských rohů; kecana — někdo jiný; kecit — někdo; bhṛṅgaiḥ — se čmeláky; pragāyantaḥ — zpívající; kūjantaḥ — napodobující hlas; kokilaiḥ — kukaček; pare — jiní; vicchāyābhiḥ — letícími stíny; pradhāvantaḥ — někdo běžel za ptáky; gacchantaḥ — následující; sādhu — nádherné; haṁsakaiḥ — labutě; bakaiḥ — volavkami stojícími na jednom místě; upaviśantaḥ ca — sedící tiše s nimi; nṛtyantaḥ ca — a tančící; kalāpibhiḥ — s pávy; vikarṣantaḥ — vábící; kīśa-bālān — mladé opice; ārohantaḥ ca — lezoucí na; taiḥ — s opicemi; drumān — stromy; vikurvantaḥ ca — přesně je napodobující; taiḥ — s opicemi; sākam — společně; plavantaḥ ca — přelézající; palāśiṣu — po stromech; sākam — společně s; bhekaiḥ — žábami; vilaṅghantaḥ — skákající jako ony; saritaḥ — voda; srava-samplutāḥ — zmáčeli se ve vodě řeky; vihasantaḥ — smějící se; praticchāyāḥ — stínům; śapantaḥ ca — proklínající; pratisvanān — ozvěny svých hlasů; ittham — takto; satām — transcendentalistů; brahma-sukha-anubhūtyā — s Kṛṣṇou, jenž dává brahma-sukha (Kṛṣṇa je Parabrahman a je zdrojem své osobní záře); dāsyam — služebnický vztah; gatānām — oddaných, kteří přijali; para-daivatena — s Nejvyšší Osobností Božství; māyā-āśritānām — pro ty, kdo žijí v zajetí hmotné energie; nara-dārakeṇa — s Ním, který vypadá jako obyčejné dítě; sākam — společně; vijahruḥ — užívali si; kṛta-puṇya-puñjāḥ — všichni tito chlapci, kteří nahromadili výsledky zbožných činností z mnoha životů.

Překlad

Chlapci se věnovali různým hrám. Někteří pískali na flétny a jiní troubili na trubky z rohů. Někteří napodobovali bzučení čmeláků a jiní hlasy kukaček. Někteří hoši napodobovali letící ptáky tak, že běželi za jejich stíny na zemi, někteří napodobovali ladné pohyby a půvabné pózy labutí, jiní tiše usedali vedle volavek a další napodobovali tanec pávů. Někteří chlapci vábili mladé opice na stromech, někteří skákali na stromy jako opice, někteří se jako opice šklebili a jiní zase přeskakovali z větve na větev. Někteří chlapci šli k peřejím, kde společně s žábami skákali přes řeku, a smáli se, když ve vodě uviděli svůj odraz. Proklínali také ozvěny svých hlasů. Tak si pasáčkové hrávali s Kṛṣṇou, jenž je zdrojem záře Brahmanu pro jñānī, kteří chtějí s touto září splynout, jenž je Nejvyšší Osobností Božství pro oddané, kteří přijali, že jsou věčnými služebníky, a pro obyčejné lidi je jen dalším obyčejným dítětem. Pasáčkové krav, kteří nahromadili výsledky zbožných činností z mnoha životů, se mohli s Nejvyšší Osobností Božství přátelit. Kdo může popsat jejich štěstí?

Význam

Śrīla Rūpa Gosvāmī doporučil: tasmāt kenāpy upāyena manaḥ kṛṣṇe niveśayet (Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.4). Člověk může myslet na Kṛṣṇu jako na obyčejné dítě, jako na zdroj záře Brahmanu, jako na původ Paramātmy nebo jako na Nejvyšší Osobnost Božství, ale v každém případě by měl nějakým způsobem soustředit svou pozornost na Kṛṣṇovy lotosové nohy. To je také pokyn Bhagavad-gīty (18.66): sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja. Śrīmad-Bhāgavatam nabízí nejsnadnější způsob, jak vejít do přímého styku s Kṛṣṇou. Īśvaraḥ sadyo hṛdy avarudhyate 'tra kṛtibhiḥ śuśrūṣubhis tat-kṣanāt (Bhāg. 1.1.2). Když člověk zaměří alespoň trochu své pozornosti na Kṛṣṇu a na činnosti konané s vědomím Kṛṣṇy, umožní mu to bezprostředně dosáhnout nejvyšší dokonalosti života. To je záměr hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Lokasyājānato vidvāṁś cakre sātvata-saṁhitām (Bhāg. 1.7.6). Tajemství úspěchu obyčejní lidé neznají, a proto nám Śrīla Vyāsadeva ze soucitu s ubohými dušemi v tomto hmotném světě-zvláště v současném věku Kali-dal Śrīmad-Bhāgavatam. Śrīmad-bhāgavataṁ purāṇam amalaṁ yad vaiṣṇavānāṁ priyam (Bhāg. 12.13.18). Pro vaiṣṇavy, kteří jsou o něco pokročilejší a jsou si vědomi slávy a moci Pána, je Śrīmad-Bhāgavatam nejdražším védským spisem. Toto tělo musíme nakonec vyměnit (tathā dehāntara-prāptiḥ), a pokud nedbáme na Bhagavad-gītu a Śrīmad-Bhāgavatam, nemůžeme vědět, jaké bude naše příští tělo. Ten, kdo se však drží těchto dvou knih-Bhagavad-gīty a Śrīmad-Bhāgavatamu-má jisté, že v příštím životě získá Kṛṣṇovu společnost (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna). Proto je šíření Śrīmad-Bhāgavatamu po celém světě velmi významnou činností pro dobro teologů, filozofů, transcendentalistů a yogīnů (yoginām api sarveṣām), jakož i obyčejných lidí. Janma-lābhaḥ paraḥ puṁsām ante nārāyaṇa-smṛtiḥ (Bhāg. 2.1.6)-pokud si nějakým způsobem dokážeme na konci života vzpomenout na Kṛṣṇu neboli Nārāyaṇa, náš život bude úspěšný.

10.12.12

Verš

yat-pāda-pāṁsur bahu-janma-kṛcchrato
dhṛtātmabhir yogibhir apy alabhyaḥ
sa eva yad-dṛg-viṣayaḥ svayaṁ sthitaḥ
kiṁ varṇyate diṣṭam ato vrajaukasām

Synonyma

yat — jehož; pāda-pāṁsuḥ — prach z lotosových nohou; bahu-janma — v mnoha životech; kṛcchrataḥ — z přísné askeze jakožto způsobu provádění yogy, meditace a tak dále; dhṛta-ātmabhiḥ — těmi, kdo ovládli svou mysl; yogibhiḥ — takovými yogīny (jñāna-yogīny, rāja-yogīny, dhyāna-yogīny a podobně); api — vskutku; alabhyaḥ — nemůže být dosažen; saḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; eva — jistě; yat-dṛk-viṣayaḥ — stal se viditelným, tváří v tvář; svayam — osobně; sthitaḥ — stojící před nimi; kim — co; varṇyate — lze říci; diṣṭam — o štěstí; ataḥ — proto; vraja-okasām — obyvatel Vrajabhūmi, Vṛndāvanu.

Překlad

Yogīni se po mnoho životů podrobují přísné askezi, když nacvičují obtížná stádia yama, niyama, āsana či prāṇāyāma. Ale i když se časem dokonale naučí ovládat mysl, přesto nebudou moci vychutnat ani částečku prachu z lotosových nohou Nejvyšší Osobnosti Božství. Co potom říci o nesmírném štěstí obyvatel Vrajabhūmi, Vṛndāvanu, s nimiž Nejvyšší Pán osobně žil a kteří Ho vídali tváří v tvář?

Význam

Můžeme si jen představovat, jak velké bylo štěstí obyvatel Vṛndāvanu. Není možné popsat, jak tohoto štěstí po mnoha životech naplněných zbožným jednáním dosáhli.

10.12.13

Verš

athāgha-nāmābhyapatan mahāsuras
teṣāṁ sukha-krīḍana-vīkṣaṇākṣamaḥ
nityaṁ yad-antar nija-jīvitepsubhiḥ
pītāmṛtair apy amaraiḥ pratīkṣyate

Synonyma

atha — poté; agha-nāma — velice mocný démon jménem Agha; abhyapatat — objevil se tam; mahā-asuraḥ — velký, nesmírně mocný démon; teṣām — pasáčků; sukha-krīḍana — požitek z jejich transcendentálních zábav; vīkṣaṇa-akṣamaḥ — jelikož nemohl snést pohled na transcendentální štěstí pasáčků; nityam — neustále; yat-antaḥ — konec Aghāsurova života; nija-jīvita-īpsubhiḥ — aby žili neobtěžováni Aghāsurou; pīta-amṛtaiḥ api — přestože pili nektar každý den; amaraiḥ — polobohy; pratīkṣyate — byl také očekáván (i polobozi čekali na smrt velkého démona Aghāsury).

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, poté se tam objevil velký démon jménem Aghāsura, na jehož smrt čekali i polobozi. Polobozi pili nektar každý den, ale přesto měli z tohoto velkého démona strach, a čekali, kdy zemře. Tento démon nemohl snést transcendentální radost, kterou pasáčci v lese zažívali.

Význam

Můžeme se ptát, jak mohl nějaký démon narušit Kṛṣṇovy zábavy. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura na tuto otázku odpovídá, že transcendentální radost, kterou zažívali pasáčci, sice nebylo možné narušit, ale zároveň je pravda, že dokud by neukončili své rozmanité transcendentální radovánky, nemohli by sníst oběd. Proto se stalo, že když byl čas k jídlu, řízením yogamāyi se objevil Aghāsura, aby si chlapci na chvíli přestali hrát a najedli se. Rozmanitost je matkou požitku. Pasáčkové si nepřetržitě hráli, pak přestali a potom si užívali zase jiným způsobem. Proto každý den přicházel nějaký démon, který narušil jejich hru. Démon byl vždy usmrcen a pak se chlapci znovu věnovali svým transcendentálním zábavám.

10.12.14

Verš

dṛṣṭvārbhakān kṛṣṇa-mukhān aghāsuraḥ
kaṁsānuśiṣṭaḥ sa bakī-bakānujaḥ
ayaṁ tu me sodara-nāśa-kṛt tayor
dvayor mamainaṁ sa-balaṁ haniṣye

Synonyma

dṛṣṭvā — poté, co spatřil; arbhakān — všechny pasáčky; kṛṣṇa-mukhān — v čele s Kṛṣṇou; aghāsuraḥ — démon jménem Aghāsura; kaṁsa-anuśiṣṭaḥ — poslaný Kaṁsou; saḥ — on (Aghāsura); bakī-baka-anujaḥ — mladší bratr Pūtany a Bakāsury; ayam — tento Kṛṣṇa; tu — jistě; me — mé; sodara-nāśa-kṛt — ten, kdo zabil mého bratra a sestru; tayoḥ — pro mého bratra a sestru; dvayoḥ — pro tyto dva; mama — moje; enam — Kṛṣṇu; sa-balam — společně s Jeho pomocníky, pasáčky krav; haniṣye — usmrtím.

Překlad

Aghāsura, jehož poslal Kaṁsa, byl mladším bratrem Pūtany a Bakāsury. Proto když přišel a spatřil Kṛṣṇu v čele všech pasáčků, pomyslel si: “Tento Kṛṣṇa zabil mou sestru a mého bratra, Pūtanu a Bakāsuru. Pro jejich potěšení tedy usmrtím já Jeho i s Jeho pomocníky, ostatními pasáčky.”

10.12.15

Verš

ete yadā mat-suhṛdos tilāpaḥ
kṛtās tadā naṣṭa-samā vrajaukasaḥ
prāṇe gate varṣmasu kā nu cintā
prajāsavaḥ prāṇa-bhṛto hi ye te

Synonyma

ete — tento Kṛṣṇa a Jeho společníci, pasáčci krav; yadā — když; mat-suhṛdoḥ — mého bratra a sestry; tila-āpaḥ kṛtāḥ — stanou se poslední obřadní obětí sezamu a vody; tadā — tehdy; naṣṭa-samāḥ — bez života; vraja-okasaḥ — všichni obyvatelé Vrajabhūmi, Vṛndāvanu; prāṇe — když životní síla; gate — byla odebrána z těla; varṣmasu — co se týče těla; kā — co; nu — vskutku; cintā — úzkost; prajā-asavaḥ — ti, kteří mají své děti stejně rádi jako svůj vlastní život; prāṇa-bhṛtaḥ — ty živé bytosti; hi — jistě; ye te — všichni obyvatelé Vrajabhūmi.

Překlad

Aghāsura uvažoval: “Pokud se mi nějak povede, aby Kṛṣṇa a Jeho společníci posloužili jako poslední oběť sezamu a vody za odešlé duše mého bratra a sestry, pak obyvatelé Vrajabhūmi, pro něž jsou tito chlapci vším, automaticky zemřou. Kde není život, tam není tělo zapotřebí. Když tedy budou jejich synové mrtví, všichni obyvatelé Vraji přirozeně zahynou.”

10.12.16

Verš

iti vyavasyājagaraṁ bṛhad vapuḥ
sa yojanāyāma-mahādri-pīvaram
dhṛtvādbhutaṁ vyātta-guhānanaṁ tadā
pathi vyaśeta grasanāśayā khalaḥ

Synonyma

iti — takto; vyavasya — když se rozhodl; ājagaram — krajta; bṛhat vapuḥ — nesmírně velké tělo; saḥ — Aghāsura; yojana-āyāma — zabírající území o délce třinácti kilometrů; mahā-adri-pīvaram — široká jako velká hora; dhṛtvā — poté, co přijal tuto podobu; adbhutam — nevídanou; vyātta — otevřel; guhā-ānanam — s tlamou podobnou velké jeskyni v horách; tadā — tehdy; pathi — na cestě; vyaśeta — ležel; grasana-āśayā — s očekáváním, že všechny pasáčky spolkne; khalaḥ — ničemný.

Překlad

Když ničemný Aghāsura učinil toto rozhodnutí, proměnil se v obrovskou krajtu, která byla široká jako velká hora a dlouhá třináct kilometrů. V tomto nevídaném hadím těle otevřel tlamu, takže vypadala jako velká jeskyně v horách, a lehl si na cestu s očekáváním, že Kṛṣṇu a Jeho společníky pasáčky spolkne.

10.12.17

Verš

dharādharoṣṭho jaladottaroṣṭho
dary-ānanānto giri-śṛṅga-daṁṣṭraḥ
dhvāntāntar-āsyo vitatādhva-jihvaḥ
paruṣānila-śvāsa-davekṣaṇoṣṇaḥ

Synonyma

dharā — na zemi; adhara-oṣṭhaḥ — jehož dolní pysk; jalada-uttara-oṣṭhaḥ — jehož horní pysk se dotýkal mraků; darī-ānana-antaḥ — jehož tlama byla doširoka rozevřená jako jeskyně v horách; giri-śṛṅga — jako štíty hor; daṁṣṭraḥ — jehož zuby; dhvānta-antaḥ-āsyaḥ — v jehož tlamě byla taková tma, jak je to jen vůbec možné; vitata-adhva-jihvaḥ — jehož jazyk se podobal široké cestě; paruṣa-anila-śvāsa — jehož dech žhnul jako horký vítr; dava-īkṣaṇa-uṣṇaḥ — a jehož pohled připomínal plameny ohně.

Překlad

Jeho dolní pysk spočíval na zemi a horní se dotýkal mraků na nebi. Okraje jeho tlamy připomínaly stěny velké jeskyně uvnitř hory a nitro jeho tlamy bylo tak tmavé, jak je to jen vůbec možné. Jeho jazyk se podobal široké cestě, jeho dech žhnul jako horký vítr a oči mu plály jako oheň.

10.12.18

Verš

dṛṣṭvā taṁ tādṛśaṁ sarve
matvā vṛndāvana-śriyam
vyāttājagara-tuṇḍena
hy utprekṣante sma līlayā

Synonyma

dṛṣṭvā — když viděli; tam — tohoto Aghāsuru; tādṛśam — v této pozici; sarve — Kṛṣṇa a všichni pasáčci; matvā — mysleli si o ní; vṛndāvana-śriyam — krásná socha ve Vṛndāvanu; vyātta — roztažená; ajagara-tuṇḍena — s tlamou krajty; hi — jistě; utprekṣante — jako kdyby shlédli; sma — v minulosti; līlayā — určená k zábavám.

Překlad

Když chlapci viděli tuto démonovu úžasnou podobu, jež připomínala velkou krajtu, mysleli si, že je to dozajista jedna z přírodních krás Vṛndāvanu. Potom je napadlo, že se to podobá tlamě velké krajty. Jinými slovy-chlapci si mysleli, že je to socha zpodobňující velkou krajtu, určená k jejich zábavám, a ničeho se nebáli.

Význam

Některé z chlapců při pohledu na tento podivuhodný úkaz napadlo, že je to skutečná krajta, a začali utíkat. Jiní však prohlásili: “Proč utíkáte? Není možné, aby tady ležela taková krajta. Toto je krásné místo pro naše hry!” Takové byly jejich představy.

10.12.19

Verš

aho mitrāṇi gadata
sattva-kūṭaṁ puraḥ sthitam
asmat-saṅgrasana-vyātta-
vyāla-tuṇḍāyate na vā

Synonyma

aho — ó; mitrāṇi — kamarádi; gadata — přesvědčme se; sattva-kūṭam — mrtvá krajta; puraḥ sthitam — jak je tady před námi; asmat — nás všechny; saṅgrasana — aby nás spolkla; vyātta-vyāla-tuṇḍā-yate — krajta otevřela tlamu; na vā — zda je to pravda nebo ne.

Překlad

Hoši říkali: “Milí kamarádi, je ten tvor mrtvý, nebo je to doopravdy živá krajta s doširoka otevřenou tlamou, která nás chce všechny spolknout? Vyjasněte prosím tyto pochyby.”

Význam

Kamarádi spolu začali rozmlouvat o tom, kdo ve skutečnosti je ten podivuhodný tvor, který před nimi leží. Je mrtvý, nebo je to skutečně živá krajta, která je chce spolknout?

10.12.20

Verš

satyam arka-karāraktam
uttarā-hanuvad ghanam
adharā-hanuvad rodhas
tat-praticchāyayāruṇam

Synonyma

satyam — pak chlapci došli k závěru, že to je skutečně živá krajta; arka-kara-āraktam — vypadající jako sluneční světlo; uttarā-hanuvat ghanam — horní pysk připomínající mrak; adharā-hanuvat — dolní pysk připomínající; rodhaḥ — velký násep; tat-praticchāyayā — odrazem slunečního světla; aruṇam — načervenalý.

Překlad

Nakonec došli k závěru: “Milí přátelé, to je určitě zvíře, které tady na nás číhá! Jeho horní pysk připomíná mrak zabarvený do ruda slunečním světlem a jeho dolní pysk načervenalý stín mraku.”

10.12.21

Verš

pratispardhete sṛkkabhyāṁ
savyāsavye nagodare
tuṅga-śṛṅgālayo ’py etās
tad-daṁṣṭrābhiś ca paśyata

Synonyma

pratispardhete — připomínající; sṛkkabhyām — koutky tlamy; savya-asavye — nalevo a napravo; naga-udare — jeskyně v horách; tuṅga-śṛṅga-ālayaḥ — vysoké štíty hor; api — ačkoliv je to tak; etāḥ tat-daṁṣṭrābhiḥ — připomínají zuby zvířete; ca — a; paśyata — podívejte.

Překlad

“Dvě prohlubně nalevo a napravo, podobající se jeskyním v horách, jsou koutky jeho tlamy a ty vysoké štíty hor jsou jeho zuby.”

10.12.22

Verš

āstṛtāyāma-mārgo ’yaṁ
rasanāṁ pratigarjati
eṣāṁ antar-gataṁ dhvāntam
etad apy antar-ānanam

Synonyma

āstṛta-āyāma — délka a šířka; mārgaḥ ayam — široká cesta; rasanām — jazyk; pratigarjati — připomíná; eṣām antaḥ-gatam — uvnitř hor; dhvāntam — temnota; etat — tato; api — jistě; antaḥ-ānanam — vnitřek tlamy.

Překlad

“Jazyk tohoto zvířete svou délkou a šířkou připomíná širokou cestu a vnitřek jeho tlamy je velice temný, jako jeskyně uvnitř hory.”

10.12.23

Verš

dāvoṣṇa-khara-vāto ’yaṁ
śvāsavad bhāti paśyata
tad-dagdha-sattva-durgandho
’py antar-āmiṣa-gandhavat

Synonyma

dāva-uṣṇa-khara-vātaḥ ayam — horký dech sálající ven jako oheň; śvāsa-vat bhāti paśyata — pohleďte, jak se jeho dech podobá; tat-dagdha-sattva — hořících mrtvol; durgandhaḥ — zápach; api — jistě; antaḥ-āmiṣa-gandha-vat — je jako zápach masa, který vychází zevnitř.

Překlad

“Ten horký ohnivý vítr je dech vycházející z jeho chřtánu, který páchne po hořícím mase všech těch mrtvých těl, jež doposud sežral.”

10.12.24

Verš

asmān kim atra grasitā niviṣṭān
ayaṁ tathā ced bakavad vinaṅkṣyati
kṣaṇād aneneti bakāry-uśan-mukhaṁ
vīkṣyoddhasantaḥ kara-tāḍanair yayuḥ

Synonyma

asmān — nás všechny; kim — zdali; atra — tady; grasitā — spolkne; niviṣṭān — kteří se pokoušejí vstoupit; ayam — toto zvíře; tathā — tak; cet — jestliže; baka-vat — jako Bakāsura; vinaṅkṣyati — bude zničen; kṣaṇāt — okamžitě; anena — tímto Kṛṣṇou; iti — tak; baka-ari-uśat-mukham — nádherný obličej Bakāsurova nepřítele, Kṛṣṇy; vīkṣya — hledící na; uddhasantaḥ — s hlasitým smíchem; kara-tāḍanaiḥ — s tleskáním; yayuḥ — vešli do tlamy.

Překlad

Potom chlapci řekli: “To nás tento živý tvor přichází spolknout? Pokud to udělá, přijde okamžitě o život, stejně jako Bakāsura.” Pohlédli na nádherný obličej Kṛṣṇy, Bakāsurova nepřítele, a s hlasitým smíchem a tleskáním vešli do tlamy krajty.

Význam

Poté, co debatovali o onom hrůzostrašném zvířeti z různých pohledů, rozhodli se, že vejdou do démonovy tlamy. Měli v Kṛṣṇu plnou víru, protože na vlastní kůži zažili, jak je zachránil před Bakāsurovým zobákem. Nyní zde byl další asura, Aghāsura. Chtěli se tedy pobavit tím, že vstoupí do démonových úst a Kṛṣṇa, nepřítel Bakāsury, je zachrání.

10.12.25

Verš

itthaṁ mitho ’tathyam ataj-jña-bhāṣitaṁ
śrutvā vicintyety amṛṣā mṛṣāyate
rakṣo viditvākhila-bhūta-hṛt-sthitaḥ
svānāṁ niroddhuṁ bhagavān mano dadhe

Synonyma

ittham — takto; mithaḥ — nebo jinak; atathyam — věc, která není skutečností; a-tat-jña — aniž by věděli; bhāṣitam — zatímco rozmlouvali; śrutvā — když je Kṛṣṇa slyšel; vicintya — uvažující; iti — takto; amṛṣā — skutečně; mṛṣāyate — který se snažil vypadat jako něco, čím nebyl (tím zvířetem byl ve skutečnosti Aghāsura, ale chlapci ho kvůli neznalosti považovali za mrtvou krajtu); rakṣaḥ — (jak ovšem Kṛṣṇa věděl) byl to démon; viditvā — vědoucí; akhila-bhūta-hṛt-sthitaḥ — jelikož je antaryāmī, přítomný všude, v srdci každého; svānām — svých společníků; niroddhum — zakázat jim to; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; manaḥ dadhe — rozhodl se.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství Śrī Kṛṣṇa, jenž jako antaryāmī neboli Nadduše sídlí v srdci každého, slyšel, jak si spolu hoši o nepravé krajtě povídají. Nevěděli, že to byl ve skutečnosti Aghāsura, démon, který vypadal jako had. Kṛṣṇovi to bylo známo, a proto chtěl svým společníkům vstup do démonovy tlamy zakázat.

10.12.26

Verš

tāvat praviṣṭās tv asurodarāntaraṁ
paraṁ na gīrṇāḥ śiśavaḥ sa-vatsāḥ
pratīkṣamāṇena bakāri-veśanaṁ
hata-sva-kānta-smaraṇena rakṣasā

Synonyma

tāvat — mezitím; praviṣṭāḥ — všichni vešli; tu — skutečně; asura-udara-antaram — do břicha velkého démona; param — ale; na gīrṇāḥ — nebyli pohlceni; śiśavaḥ — všichni chlapci; sa-vatsāḥ — se svými telátky; pratīkṣamāṇena — který jen čekal na; baka-ari — nepřítele Bakāsury; veśanam — vstoupení; hata-sva-kānta-smaraṇena — asura myslel na své zemřelé příbuzné, kteří nenaleznou spokojenost, dokud Kṛṣṇa nebude mrtev; rakṣasā — démonem.

Překlad

Zatímco Kṛṣṇa přemýšlel, jak je zastaví, všichni pasáčci již mezitím vešli do útrob démona. Démon je však nespolkl, protože myslel na své příbuzné, zabité Kṛṣṇou, a jen čekal, až do jeho tlamy vstoupí také Kṛṣṇa.

10.12.27

Verš

tān vīkṣya kṛṣṇaḥ sakalābhaya-prado
hy ananya-nāthān sva-karād avacyutān
dīnāṁś ca mṛtyor jaṭharāgni-ghāsān
ghṛṇārdito diṣṭa-kṛtena vismitaḥ

Synonyma

tān — všechny tyto chlapce; vīkṣya — když viděl; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství; sakala-abhaya-pradaḥ — jenž je zdrojem nebojácnosti všech bytostí; hi — jistě; ananya-nāthān — zvláště pasáčků, pro které neexistoval nikdo kromě Kṛṣṇy; sva-karāt — z Jeho ruky; avacyutān — vymkli se; dīnān ca — bezmocní; mṛtyoḥ jaṭhara-agni-ghāsān — kteří vstoupili jako stébla do ohně v břiše Aghāsury, jenž byl velice troufalý a hladový, jako zosobněná smrt (asura musel mít velkou chuť k jídlu, když přijal tak obrovské tělo); ghṛṇā-arditaḥ — proto, soucitný ze své bezpříčinné milosti; diṣṭa-kṛtena — tím, co zařídila Jeho vnitřní energie; vismitaḥ — i On byl na chvíli udiven.

Překlad

Kṛṣṇa viděl, že všichni pasáčkové, kteří neznali žádného jiného Pána než Jeho, se Mu vymkli z ruky a byli bezmocní, neboť vstoupili jako stébla do ohně v břiše Aghāsury, jenž představoval zosobněnou smrt. Kṛṣṇa nemohl snést odloučení od svých kamarádů pasáčků. Jako kdyby viděl, že to zařídila Jeho vnitřní energie, byl na okamžik udivený a nejistý, co má dělat.

10.12.28

Verš

kṛtyaṁ kim atrāsya khalasya jīvanaṁ
na vā amīṣāṁ ca satāṁ vihiṁsanam
dvayaṁ kathaṁ syād iti saṁvicintya
jñātvāviśat tuṇḍam aśeṣa-dṛg ghariḥ

Synonyma

kṛtyam kim — co dělat; atra — v této situaci; asya khalasya — tohoto záštiplného démona; jīvanam — život; na — neměl by být; vā — ani; amīṣām ca — a nevinných; satām — oddaných; vihiṁsanam — smrt; dvayam — obojí (zabití démona a záchranu chlapců); katham — jak; syāt — je možné; iti saṁvicintya — když o věci důkladně popřemýšlel; jñātvā — a rozhodl se, co udělá; aviśat — vstoupil; tuṇḍam — do tlamy démona; aśeṣa-dṛk hariḥ — Kṛṣṇa, jenž má neomezenou moc, znal minulost, budoucnost a přítomnost.

Překlad

Co by se mělo udělat? Jak mohlo být obojí-zabití démona i záchrana oddaných-provedeno zároveň? Kṛṣṇa, jenž má neomezenou moc, se rozhodl počkat na vhodnou příležitost, kdy zároveň zachrání chlapce a zabije démona. Potom vešel do Aghāsurovy tlamy.

Význam

Kṛṣṇa je ananta-vīrya-sarvajña, protože je Mu vše známo. Zná všechno do posledních podrobností, a proto pro Něho nebylo těžké najít způsob, jak zároveň zachránit chlapce a zabít démona. Rozhodl se tedy také vejít do démonovy tlamy.

10.12.29

Verš

tadā ghana-cchadā devā
bhayād dhā-heti cukruśuḥ
jahṛṣur ye ca kaṁsādyāḥ
kauṇapās tv agha-bāndhavāḥ

Synonyma

tadā — tehdy; ghana-chadāḥ — za mraky; devāḥ — všichni polobozi; bhayāt — jelikož se cítili ohroženi, když Kṛṣṇa vešel do démonovy tlamy; hā-hā — běda, běda; iti — takto; cukruśuḥ — volali; jahṛṣuḥ — začali jásat; ye — ti; ca — také; kaṁsa-ādyāḥ — Kaṁsa a další; kauṇapāḥ — démoni; tu — zajisté; agha-bāndhavāḥ — přátelé Aghāsury.

Překlad

Když Kṛṣṇa vstoupil do Aghāsurových úst, polobozi skrytí za mraky volali: “Běda! Běda!” Přátelé Aghāsury, jako Kaṁsa a další démoni, však jásali.

10.12.30

Verš

tac chrutvā bhagavān kṛṣṇas
tv avyayaḥ sārbha-vatsakam
cūrṇī-cikīrṣor ātmānaṁ
tarasā vavṛdhe gale

Synonyma

tat — toto volání hā-hā; śrutvā — když slyšel; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; tu — zajisté; avyayaḥ — jehož nelze nikdy zabít; sa-arbha-vatsakam — společně s pasáčky a telátky; cūrṇī-cikīrṣoḥ — toho démona, který chtěl rozdrtit v břiše; ātmānam — osobně, sám sebe; tarasā — velice brzy; vavṛdhe — zvětšil; gale — v krku.

Překlad

Když nepřemožitelný Nejvyšší Pán Kṛṣṇa slyšel polobohy za mraky sténat “Běda! Běda!”, ihned se v démonově krku zvětšil, aby sebe i své společníky před démonem, který je chtěl rozdrtit, zachránil.

Význam

Tak jedná Kṛṣṇa. Paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām (Bg. 4.8). Zvětšil se v krku démona, čímž ho udusil a přitom sebe a své společníky zachránil před hrozící smrtí. Zároveň zbavil polobohy nářku.

10.12.31

Verš

tato ’tikāyasya niruddha-mārgiṇo
hy udgīrṇa-dṛṣṭer bhramatas tv itas tataḥ
pūrṇo ’ntar-aṅge pavano niruddho
mūrdhan vinirbhidya vinirgato bahiḥ

Synonyma

tataḥ — poté, co Kṛṣṇa podnikl kroky vedoucí k zabití démona zevnitř, z jeho tlamy; ati-kāyasya — toho velkého démona, který nesmírně zvětšil své tělo; niruddha-mārgiṇaḥ — jelikož se dusil, všechny otvory byly uzavřeny; hi udgīrṇa-dṛṣṭeḥ — oči mu lezly z důlků; bhramataḥ tu itaḥ tataḥ — oční bulvy či životní vzduch, pohybující se sem a tam; pūrṇaḥ — zcela naplněný; antaḥ-aṅge — uvnitř těla; pavanaḥ — životní vzduch; niruddhaḥ — zastavený; mūrdhan — otvor na vrcholku hlavy; vinirbhidya — prorážející; vinirgataḥ — vyšel ven; bahiḥ — vně.

Překlad

Poté, když Kṛṣṇa zvětšil své tělo, zvětšil je do obrovské velikosti i démon, ale přesto mu došel dech a udusil se. Chvíli koulel očima, a pak mu vylezly z důlků. Jeho životní vzduch však neměl kudy uniknout, a proto nakonec vyrazil ven otvorem na vrcholku démonovy hlavy.

10.12.32

Verš

tenaiva sarveṣu bahir gateṣu
prāṇeṣu vatsān suhṛdaḥ paretān
dṛṣṭyā svayotthāpya tad-anvitaḥ punar
vaktrān mukundo bhagavān viniryayau

Synonyma

tena eva — skrze brahma-randhru neboli otvor na vrcholu hlavy; sarveṣu — všechen vzduch v těle; bahiḥ gateṣu — poté, co vyšel ven; prāṇeṣu — životní vzduchy společně s životní silou; vatsān — telátka; suhṛdaḥ — přátele pasáčky; paretān — kteří byli mrtví uvnitř; dṛṣṭyā svayā — Kṛṣṇa svým pohledem; utthāpya — přivedl je zpátky k životu; tat-anvitaḥ — jimi doprovázen; punaḥ — znovu; vaktrāt — z tlamy; mukundaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; bhagavān — Kṛṣṇa; viniryayau — vyšel ven.

Překlad

Když všechen démonův životní vzduch vyprchal tímto otvorem na vrcholu hlavy, Kṛṣṇa pohlédl na mrtvá telátka a pasáčky a přivedl je zpátky k životu. Poté Mukunda, jenž dává vysvobození, vyšel se svými přáteli a telátky ven z démonovy tlamy.

10.12.33

Verš

pīnāhi-bhogotthitam adbhutaṁ mahaj
jyotiḥ sva-dhāmnā jvalayad diśo daśa
pratīkṣya khe ’vasthitam īśa-nirgamaṁ
viveśa tasmin miṣatāṁ divaukasām

Synonyma

pīna — nesmírně jasná; ahi-bhoga-utthitam — vyšlehla z hadova těla, jež bylo určené k hmotnému požitku; adbhutam — úžasná; mahat — nesmírná; jyotiḥ — záře; sva-dhāmnā — svým světlem; jvalayat — ozařující; diśaḥ daśa — všech deset světových stran; pratīkṣya — čekající; khe — na nebi; avasthitam — zůstávající jako individuální osoba; īśa-nirgamam — dokud Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, nevyšel ven; viveśa — vstoupila; tasmin — do těla Kṛṣṇy; miṣatām — před zraky; divaukasām — všech polobohů.

Překlad

Z těla obrovské krajty vyšlehla oslňující záře, jež osvětlovala všechny světové strany, a zůstala ve své individuální totožnosti na nebi tak dlouho, dokud Kṛṣṇa nevyšel z tlamy zdechliny. Potom před zraky všech polobohů tato záře vstoupila do Kṛṣṇova těla.

Význam

Vidíme, že had jménem Aghāsura získal díky svému styku s Kṛṣṇou mukti, kdy vstoupil do Kṛṣṇova těla. Vstoupení do těla Kṛṣṇy se nazývá sāyujya-mukti, ale pozdější verše dokazují, že Aghāsura-stejně jako Dantavakra a další-získal sārūpya-mukti. To obšírně popsal Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura s odkazem na Vaiṣṇava-toṣaṇī od Śrīly Jīvy Gosvāmīho. Aghāsura dosáhl sārūpya-mukti a byl přemístěn na Vaikuṇṭhy, aby žil ve stejné čtyřruké podobě, jakou má Viṣṇu. Vysvětlení, jak se to stalo, lze shrnout takto:

Záře vyšla z těla krajty a byla očištěna-dosáhla duchovní śuddha-sattvy, stavu bez hmotného znečištění, neboť dokonce i po hadově smrti se v tomto těle nacházel Kṛṣṇa. Někdo může pochybovat a žasnout nad tím, že by takový démon, jenž napáchal tolik zla, mohl dosáhnout osvobození sārūpya či sāyujya. Kṛṣṇa je ale tak laskavý, že tyto pochybnosti rozehnal-před zraky všech polobohů nechal záři neboli individuální osobnost krajty nějaký čas čekat v její individuální totožnosti.

Kṛṣṇa je úplná záře a každá živá bytost je nedílnou částí této záře. Jak je zde dokázáno, záře každé živé bytosti je individuální. Nějaký čas ona záře setrvávala ve své individuální totožnosti vně démonova těla a nemísila se s celkovou září brahmajyoti. Záři Brahmanu nelze hmotnýma očima vidět, ale na důkaz toho, že každá živá bytost je individuální, nechal Kṛṣṇa tuto individuální záři po nějaký čas setrvávat vně démonova těla, aby ji každý mohl vidět. Potom Kṛṣṇa dokázal, že každý, koho zabije, dosáhne osvobození; ať už sāyujya, sārūpya, sāmīpya nebo jakéhokoliv jiného.

Osvobozením těch, kteří jednají na transcendentální úrovni lásky a náklonnosti, je však vimukti neboli zvláštní osvobození. Had tedy nejprve vstoupil do Kṛṣṇova vlastního těla a smísil se se září Brahmanu. Toto splynutí se nazývá sāyujya-mukti. Z pozdějších veršů se však dozvídáme, že Aghāsura dosáhl sārūpya-mukti. Sloka 38 uvádí, že získal stejné tělo, jako má Viṣṇu, a ve sloce 39 je rovněž jasně řečeno, že získal zcela duchovní tělo, jako má Nārāyaṇa. Na dvou nebo třech místech tedy Bhāgavatam potvrzuje, že Aghāsura obdržel sārūpya-mukti. Někdo tedy může namítat: Jak je možné, že splynul se září Brahmanu? Odpověď zní, že stejně jako Jaya a Vijaya po třech životech znovu dosáhli sārūpya-mukti a Pánovy společnosti, Aghāsura získal podobné osvobození jako oni.

10.12.34

Verš

tato ’tihṛṣṭāḥ sva-kṛto ’kṛtārhaṇaṁ
puṣpaiḥ sugā apsarasaś ca nartanaiḥ
gītaiḥ surā vādya-dharāś ca vādyakaiḥ
stavaiś ca viprā jaya-niḥsvanair gaṇāḥ

Synonyma

tataḥ — poté; ati-hṛṣṭāḥ — všichni se velice zaradovali; sva-kṛtaḥ — své příslušné povinnosti; akṛta — vykonávali; arhaṇam — jako uctívání Nejvyšší Osobnosti Božství; puṣpaiḥ — tím, že z nebeských planet shazovali květy, jež rostou v Nandana-kānaně; su-gāḥ — nebeští pěvci; apsarasaḥ ca — a nebeské tanečnice; nartanaiḥ — tancem; gītaiḥ — zpěvem nebeských písní; surāḥ — všichni polobozi; vādya-dharāḥ ca — ti, kteří hráli na bubny; vādyakaiḥ — každý svou hrou; stavaiḥ ca — a modlitbami; viprāḥ — brāhmaṇové; jaya-niḥsvanaiḥ — prostým oslavováním Nejvyšší Osobnosti Božství; gaṇāḥ — každý.

Překlad

Všichni se radovali. Polobozi začali shazovat květy z Nandana-kānany, nebeské tanečnice se roztančily a Gandharvové, kteří jsou proslulí svým zpěvem, pěli oslavné písně. Bubeníci začali tlouct na kotle a brāhmaṇové přednášeli védské hymny. Všichni, na nebi i na Zemi, tak začali vykonávat své povinnosti, aby oslavili Pána.

Význam

Každý má určitou povinnost. Konečným rozhodnutím śāster (nirūpitaḥ) je, že každý má svými schopnostmi oslavovat Nejvyšší Osobnost Božství. Pokud jste zpěváci, stále oslavujte Nejvyššího Pána pěkným zpěvem. Pokud jste hudebníci, oslavujte Nejvyššího Pána hrou na hudební nástroje. Svanuṣṭhitasya dharmasya saṁsiddhir hari-toṣaṇam (Bhāg. 1.2.13). Dokonalostí života je uspokojit Osobnost Božství. Proto se každý všude, od Země až po nebeské království, věnoval oslavování Nejvyšší Osobnosti Božství. Všichni velcí světci usuzují, že veškeré vlohy, které kdo získal, mají být využity k oslavování Nejvyššího Pána.

idaṁ hi puṁsas tapasaḥ śrutasya vā
sviṣṭasya sūktasya ca buddhi-dattayoḥ
avicyuto 'rthaḥ kavibhir nirūpito
yad uttamaśloka-guṇānuvarṇanam

“Učení mudrci došli k jasnému závěru, že dokonalý cíl rozvoje poznání, askeze, studia Véd, obětí, pronášení hymnů a rozdávání milodarů spočívá v transcendentálních popisech vlastností Pána, jehož opěvují vybrané verše.” (Bhāg. 1.5.22) To je dokonalost života. Každého je třeba učit, jak má pomocí svých schopností oslavovat Nejvyšší Osobnost Božství. Výchova, askeze, pokání, nebo v moderním světě podnikání, průmysl, vzdělání a tak dále-to vše má být využito k oslavování Pána. Pak bude každý na světě šťastný.

Proto Kṛṣṇa přichází projevit své transcendentální činnosti, aby Ho lidé mohli po všech stránkách oslavovat. Hledat způsob oslavování Pána je pravým bádáním; nikoliv snaha porozumět všemu bez Boha. Ta je odsouzena.

bhagavad-bhakti-hīnasya
jātiḥ śāstraṁ japas tapaḥ
aprāṇasyaiva dehasya
maṇḍanaṁ loka-rañjanam

(Hari-bhakti-sudhodaya 3.11)

Bez bhagavad-bhakti, bez oslavování Nejvyššího Pána, je vše, co máme, pouhou ozdobou na mrtvém těle.

10.12.35

Verš

tad-adbhuta-stotra-suvādya-gītikā-
jayādi-naikotsava-maṅgala-svanān
śrutvā sva-dhāmno ’nty aja āgato ’cirād
dṛṣṭvā mahīśasya jagāma vismayam

Synonyma

tat — ta slavnost, kterou uspořádali polobozi ve vyšším planetárním systému; adbhuta — úžasné; stotra — modlitby; su-vādya — nádherná hudba bubnů a jiných nástrojů; gītikā — nebeské písně; jaya-ādi — volání jaya a podobně; na-eka-utsava — slavnost velebící výhradně Nejvyšší Osobnost Božství; maṅgala-svanān — transcendentální zvuky příznivé pro každého; śrutvā — když slyšel tyto zvuky; sva-dhāmnaḥ — ze svého sídla; anti — poblíž; ajaḥ — Pán Brahmā; āgataḥ — dospěl tam; acirāt — velmi brzy; dṛṣṭvā — když viděl; mahi — oslavování; īśasya — Pána Kṛṣṇy; jagāma vismayam — byl ohromen.

Překlad

Když Pán Brahmā slyšel hudbu, písně a volání “Jaya! Jaya!”, jež doprovázely podivuhodnou slavnost probíhající poblíž jeho planety, ihned tam sestoupil, aby se na ni podíval. Při pohledu na velkolepé oslavování Pána Kṛṣṇy byl naprosto ohromen.

Význam

Slovo anti zde znamená “poblíž”. Znamená to, že festival na oslavu Pána Kṛṣṇy probíhal i na vyšších planetárních soustavách poblíž Brahmaloky, jako je Maharloka, Janaloka a Tapoloka.

10.12.36

Verš

rājann ājagaraṁ carma
śuṣkaṁ vṛndāvane ’dbhutam
vrajaukasāṁ bahu-tithaṁ
babhūvākrīḍa-gahvaram

Synonyma

rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; ājagaram carma — vysušené tělo Aghāsury, z něhož zůstala jen obří kůže; śuṣkam — když zcela vyschlo; vṛndāvane adbhutam — jako úžasný výstavní exponát ve Vṛndāvanu; vraja-okasām — pro obyvatele Vrajabhūmi, Vṛndāvanu; bahu-titham — po mnoho dnů, na dlouhou dobu; babhūva — stalo se; ākrīḍa — místem zábavy; gahvaram — jeskyně.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když Aghāsurovo tělo v podobě krajty vyschlo a zbyla z něho jen obrovská kůže, stalo se pro obyvatele Vṛndāvanu úžasným výletním místem a zůstalo jím na velmi dlouhou dobu.

10.12.37

Verš

etat kaumārajaṁ karma
harer ātmāhi-mokṣaṇam
mṛtyoḥ paugaṇḍake bālā
dṛṣṭvocur vismitā vraje

Synonyma

etat — tato událost, při které byl Aghāsura vysvobozen a Kṛṣṇovi společníci zachráněni před smrtí; kaumāra-jam karma — vykonáno, když byli ve věku kaumāra (pět let); hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; ātma — oddaní jsou Pánovou duší; ahi-mokṣaṇam — jejich vysvobození a vysvobození krajty; mṛtyoḥ — z koloběhu zrození a smrti; paugaṇḍake — ve věku paugaṇḍa, jenž začíná šestým rokem (o rok později); bālāḥ — všichni chlapci; dṛṣṭvā ūcuḥ — prozradili tuto skutečnost po jednom roce; vismitāḥ — jako kdyby se odehrála právě toho dne; vraje — ve Vṛndāvanu.

Překlad

Tato událost, při které Kṛṣṇa zachránil sebe a své společníky před smrtí a vysvobodil Aghāsuru, jenž se proměnil v krajtu, se odehrála v době, kdy bylo Kṛṣṇovi pět let. Ve Vrajabhūmi vyšla na světlo o rok později, jako kdyby se udála právě toho dne.

Význam

Slovo mokṣaṇam znamená “osvobození”. Kṛṣṇových společníků a Kṛṣṇy samotného se osvobození netýká-jsou již osvobozeni, neboť žijí v duchovním světě. V hmotném světě vládne zrození, smrt, stáří a nemoc, ale v duchovním světě nic takového není, neboť tam je vše věčné. Pokud jde ale o krajtu, ta díky společnosti Kṛṣṇy a Jeho oddaných získala tutéž výsadu věčného života. A jak vyjadřuje slovo ātmāhi-mokṣaṇam-pokud mohl věčnou společnost Nejvyšší Osobnosti Božství získat Aghāsura v podobě krajty, co říci o těch, kdo již jsou Pánovými společníky? Sākaṁ vijahruḥ kṛta-puṇya-puñjāḥ (Bhāg. 10.12.11). To dokazuje, že Bůh je dobrý ke všem. Dokonce i když někoho zabije, tato zabitá osoba získá osvobození. Co potom teprve ti, kdo již s Pánem žijí?

10.12.38

Verš

naitad vicitraṁ manujārbha-māyinaḥ
parāvarāṇāṁ paramasya vedhasaḥ
agho ’pi yat-sparśana-dhauta-pātakaḥ
prāpātma-sāmyaṁ tv asatāṁ sudurlabham

Synonyma

na — ne; etat — toto; vicitram — je úžasné; manuja-arbha-māyinaḥ — Kṛṣṇy, jenž se zjevil jako syn Nandy Mahārāje a Yaśody ze soucitu s nimi; para-avarāṇām — všech příčin a následků; paramasya vedhasaḥ — nejvyššího stvořitele; aghaḥ api — i Aghāsura; yat-sparśana — díky letmému setkání s Ním; dhauta-pātakaḥ — byl zbaven všeho znečištění hmotné existence; prāpa — bylo mu dáno; ātma-sāmyam — tělo, jaké má Nārāyaṇa; tu — ale; asatām sudurlabham — jež znečištěné duše nemohou nikdy získat (ale milostí Nejvyššího Pána je možné všechno).

Překlad

Kṛṣṇa je příčina všech příčin. Všechny příčiny a následky v hmotném světě, významnější i ty méně významné, jsou stvořeny Nejvyšším Pánem, původním vládcem. Když se Kṛṣṇa zjevil jako syn Nandy Mahārāje a Yaśody, učinil tak ze své bezpříčinné milosti. Nebylo tedy pro Něho na tom, že projevil svůj neomezený majestát, nic úžasného. Jeho milost byla tak velká, že dokonce i Aghāsura, nejhříšnější darebák, se mohl stát jedním z Jeho společníků a dosáhnout sārūpya-mukti, což je pro hmotně znečištěné osoby nedosažitelné.

Význam

Slovo māyā se rovněž používá v souvislosti s láskou. Z lásky neboli māyi je otec laskavý ke svému dítěti. Slovo māyinaḥ tedy vyjadřuje, že Kṛṣṇa se z lásky zjevil jako syn Nandy Mahārāje a v podobě lidského dítěte (manujārbha). Kṛṣṇa je příčina všech příčin. Je stvořitelem příčiny a následku a nejvyšším vládcem. Nic pro Něho není nemožné. Umožnit dokonce i takové živé bytosti, jako byl Aghāsura, osvobození sārūpya-mukti tedy pro Kṛṣṇu nebylo vůbec nic úžasného. Kṛṣṇa se bavil tím, že se svými společníky vstoupil do Aghāsurovy tlamy. Když byl tedy Aghāsura tímto stykem prostřednictvím hry, které existují v duchovním světě, zbaven všeho znečištění, dosáhl milostí Kṛṣṇy sārūpya-mukti a vimukti. Pro Kṛṣṇu na tom nebylo vůbec nic úžasného.

10.12.39

Verš

sakṛd yad-aṅga-pratimāntar-āhitā
manomayī bhāgavatīṁ dadau gatim
sa eva nityātma-sukhānubhūty-abhi-
vyudasta-māyo ’ntar-gato hi kiṁ punaḥ

Synonyma

sakṛt — jen jednou; yat — jehož; aṅga-pratimā — podobu Nejvyššího Pána (existuje mnoho podob, ale Kṛṣṇa je původní podobou); antaḥ-āhitā — když nějakým způsobem umístí do svého srdce; manaḥ-mayī — myslí na Něho byť i z přinucení; bhāgavatīm — schopný prokazovat oddanou službu Pánu; dadau — Kṛṣṇa dal; gatim — nejlepší cíl; saḥ — On (Nejvyšší Osobnost Božství); eva — jistě; nitya — vždy; ātma — všech živých bytostí; sukha-anubhūti — každý, kdo na Něho myslí, ihned zažívá transcendentální blaženost; abhivyudasta-māyaḥ — neboť On odstraňuje veškerou iluzi; antaḥ-gataḥ — je vždy přítomný v srdci; hi — jistě; kim punaḥ — což teprve.

Překlad

Pokud někdo byť jen jednou, nebo dokonce i z přinucení umístí do své mysli podobu Nejvyšší Osobnosti Božství, může milostí Kṛṣṇy stejně jako Aghāsura dosáhnout nejvyššího osvobození. Co potom říci o těch, do jejichž srdcí Nejvyšší Osobnost Božství vstoupí, když se zjeví jako inkarnace, nebo o těch, kteří neustále myslí na lotosové nohy Pána, jenž je zdrojem transcendentální blaženosti všech živých bytostí a zcela odstraňuje veškerou iluzi?

Význam

Zde je popsán způsob, jak získat přízeň Nejvyšší Osobnosti Božství. Yat-pāda-paṅkaja-palāśa-vilāsa-bhaktyā (Bhāg. 4.22.39). Živá bytost může velice snadno dosáhnout Kṛṣṇy tím, že na Něho bude jednoduše myslet. O Kṛṣṇovi je rovněž řečeno, že Jeho lotosové nohy jsou stále v srdcích Jeho oddaných (bhagavān bhakta-hṛdi sthitaḥ). V případě Aghāsury může někdo namítat, že to nebyl oddaný. Odpovědí na tuto námitku je, že na okamžik pomyslel na Kṛṣṇu s oddaností. Bhaktyāham ekayā grāhyaḥ. Komu chybí oddanost, ten nemůže myslet na Kṛṣṇu, a na druhou stranu ten, kdo myslí na Kṛṣṇu, nepochybně má nějakou oddanost. I když chtěl Aghāsura Kṛṣṇu zabít, na okamžik na Něho pomyslel s oddaností a Kṛṣṇa se svými společníky si chtěl pohrát v jeho tlamě. Podobně Pūtanā chtěla Kṛṣṇu otrávit jedem, ale Kṛṣṇa ji přijal za svou matku, protože pil mléko z jejího prsu. Sv-alpam apy asya dharmasya trāyate mahato bhayāt (Bg. 2.40). Zvláště když se Kṛṣṇa zjeví jako avatāra, tak každý, kdo na Něho myslí v Jeho různých inkarnacích (rāmādi-mūrtiṣu kalā-niyamena tiṣṭhan) a především v Jeho původní podobě Kṛṣṇy, získá osvobození. Je mnoho takových případů, a mezi ně patří Aghāsura, který získal osvobození sārūpya-mukti. Tím procesem je tedy satataṁ kīrtayanto māṁ yatantaś ca dṛḍha-vratāḥ (Bg. 9.14). Oddaní se neustále věnují oslavování Kṛṣṇy. Advaitam acyutam anādim ananta-rūpam-když mluvíme o Kṛṣṇovi, míníme tím všechny Jeho avatāry, jako je Kṛṣṇa, Govinda, Nārāyaṇa, Viṣṇu, Pán Caitanya, Kṛṣṇa-Balarāma a Śyāmasundara. Ten, kdo stále myslí na Kṛṣṇu, získá určitě vimukti, zvláštní osvobození, kdy se stane Pánovým osobním společníkem-ne nutně ve Vṛndāvanu, ale přinejmenším na Vaikuṇṭě. To se nazývá sārūpya-mukti.

10.12.40

Verš

śrī-sūta uvāca
itthaṁ dvijā yādavadeva-dattaḥ
śrutvā sva-rātuś caritaṁ vicitram
papraccha bhūyo ’pi tad eva puṇyaṁ
vaiyāsakiṁ yan nigṛhīta-cetāḥ

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta Gosvāmī promluvil ke světcům shromážděným v Naimiṣāraṇyi; ittham — takto; dvijāḥ — ó učení brāhmaṇové; yādava-deva-dattaḥ — Mahārāja Parīkṣit (či Mahārāja Yudhiṣṭhira), jehož chránil Yādavadeva, Kṛṣṇa; śrutvā — když slyšel; sva-rātuḥ — Kṛṣṇy, jenž ho zachránil v lůně jeho matky Uttary; caritam — činnosti; vicitram — úžasné; papraccha — otázal se; bhūyaḥ api — ještě znovu; tat eva — tyto činnosti; puṇyam — jež jsou vždy velmi ctnostné (śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ, naslouchat o Kṛṣṇovi je vždy ctnostné); vaiyāsakim — Śukadevy Gosvāmīho; yat — protože; nigṛhīta-cetāḥ — Parīkṣit Mahārāja si již navykl naslouchat o Kṛṣṇovi.

Překlad

Śrī Sūta Gosvāmī pravil: “Ó učení světci, dětské zábavy Śrī Kṛṣṇy jsou naprosto úžasné. Mahārāja Parīkṣit ovládl nasloucháním o těchto zábavách Kṛṣṇy, který ho zachránil v lůně jeho matky, svou mysl a znovu se otázal Śukadevy Gosvāmīho, aby mohl o těchto ctnostných činnostech naslouchat dále.”

10.12.41

Verš

śrī-rājovāca
brahman kālāntara-kṛtaṁ
tat-kālīnaṁ kathaṁ bhavet
yat kaumāre hari-kṛtaṁ
jaguḥ paugaṇḍake ’rbhakāḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit se zeptal; brahman — ó učený brāhmaṇo (Śukadevo Gosvāmī); kāla-antara-kṛtam — to, co bylo vykonáno v minulosti, v jiné době (ve věku kaumāra); tat-kālīnam — vyprávěno, jako kdyby se to dělo nyní (ve věku paugaṇḍa); katham bhavet — jak to bylo možné; yat — tato zábava; kaumāre — ve věku kaumāra; hari-kṛtam — byla Kṛṣṇou provedena; jaguḥ — líčili; paugaṇḍake — ve věku paugaṇḍa (po jednom roce); arbhakāḥ — všichni chlapci.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit se zeptal: “Ó velký mudrci, jak mohlo být to, co bylo učiněno v minulosti, vyprávěno, jako kdyby se to dělo v přítomnosti? Pán Śrī Kṛṣṇa projevil tuto zábavu, při níž zabil Aghāsuru, ve svém věku kaumāra. Jak potom mohli chlapci nyní, když byl ve věku paugaṇḍa, líčit tuto událost, jako kdyby se odehrála nedávno?”

10.12.42

Verš

tad brūhi me mahā-yogin
paraṁ kautūhalaṁ guro
nūnam etad dharer eva
māyā bhavati nānyathā

Synonyma

tat brūhi — vysvětli to, prosím; me — mně; mahā-yogin — ó velký yogīne; param — velice; kautūhalam — zvědavost; guro — ó můj pane, můj duchovní mistře; nūnam — jinak; etat — tato událost; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; eva — jistě; māyā — iluze; bhavati — stává se; na anyathā — nic jiného.

Překlad

“Ó největší yogīne, můj duchovní mistře, prosím, vysvětli, proč se to stalo. Jsem na to velice zvědavý. Myslím, že to nebylo nic jiného než další iluze způsobená Kṛṣṇou.”

Význam

Kṛṣṇa má mnoho energií-parāsya śaktir vividhaiva śrūyate (Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8). Příběh o Aghāsurovi se dostal na světlo po uplynutí jednoho roku. Za tím jistě vězel nějaký vliv Kṛṣṇovy energie. Mahārāja Parīkṣit na to byl velice zvědavý a žádal Śukadevu Gosvāmīho, aby to vysvětlil.

10.12.43

Verš

vayaṁ dhanyatamā loke
guro ’pi kṣatra-bandhavaḥ
vayaṁ pibāmo muhus tvattaḥ
puṇyaṁ kṛṣṇa-kathāmṛtam

Synonyma

vayam — my jsme; dhanya-tamāḥ — nanejvýš požehnaní; loke — v tomto světě; guro — ó můj pane, můj duchovní učiteli; api — ačkoliv; kṣatra-bandhavaḥ — nejnižší z kṣatriyů (jelikož jsme nejednali jako kṣatriyové); yat — protože; pibāmaḥ — pijící; muhuḥ — stále; tvattaḥ — od tebe; puṇyam — ctnostný; kṛṣṇa-kathā-amṛtam — nektar v podobě kṛṣṇa-kathā.

Překlad

“Ó můj pane a duchovní učiteli, i když jsme nejnižší z kṣatriyů, jsme požehnaní, protože máme příležitost od tebe neustále slyšet nektar vyprávění o ctnostných činnostech Nejvyšší Osobnosti Božství.”

Význam

Ctnostné činnosti Nejvyšší Osobnosti Božství jsou velice důvěrné. Obyčejně o nich není možné naslouchat, nemá-li člověk velké štěstí. Parīkṣit Mahārāja nazval sám sebe kṣatra-bandhavaḥ, což znamená “nejnižší z kṣatriyů”. Vlastnosti kṣatriyů jsou uvedeny v Bhagavad-gītě, a přestože je jednou z hlavních īśvara-bhāva, sklon vládnout, nepřísluší jim vládnout brāhmaṇům. Mahārāja Parīkṣit tedy litoval, že se chtěl vyvyšovat nad brāhmaṇy, za což byl proklet. Pokládal se za nejnižšího z kṣatriyů. Dānam īśvara-bhāvaś ca kṣātraṁ karma svabhāva-jam (Bg. 18.43). O tom, že Mahārāja Parīkṣit měl dobré kṣatriyské vlastnosti, nebylo pochyb. Když si však vzpomněl, jak pověsil brāhmaṇovi kolem krku mrtvého hada, coby oddaný o sobě s pokorou a lítostí mluvil jako o nejnižším z kṣatriyů. Každý žák má právo tázat se gurua na jakoukoliv důvěrnou službu a povinností gurua je svému žákovi tato důvěrná témata vysvětlit.

10.12.44

Verš

śrī-sūta uvāca
itthaṁ sma pṛṣṭaḥ sa tu bādarāyaṇis
tat-smāritānanta-hṛtākhilendriyaḥ
kṛcchrāt punar labdha-bahir-dṛśiḥ śanaiḥ
pratyāha taṁ bhāgavatottamottama

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta Gosvāmī řekl; ittham — takto; sma — v minulosti; pṛṣṭaḥ — otázaný; saḥ — on; tu — jistě; bādarāyaṇiḥ — Śukadeva Gosvāmī; tat — on (Śukadeva Gosvāmī); smārita-ananta — jakmile si vzpomněl na Pána Kṛṣṇu; hṛta — ztracený v extázi; akhila-indriyaḥ — všechny funkce vnějších smyslů; kṛcchrāt — s velkými potížemi; punaḥ — opět; labdha-bahiḥ-dṛśiḥ — obnovil své vnější smyslové vnímání; śanaiḥ — pomalu; pratyāha — odpověděl; tam — Mahārājovi Parīkṣitovi; bhāgavata-uttama-uttama — ó velký světče, největší ze všech oddaných (Śaunako).

Překlad

Sūta Gosvāmī řekl: “Ó Śaunako, největší ze světců a oddaných, když se Mahārāja Parīkṣit takto otázal Śukadevy Gosvāmīho, ten si v srdci okamžitě vzpomněl na témata spojená s Kṛṣṇou a navenek ztratil kontakt s funkcemi svých smyslů. Poté jen s velkými potížemi obnovil své vnější smyslové vnímání a začal Mahārājovi Parīkṣitovi přednášet kṛṣṇa-kathā.”

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k dvanácté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Zabití démona Aghāsury”.

KAPITOLA TŘINÁCTÁ

Brahmā krade chlapce a telátka

10.13.1

Verš

śrī-śuka uvāca
sādhu pṛṣṭaṁ mahā-bhāga
tvayā bhāgavatottama
yan nūtanayasīśasya
śṛṇvann api kathāṁ muhuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; sādhu pṛṣṭam — jsem vysoce poctěn tvým dotazem; mahā-bhāga — jsi velmi požehnaná osoba; tvayā — tebou; bhāgavata-uttama — ó nejlepší z oddaných; yat — protože; nūtanayasi — činíš stále novějšími; īśasya — Nejvyšší Osobnosti Božství; śṛṇvan api — ačkoliv neustále posloucháš; kathām — zábavy; muhuḥ — znovu a znovu.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó požehnaný Parīkṣite, nejlepší z oddaných, ptáš se velmi správně. Přestože neustále nasloucháš zábavám Pána, připadají ti stále novější.

Význam

Nikdo nedokáže vydržet neustále naslouchat Pánovým zábavám, aniž by měl velmi rozvinuté vědomí Kṛṣṇy. Nityaṁ nava-navāyamānam-pokročilí oddaní mohou o Pánu naslouchat celá léta, a přesto jsou pro ně tato vyprávění vždy nová a čerstvá. Proto nedokáží s nasloucháním o zábavách Pána Kṛṣṇy nikdy přestat. Premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti. Slovo santaḥ označuje ty, kdo vyvinuli lásku ke Kṛṣṇovi. Yaṁ śyāmasundaram acintya-guṇa-svarūpaṁ govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi (Brahma-saṁhitā 5.38). Parīkṣit Mahārāja je tedy osloven jako bhāgavatottama, nejlepší z oddaných, neboť ten, kdo není v oddané službě příliš pokročilý, není schopen cítit extázi z toho, že slyší víc a víc, a vyprávění mu nepřipadají stále čerstvější a novější.

10.13.2

Verš

satām ayaṁ sāra-bhṛtāṁ nisargo
yad-artha-vāṇī-śruti-cetasām api
prati-kṣaṇaṁ navya-vad acyutasya yat
striyā viṭānām iva sādhu vārtā

Synonyma

satām — oddaných; ayam — toto; sāra-bhṛtām — ti, kdo jsou paramahaṁsové, kteří přijímají esenci života; nisargaḥ — charakteristika; yat — co; artha-vāṇī — smysl života neboli to, čeho chtějí dosáhnout; śruti — to, co chtějí pochopit; cetasām api — kteří se rozhodli cílem svého života učinit blaženost plynoucí z transcendentálních námětů; prati-kṣaṇam — každý okamžik; navya-vat — jakoby stále novější; acyutasya — Pána Kṛṣṇy; yat — protože; striyāḥ — (témata týkající se) žen či sexu; viṭānām — smilníků, kteří jsou připoutaní k ženám; iva — přesně jako; sādhu vārtā — skutečný rozhovor.

Překlad

Paramahaṁsové neboli oddaní, kteří přijímají esenci života, jsou z hloubi svého srdce připoutáni ke Kṛṣṇovi a On je cílem jejich životů. Je pro ně přirozené mluvit o Kṛṣṇovi každým okamžikem, jako by tato témata byla čím dál tím novější. Jsou k nim připoutáni stejně jako materialisté k námětům týkajícím se žen a sexu.

Význam

Slovo sāra-bhṛtām znamená paramahaṁsové. Haṁsa neboli labuť si ze směsi mléka a vody vybere mléko a vodu nechá stranou. Podobně ti, kdo se plně věnují duchovnímu životu a rozvíjení vědomí Kṛṣṇy-jelikož chápou, že Kṛṣṇa je životem všech-se přirozeně nikdy nedovedou vzdát kṛṣṇa-kathā, vyprávění o Kṛṣṇovi. Tito paramahaṁsové stále vidí Kṛṣṇu v srdci (santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti). Kāma (touhy), krodha (hněv) a bhaya (strach) jsou v hmotném světě stále přítomné, ale v duchovním či transcendentálním světě je lze použít pro Kṛṣṇu. Kāmaṁ kṛṣṇa-karmārpaṇe. Touhou paramahaṁsů je stále jednat v zájmu Kṛṣṇy. Krodhaṁ bhakta-dveṣi jane. Hněv používají proti neoddaným a bhaya, strach, přeměňují ve strach z toho, aby nebyli odvedeni od vědomí Kṛṣṇy. Tímto způsobem věnuje oddaný na úrovni paramahaṁsa celý svůj život Kṛṣṇovi, stejně jako člověk připoutaný k hmotnému světu věnuje svůj život ženám a penězům. Co je den pro materialistu, je pro duchovně založené osoby noc. Co materialistovi připadá velice sladké-to znamená ženy a peníze-pokládá spiritualista za jed.

sandarśanaṁ viṣayinām atha yoṣitāṁ ca
ha hanta hanta viṣa-bhakṣaṇato ’py asādhu

(Śrī Caitanya-candrodaya-nāṭaka 8.23)

To učil Caitanya Mahāprabhu. Pro paramahaṁsu je Kṛṣṇa vším, ale pro materialistu jsou vším ženy a peníze.

10.13.3

Verš

śṛṇuṣvāvahito rājann
api guhyaṁ vadāmi te
brūyuḥ snigdhasya śiṣyasya
guravo guhyam apy uta

Synonyma

śṛṇusva — prosím poslouchej; avahitaḥ — bedlivě; rājan — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); api — ačkoliv; guhyam — velice důvěrné (jelikož obyčejní lidé nemohou Kṛṣṇovy činnosti pochopit); vadāmi — vysvětlím; te — tobě; brūyuḥ — vysvětlují; snigdhasya — poslušného; śiṣyasya — žáka; guravaḥ — duchovní učitelé; guhyam — velmi důvěrné; api uta — dokonce i.

Překlad

Ó králi, poslouchej mě prosím bedlivě. Činnosti Nejvyššího Pána jsou velice důvěrné a žádný obyčejný člověk je nemůže pochopit, ale já ti je přesto vyložím, neboť poslušnému žákovi vysvětlí duchovní učitelé i velmi důvěrné a těžko pochopitelné věci.

10.13.4

Verš

tathāgha-vadanān mṛtyo
rakṣitvā vatsa-pālakān
sarit-pulinam ānīya
bhagavān idam abravīt

Synonyma

tathā — poté; agha-vadanāt — z tlamy Aghāsury; mṛtyoḥ — zosobněná smrt; rakṣitvā — poté, co zachránil; vatsa-pālakān — všechny pasáčky a telátka; sarit-pulinam — ke břehu řeky; ānīya — přivedl je; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa; idam — tato slova; abravīt — promluvil.

Překlad

Poté, co Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, zachránil chlapce a telátka z tlamy Aghāsury, jenž byl zosobněnou smrtí, přivedl je všechny ke břehu řeky a pronesl následující slova.

10.13.5

Verš

aho ’tiramyaṁ pulinaṁ vayasyāḥ
sva-keli-sampan mṛdulāccha-bālukam
sphuṭat-saro-gandha-hṛtāli-patrika-
dhvani-pratidhvāna-lasad-drumākulam

Synonyma

aho — ó; ati-ramyam — překrásný; pulinam — břeh řeky; vayasyāḥ — Moji milí přátelé; sva-keli-sampat — oplývající vším, co je třeba pro hru; mṛdula-accha-bālukam — měkké a čisté písčité pobřeží; sphuṭat — v plném květu; saraḥ-gandha — vůní lotosového květu; hṛta — přitahovaných; ali — čmeláků; patrika — a ptáků; dhvani-pratidhvāna — jejich štěbetání a poletování a ozvěny těchto zvuků; lasat — létající všude kolem; druma-ākulam — plný pěkných stromů.

Překlad

“Jen se podívejte, Moji milí přátelé, jak nádherný je tento říční břeh díky své příjemné atmosféře! A pohleďte, jak kvetoucí lotosy přitahují svojí vůní včely a ptáky! Ozvěna jejich bzučení a štěbetání se odrážela od krásných stromů v lese. Také písčina je zde čistá a měkká. Je tedy jasné, že toto je nejlepší místo pro naše hry a zábavy!”

Význam

Takto Kṛṣṇa popsal Vṛndāvan před pěti tisíci lety a stejné to tam bylo i za života vaiṣṇavských ācāryů před třemi nebo čtyřmi sty lety. Kūjat-kokila-haṁsa-sārasa-gaṇākīrṇe mayūrākule. Vṛndāvanským lesem se vždy rozléhá štěbetání a vrkání ptáků, jako jsou kukačky (kokila), kachny (haṁsa) a jeřábi (sārasa), a je rovněž plný pávů (mayūrākule). Tytéž zvuky a atmosféra jsou v oblasti, kde stojí náš chrám Kṛṣṇy a Balarāmy, přítomny dodnes. Každý, kdo tento chrám navštíví, slyší příjemný zpěv těchto ptáků (kūjat-kokila-haṁsa-sārasa).

10.13.6

Verš

atra bhoktavyam asmābhir
divārūḍhaṁ kṣudhārditāḥ
vatsāḥ samīpe ’paḥ pītvā
carantu śanakais tṛṇam

Synonyma

atra — tady, na tomto místě; bhoktavyam — měl by být sněden oběd; asmābhiḥ — námi; diva-ārūḍham — nyní je již pozdě; kṣudhā arditāḥ — jsme vyčerpaní hladem; vatsāḥ — telátka; samīpe — poblíž; apaḥ — voda; pītvā — poté, co se napijí; carantu — nechť spásají; śanakaiḥ — pomalu; tṛṇam — trávu.

Překlad

“Myslím, že tady bychom se měli najíst. Beztak již máme hlad, neboť je již pozdě. Telátka se tady mohou napít vody a pomalu spásat trávu kolem.”

10.13.7

Verš

tatheti pāyayitvārbhā
vatsān ārudhya śādvale
muktvā śikyāni bubhujuḥ
samaṁ bhagavatā mudā

Synonyma

tathā iti — ostatní pasáčkové souhlasili s tím, co Kṛṣṇa navrhl; pāyayitvā arbhāḥ — nechali pít vodu; vatsān — telátka; ārudhya — poté, co je přivázali ke stromům, je nechali se pást; śādvale — na místě se zelenou, měkkou trávou; muktvā — poté, co otevřeli; śikyāni — své ranečky s jídlem a jinými osobními věcmi; bubhujuḥ — šli a hodovali; samam — stejně; bhagavatā — s Nejvyšší Osobností Božství; mudā — s transcendentální radostí.

Překlad

Pasáčkové souhlasili s Kṛṣṇovým návrhem. Nechali telátka pít vodu z řeky a potom je přivázali ke stromům na místě, kde rostla zelená, měkká tráva. Pak chlapci otevřeli své košíky s jídlem a s velkou transcendentální radostí začali společně s Kṛṣṇou jíst.

10.13.8

Verš

kṛṣṇasya viṣvak puru-rāji-maṇḍalair
abhyānanāḥ phulla-dṛśo vrajārbhakāḥ
sahopaviṣṭā vipine virejuś
chadā yathāmbhoruha-karṇikāyāḥ

Synonyma

kṛṣṇasya viṣvak — kolem Kṛṣṇy; puru-rāji-maṇḍalaiḥ — různými kruhy společníků; abhyānanāḥ — každý hleděl do středu, kde seděl Kṛṣṇa; phulla-dṛśaḥ — s obličeji rozzářenými transcendentální radostí; vraja-arbhakāḥ — všichni pasáčkové z Vrajabhūmi; saha-upaviṣṭāḥ — sedící s Kṛṣṇou; vipine — v lese; virejuḥ — nádherně uspořádané; chadāḥ — okvětní lístky a listy; yathā — jako; ambhoruha — lotosového květu; karṇikāyāḥ — okvětní lůžko.

Překlad

Tak jako okvětní lůžko lotosového květu obklopují okvětní lístky a zelené listy, seděl Kṛṣṇa ve středu a kolem Něho seděly řady Jeho kamarádů, kteří jeden jako druhý vypadali překrásně. Každý z nich se snažil hledět na Kṛṣṇu v naději, že by se Kṛṣṇa mohl podívat právě na něho. Tak všichni hodovali v lese.

Význam

Čistý oddaný vidí Kṛṣṇu neustále, jak je uvedeno v Brahma-saṁhitě (santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti) a jak Kṛṣṇa naznačuje v Bhagavad-gītě (sarvataḥ pāṇi-pādaṁ tat sarvato 'kṣi-śiro-mukham). Pokud někdo nahromadí tolik zbožných činností (kṛta-puṇya-puñjāḥ), že se dostane na úroveň čisté oddané služby, může Kṛṣṇu vidět stále ve svém srdci. Ten, kdo dosáhl této dokonalosti, je po všech stránkách krásný díky transcendentální blaženosti. Současné hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je pokusem udržovat Kṛṣṇu stále ve středu dění, neboť tehdy jsou všechny činnosti automaticky krásné a blažené.

10.13.9

Verš

kecit puṣpair dalaiḥ kecit
pallavair aṅkuraiḥ phalaiḥ
śigbhis tvagbhir dṛṣadbhiś ca
bubhujuḥ kṛta-bhājanāḥ

Synonyma

kecit — někdo; puṣpaiḥ — pomocí květů; dalaiḥ — pěknými listy z květin; kecit — někdo; pallavaiḥ — na trsech lístků; aṅkuraiḥ — na výhoncích květů; phalaiḥ — a někdo na plodech; śigbhiḥ — někdo přímo z košíku či balíčku; tvagbhiḥ — pomocí kůry stromů; dṛṣadbhiḥ — na velkých kamenech; ca — a; bubhujuḥ — hodovali; kṛta-bhājanāḥ — jako by si vyrobili jídelní talíře.

Překlad

Někteří z pasáčků si položili svůj oběd na květy, jiní na listy, plody nebo trsy lístků, někteří jedli přímo ze svých košíků, někteří na kůře stromů a jiní na velkých kamenech. Při jídle si děti představovaly, že jsou to jejich talíře.

10.13.10

Verš

sarve mitho darśayantaḥ
sva-sva-bhojya-ruciṁ pṛthak
hasanto hāsayantaś cā-
bhyavajahruḥ saheśvarāḥ

Synonyma

sarve — všichni pasáčkové; mithaḥ — jeden druhému; darśayantaḥ — předvádějící; sva-sva-bhojya-rucim pṛthak — různé druhy pokrmů rozličných chutí přinesené z domova; hasantaḥ — po ochutnání se všichni smáli; hāsayantaḥ ca — a rozesmávali ostatní; abhyavajahruḥ — vychutnávali svačinu; saha-īśvarāḥ — společně s Kṛṣṇou.

Překlad

Všichni pasáčkové vychutnávali svůj oběd společně s Kṛṣṇou a jeden druhého vybízeli k ochutnání různých pokrmů, které si přinesli z domova. Když navzájem ochutnávali svá jídla, dávali se do smíchu a rozesmávali jeden druhého.

Význam

Někdy jeden přítel prohodil: “Kṛṣṇo, ochutnej, jak je mé jídlo dobré!” a Kṛṣṇa si trochu vzal a smál se. Rovněž Balarāma, Sudāmā a další kamarádi navzájem se smíchem ochutnávali svá jídla. Tak kamarádi radostně jedli jídla, která si přinesli z domova.

10.13.11

Verš

bibhrad veṇuṁ jaṭhara-paṭayoḥ śṛṅga-vetre ca kakṣe
vāme pāṇau masṛṇa-kavalaṁ tat-phalāny aṅgulīṣu
tiṣṭhan madhye sva-parisuhṛdo hāsayan narmabhiḥ svaiḥ
svarge loke miṣati bubhuje yajña-bhug bāla-keliḥ

Synonyma

bibhrat veṇum — mající flétnu; jaṭhara-paṭayoḥ — mezi utaženými šaty a břichem; śṛṅga-vetre — trubku z rohu i proutek na pohánění krav; ca — také; kakṣe — u pasu; vāme — na levé straně; pāṇau — beroucí do ruky; masṛṇa-kavalam — výborné jídlo z rýže a prvotřídního tvarohu; tat-phalāni — pěkné kousky ovoce, jako je bél; aṅgulīṣu — mezi prsty; tiṣṭhan — takto sedící na jednom místě; madhye — uprostřed; sva-pari-suhṛdaḥ — své společníky; hāsayan — rozesmával je; narmabhiḥ — žertovnými slovy; svaiḥ — svými; svarge loke miṣati — zatímco obyvatelé nebeských planet, Svargaloky, tuto úžasnou scénu pozorovali; bubhuje — Kṛṣṇa hodoval; yajña-bhuk bāla-keliḥ — i když přijímá obětiny při yajñi, v rámci svých dětských zábav si se svými přáteli pasáčky radostně pochutnával na jídle.

Překlad

Kṛṣṇa je yajña-bhuk-to znamená, že jí pouze obětiny při yajñi-ale nyní chtěl předvést své dětské zábavy, takže seděl s flétnou zastrčenou u pasu za utaženými šaty na pravé straně a s trubkou z rohu a proutkem na pohánění krav nalevo. V ruce držel výborný pokrm z jogurtu a rýže s pěknými kousky ovoce mezi prsty, a tak seděl jako střed lotosového květu a hleděl na všechny své přátele, žertoval s nimi a tím, jak jedl, u nich vyvolával jásavý smích. Obyvatelé nebeských planet tehdy přihlíželi a žasli, jak Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž jí pouze při yajñi, nyní hoduje se svými přáteli v lese.

Význam

Když Kṛṣṇa se svými přáteli pasáčky jedl, přiletěl se najíst také jeden čmelák. Kṛṣṇa tedy žertovně prohodil: “Proč tady obtěžuješ Mého bráhmanského přítele Madhumaṅgalu? Ty chceš zabít brāhmaṇu. To není dobré!” Všichni chlapci se při jídle smáli a bavili se podobnými žerty. Obyvatelé vyšších planet proto žasli, jak Nejvyšší Pán, který jí pouze tehdy, když je prováděna yajña, nyní jedl jako obyčejné dítě se svými kamarády v lese.

10.13.12

Verš

bhārataivaṁ vatsa-peṣu
bhuñjāneṣv acyutātmasu
vatsās tv antar-vane dūraṁ
viviśus tṛṇa-lobhitāḥ

Synonyma

bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite; evam — takto (když hodovali); vatsa-peṣu — se všemi chlapci, kteří pásli telátka; bhuñjāneṣu — kteří jedli; acyuta-ātmasu — všichni velice drazí Acyutovi (Kṛṣṇovi); vatsāḥ — telátka; tu — ovšem; antaḥ-vane — do hlubokého lesa; dūram — daleko; viviśuḥ — zašla; tṛṇa-lobhitāḥ — zlákána zelenou trávou.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, zatímco pasáčkové, kteří ve svých srdcích neznali nic jiného než Kṛṣṇu, obědvali v lese, telátka se zaběhla někam daleko, hluboko do lesa, zlákána zelenou trávou.

10.13.13

Verš

tān dṛṣṭvā bhaya-santrastān
ūce kṛṣṇo ’sya bhī-bhayam
mitrāṇy āśān mā viramate-
hāneṣye vatsakān aham

Synonyma

tān — že se tato telátka vzdalovala; dṛṣṭvā — vidící; bhaya-santrastān — pasáčkům, kteří se zalekli, že by v hlubokém lese mohla na telátka zaútočit nějaká divoká zvířata; ūce — Kṛṣṇa řekl; kṛṣṇaḥ asya bhī-bhayam — Kṛṣṇa, který dělá každý strach strachem (kde je Kṛṣṇa, tam není strach); mitrāṇi — Moji milí přátelé; āśāt — ve svém požitku z jídla; mā viramata — neustávejte; iha — na toto místo; āneṣye — přivedu zpátky; vatsakān — telátka; aham — Já.

Překlad

Když Kṛṣṇa, který je obávaným vládcem dokonce i samotného strachu, viděl, že jsou Jeho přátelé pasáčci polekáni, aby zmírnil jejich obavy, řekl: “Pokračujte v jídle, Moji milí přátelé! Sám se za telátky vypravím a přivedu je sem zpátky.”

Význam

Tam, kde je Kṛṣṇovo přátelství, nemůže mít oddaný žádný strach. Kṛṣṇa je svrchovaný vládce, jenž vládne dokonce i smrti, která je v tomto hmotném světě pokládána za zdroj největšího strachu. Bhayaṁ dvitīyābhiniveśataḥ syāt (Bhāg. 11.2.37). Tento strach vyvstává z nedostatku vědomí Kṛṣṇy; jinak strach nemůže existovat. Tomu, kdo přijal útočiště u lotosových nohou Kṛṣṇy, bude v tomto hmotném světě strachu sotva hrozit nějaké nebezpečí.

bhavāmbudhir vatsa-padaṁ paraṁ padaṁ
padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām

Bhavāmbudhiḥ, hmotný oceán strachu, je možné milostí nejvyššího vládce velice snadno překonat. Tento hmotný svět, ve kterém číhá strach a nebezpečí na každém kroku (padaṁ padaṁ yad vipadām), není určen pro ty, kdo přijali útočiště u Kṛṣṇových lotosových nohou. Ti jsou z tohoto světa plného strachu vysvobozeni.

samāśritā ye pada-pallava-plavaṁ
mahat-padaṁ puṇya-yaśo murāreḥ
bhavāmbudhir vatsa-padaṁ paraṁ padaṁ
padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām

(Bhāg. 10.14.58)

Každý by proto měl přijmout útočiště u Nejvyšší Osoby, jež zbavuje strachu, a tak být v bezpečí.

10.13.14

Verš

ity uktvādri-darī-kuñja-
gahvareṣv ātma-vatsakān
vicinvan bhagavān kṛṣṇaḥ
sapāṇi-kavalo yayau

Synonyma

iti uktvā — když toto pravil (“Sám telátka přivedu.”); adri-darī-kuñja-gahvareṣu — všude na kopcích, v jeskyních, křovích a soutěskách; ātma-vatsakān — telátka, jež patřila Jeho blízkým přátelům; vicinvan — hledat; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; sa-pāṇi-kavalaḥ — nesoucí v ruce svůj jogurt a rýži; yayau — vydal se.

Překlad

“Půjdu se po telátkách podívat,” řekl Kṛṣṇa. “Nenechte se rušit ve svém požitku.” S jogurtem a rýží v ruce se pak Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, okamžitě vydal hledat telátka svých přátel. Pro potěšení svých kamarádů tedy začal prohledávat všechny kopce, jeskyně, křoví a soutěsky.

Význam

Védy (Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8) prohlašují, že Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nemusí nic dělat osobně (na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate), neboť vše vykonává prostřednictvím svých energií (parāsya śaktir vividhaiva śrūyate). Přesto zde vidíme, že se osobně ujal úkolu najít telátka svých přátel. To byla Kṛṣṇova bezpříčinná milost. Mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram-všechny události v celém světě a celém vesmírném projevu se odehrávají pod Jeho dohledem, působením Jeho různých energií. Když je však třeba postarat se o Jeho přátele, dělá to sám. Kṛṣṇa své kamarády ujistil: “Nebojte se. Jdu vaše telátka osobně najít.” To byla Kṛṣṇova bezpříčinná milost.

10.13.15

Verš

ambhojanma-janis tad-antara-gato māyārbhakasyeśitur
draṣṭuṁ mañju mahitvam anyad api tad-vatsān ito vatsapān
nītvānyatra kurūdvahāntaradadhāt khe ’vasthito yaḥ purā
dṛṣṭvāghāsura-mokṣaṇaṁ prabhavataḥ prāptaḥ paraṁ vismayam

Synonyma

ambhojanma-janiḥ — Pán Brahmā, který se narodil z lotosového květu; tat-antara-gataḥ — nyní se dostal do konfliktu se zábavou Kṛṣṇy, jenž hodoval se svými přáteli pasáčky; māyā-arbhakasya — chlapců vytvořených Kṛṣṇovou māyou; īśituḥ — nejvyššího vládce; draṣṭum — aby viděl; mañju — velmi příjemné; mahitvam anyat api — i jiné vznešené vlastnosti Pána; tat-vatsān — jejich telátka; itaḥ — než tam, kde byli; vatsa-pān — a pasáčky, kteří se o telátka starali; nītvā — přenesl je; anyatra — na jiné místo; kurūdvaha — ó Mahārāji Parīkṣite; antara-dadhāt — nějaký čas je skrýval před zraky ostatních; khe avasthitaḥ yaḥ — tento Brahmā, jenž sídlil ve vyšší planetární soustavě na nebi; purā — dříve; dṛṣṭvā — pozoroval; aghāsura-mokṣaṇam — podivuhodné zabití Aghāsury a jeho vysvobození z hmotného utrpení; prabhavataḥ — všemocné Nejvyšší Osoby; prāptaḥ param vismayam — byl nesmírně udiven.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, Brahmā, jenž sídlí ve vyšší planetární soustavě na nebi, pozoroval, jak Kṛṣṇa, nejmocnější osoba, zabil a vysvobodil Aghāsuru, a jen žasl. Nyní chtěl tento Brahmā předvést něco ze své vlastní moci a vidět moc Kṛṣṇy, jenž se věnoval svým dětským zábavám, při kterých si zdánlivě hrál s obyčejnými pasáčky krav. Proto Brahmā v Kṛṣṇově nepřítomnosti odnesl všechny chlapce a telátka na jiné místo. Tím si však přivolal nesnáze, neboť ho v blízké budoucnosti čekala ukázka Kṛṣṇovy moci.

Význam

Když Kṛṣṇa, doprovázen svými společníky, zabil Aghāsuru, Brahmā žasl. Ještě více ho však udivilo, když viděl, že se Kṛṣṇa náramně baví při obědě, a chtěl zjistit, zda to byl skutečně Kṛṣṇa. Tak se zapletl s Kṛṣṇovou māyou. Brahmā měl ostatně hmotný původ, jak je zde uvedeno: ambhojanma-janiḥ-narodil se z lotosového květu (ambhoja). Není důležité, zda se narodil z lotosu, nějakého člověka, zvířete či hmotného otce. Lotos je také hmotný a každý, kdo se narodí prostřednictvím hmotné energie, nutně podléhá čtyřem hmotným nedostatkům: bhrama (sklonu chybovat), pramāda (sklonu podléhat iluzi), vipralipsā (sklonu podvádět) a karaṇāpāṭava (má nedokonalé smysly). I Brahmā tedy podlehl.

Brahmā chtěl se svou māyou vyzkoušet, zda je Kṛṣṇa skutečně přítomný. Tito pasáčkové nebyli ničím jiným než expanzemi Kṛṣṇova vlastního Já (ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhiḥ). Později Kṛṣṇa ukáže Brahmovi, jak se pro své potěšení (ānanda-cinmaya-rasa) expanduje do všeho. Hlādinī śaktir asmāt-Kṛṣṇa má transcendentální energii zvanou hlādinī śakti. Neužívá si ničeho, co je výtvorem hmotné energie. Brahmā tedy uvidí, jak Pán Kṛṣṇa expanduje svoji energii.

Brahmā chtěl odnést Kṛṣṇovy společníky, ale odnesl místo nich nějaké jiné chlapce a telata. Rāvaṇa chtěl odnést Sītu, ale to nebylo možné; místo ní odnesl Sītu, kterou vytvořila māyā. Rovněž Brahmā odnesl māyārbhakāḥ-chlapce projevené Kṛṣṇovou māyou. Těm Brahmā mohl ukázat nějakou neobyčejnou moc, ale nikoliv Kṛṣṇovým společníkům. To pozná v blízké budoucnosti. Māyārbhakasya īśituḥ. Toto zmatení, tuto māyu způsobil svrchovaný vládce, prabhavataḥ-všemocná Nejvyšší Osoba, Kṛṣṇa-a uvidíme, k čemu to vedlo. Každý, kdo se narodil hmotným způsobem, je nutně zmaten. Tato zábava se tedy nazývá brahma-vimohana-līlā, zábava, při níž byl zmaten Brahmā. Mohitaṁ nābhijānāti mām ebhyaḥ param avyayam (Bg. 7.13). Hmotně narozené osoby nemohou Kṛṣṇu plně poznat, dokonce ani polobozi (muhyanti yat sūrayaḥ). Tene brahmā hṛdā ya ādi-kavaye (Bhāg. 1.1.1). Každý, od Brahmy až po malý hmyz, se musí učit od Kṛṣṇy.

10.13.16

Verš

tato vatsān adṛṣṭvaitya
puline ’pi ca vatsapān
ubhāv api vane kṛṣṇo
vicikāya samantataḥ

Synonyma

tataḥ — poté; vatsān — telátka; adṛṣṭvā — když neviděl v lese; etya — pak; puline api — na břeh Yamuny; ca — také; vatsapān — neviděl pasáčky; ubhau api — ty i ty (telátka i pasáčky); vane — v lese; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; vicikāya — hledal všude; samantataḥ — tu i tam.

Překlad

Poté, když Kṛṣṇa telátka nenacházel, vrátil se na břeh řeky, ale tam neviděl ani pasáčky. Začal tedy hledat telátka i chlapce, jako kdyby nechápal, co se stalo.

Význam

Kṛṣṇa okamžitě věděl, že chlapce i telátka odnesl Brahmā, ale jako nevinné dítě je začal všude hledat, aby Brahmā neprohlédl Jeho māyu. To vše bylo divadelní představení. Herec všechno ví, ale přesto na jevišti hraje tak, aby to ostatní nepoznali.

10.13.17

Verš

kvāpy adṛṣṭvāntar-vipine
vatsān pālāṁś ca viśva-vit
sarvaṁ vidhi-kṛtaṁ kṛṣṇaḥ
sahasāvajagāma ha

Synonyma

kva api — kdekoliv; adṛṣṭvā — když neviděl; antaḥ-vipine — v lese; vatsān — telátka; pālān ca — a jejich opatrovatele, pasáčky; viśva-vit — Kṛṣṇa, který si je vědom všeho, co se děje v celém vesmírném projevu; sarvam — vše; vidhi-kṛtam — bylo vykonáno Brahmou; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; sahasā — pojednou; avajagāma ha — pochopil.

Překlad

Když Kṛṣṇa nemohl telátka a jejich opatrovatele, pasáčky, nikde v lese nalézt, pojednou pochopil, že to bylo dílo Pána Brahmy.

Význam

Kṛṣṇa je viśva-vit, znalec všeho, co se děje v celém vesmírném projevu. Jako nevinné dítě však předstíral, že o Brahmově jednání nic neví, i když okamžitě pochopil, že to udělal Brahmā. Tato zábava se nazývá brahma-vimohana, zmatení Brahmy. Brahmā byl již tak zmaten tím, že se Kṛṣṇa choval jako nevinné dítě, a nyní bude zmaten ještě víc.

10.13.18

Verš

tataḥ kṛṣṇo mudaṁ kartuṁ
tan-mātṝṇāṁ ca kasya ca
ubhayāyitam ātmānaṁ
cakre viśva-kṛd īśvaraḥ

Synonyma

tataḥ — poté; kṛṣṇaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; mudam — požitek; kartum — aby vytvořil; tat-mātṝṇām ca — matek pasáčků i telat; kasya ca — a (požitek) Brahmy; ubhayāyitam — expanze, jako telátka i jako pasáčkové; ātmānam — sebe; cakre — učinil; viśva-kṛt īśvaraḥ — nebylo to pro Něho nic těžkého, neboť je stvořitelem celého vesmírného projevu.

Překlad

Poté se Kṛṣṇa, jenž je stvořitelem celého vesmírného projevu, expandoval jako telátka i jako chlapci, jen aby Brahmovi a matkám telat a pasáčků připravil zvláštní požitek.

Význam

I když byl Brahmā již tak značně zmaten, chtěl pasáčkům ukázat svou moc. Avšak poté, co chlapce a jejich telátka odnesl a vrátil se do svého sídla, Kṛṣṇa vytvořil pro něho a také pro matky těchto chlapců další překvapení: obnovil svou zábavu oběda v lese a všechna telátka a chlapce nahradil, takže vše vypadalo stejně jako předtím. Ve Védách je řečeno: ekaṁ bahu syām-Pán, Osobnost Božství, se může stát mnoha miliardami telátek a pasáčků, jak učinil, aby Brahmu zmátl ještě více.

10.13.19

Verš

yāvad vatsapa-vatsakālpaka-vapur yāvat karāṅghry-ādikaṁ
yāvad yaṣṭi-viṣāṇa-veṇu-dala-śig yāvad vibhūṣāmbaram
yāvac chīla-guṇābhidhākṛti-vayo yāvad vihārādikaṁ
sarvaṁ viṣṇumayaṁ giro ’ṅga-vad ajaḥ sarva-svarūpo babhau

Synonyma

yāvat vatsapa — přesně jako pasáčkové; vatsaka-alpaka-vapuḥ — přesně jako jemná těla telátek; yāvat kara-aṅghri-ādikam — přesně podle rozměrů jejich příslušných nohou a rukou; yāvat yaṣṭi-viṣāṇa-veṇu-dala-śik — nejen jako jejich těla, ale také přesně jako jejich trubky, flétny, hůlky, ranečky s jídlem a tak dále; yāvat vibhūṣā-ambaram — přesně jako jejich ozdoby a oděvy se všemi jednotlivostmi; yāvat śīla-guṇa-abhidhā-ākṛti-vayaḥ — jejich přesný charakter, zvyky, rysy, vlastnosti a vnější tělesné podoby; yāvat vihāra-ādikam — přesně podle jejich vkusu a zálib; sarvam — vše dopodrobna; viṣṇu-mayam — expanze Vāsudevy, Viṣṇua; giraḥ aṅga-vat — hlasy přesně jako oni; ajaḥ — Kṛṣṇa; sarva-svarūpaḥ babhau — vytvořil vše dopodrobna, bez jediné změny, ze sebe sama.

Překlad

Ve svém aspektu Vāsudevy se Kṛṣṇa současně expandoval do přesného počtu chybějících chlapců a telátek s jejich navlas stejnými tělesnými rysy, jejich příslušnými druhy rukou, nohou a jiných údů, jejich hůlkami, trubkami a flétnami, jejich ranečky s jídlem, jejich jednotlivými oděvy a různě umístěnými ozdobami, jejich jmény, věkem a podobami a jejich osobitými činnostmi a vlastnostmi. Tím nádherný Kṛṣṇa potvrdil výrok samagra-jagad viṣṇumayam, “Pán Viṣṇu prostupuje vším.”

Význam

Brahma-saṁhitā (5.33) uvádí:

advaitam acyutam anādim ananta-rūpam
ādyaṁ purāṇa-puruṣaṁ nava-yauvanaṁ ca

Kṛṣṇa neboli paraṁ brahma, Nejvyšší Osobnost Božství, je ādyam, počátek všeho; je ādi-puruṣam, věčně mladá původní osoba. Dovede se expandovat do více podob, než kolik jsme schopni si představit, ale přesto zároveň neztrácí svou původní podobu Kṛṣṇy a neklesá ze svého postavení-proto je zván Acyuta. To je Nejvyšší Osobnost Božství. Sarvaṁ viṣṇumayaṁ jagat. Sarvaṁ khalv idaṁ brahma. Kṛṣṇa tak dokázal, že je vším, že se může stát vším, ale že se Jeho osoba přesto od všeho liší (mat-sthāni sarva-bhūtāni na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ). To je Kṛṣṇa, jehož lze poznat pomocí filozofie zvané acintya-bhedābheda-tattva. Pūrṇasya pūrṇam ādāya pūrṇam evāvaśiṣyate-Kṛṣṇa je stále úplný celek, a přestože může stvořit milióny vesmírů, které v plné míře oplývají veškerým bohatstvím, Jeho bohatství zůstává nezměněné (advaitam). To objasňují různí vaišnavští ācāryové filozofiemi, jako je viśuddhādvaita, viśiṣṭādvaita a dvaitādvaita. Proto je třeba se o Kṛṣṇovi učit od ācāryů. Ācāryavān puruṣo veda-ten, kdo kráčí ve stopách ācāryů, zná pravou skutečnost. Taková osoba může alespoň do určité míry znát Kṛṣṇu takového, jaký je, a jakmile někdo Kṛṣṇu zná (janma karma ca me divyam evaṁ yo vetti tattvataḥ), je vysvobozen z hmotných pout (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna).

10.13.20

Verš

svayam ātmātma-govatsān
prativāryātma-vatsapaiḥ
krīḍann ātma-vihāraiś ca
sarvātmā prāviśad vrajam

Synonyma

svayam ātmā — Kṛṣṇa, jenž je osobně Nejvyšší Duší, Nadduší; ātma-go-vatsān — nyní se expandoval do telátek, jež byla také On sám; prativārya ātma-vatsapaiḥ — dále se projevil jako pasáčkové, kteří telata hlídali a poháněli; krīḍan — On sám tak tvořil vše v této transcendentální zábavě; ātma-vihāraiḥ ca — různými způsoby se těšící sám sebou; sarva-ātmā — Nadduše, Kṛṣṇa; prāviśat — vešel; vrajam — do Vrajabhūmi, země Mahārāje Nandy a Yaśody.

Překlad

Kṛṣṇa, jenž se expandoval tak, aby vypadal přesně jako všechna telátka a pasáčkové a zároveň On sám jako jejich vůdce, vešel do Vrajabhūmi, země svého otce Nandy Mahārāje, stejně jako to obvykle dělal, když se těšil z jejich společnosti.

Význam

Kṛṣṇa se obvykle zdržoval v lese a na pastvinách, kde se svými společníky pasáčky hlídal telátka a krávy. Nyní, když původní skupinu odnesl Brahmā, přijal Kṛṣṇa sám podobu každého člena své skupiny-aniž by o tom kdokoliv, dokonce ani Baladeva, věděl-a pokračoval ve svém obvyklém programu. Nařizoval svým kamarádům, co mají dělat, hlídal telátka a šel je do lesa hledat, když se zatoulala zlákána čerstvou trávou-ale tato telátka a chlapci byli On sám. Jednalo se o projev Kṛṣṇovy nepochopitelné energie. Śrīla Jīva Gosvāmī vysvětlil, že Rādhā a Kṛṣṇa jsou totožní (rādhā-kṛṣṇa-praṇaya-vikṛtir hlādinī śaktir asmāt). Kṛṣṇa se expandováním své energie blaženosti stává Rādhārāṇī. Tutéž energii (ānanda-cinmaya-rasa) Kṛṣṇa expandoval, když se sám stal všemi telátky a chlapci a vychutnával transcendentální blaženost ve Vrajabhūmi. Uskutečnila to energie yogamāyā a pro osoby pod vlivem mahāmāyi to bylo nepochopitelné.

10.13.21

Verš

tat-tad-vatsān pṛthaṅ nītvā
tat-tad-goṣṭhe niveśya saḥ
tat-tad-ātmābhavad rājaṁs
tat-tat-sadma praviṣṭavān

Synonyma

tat-tat-vatsān — telata, jež patřila různým kravám; pṛthak — odděleně; nītvā — přivádějící; tat-tat-goṣṭhe — do jejich příslušných stájí; niveśya — vstupující; saḥ — Kṛṣṇa; tat-tat-ātmā — jako původně odlišné individuální duše; abhavat — tak se expandoval; rājan — ó králi Parīkṣite; tat-tat-sadma — do jejich příslušných domů; praviṣṭavān — vešel (Kṛṣṇa tak vstoupil do všech).

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, Kṛṣṇa, který se rozdělil do různých telat a také do různých pasáčků, vešel v podobě telátek do různých stájí a v podobě jednotlivých chlapců do různých domů.

Význam

Kṛṣṇa měl velmi mnoho přátel, z nichž byli Śrīdāmā, Sudāmā a Subala nejvýznačnější. Kṛṣṇa sám se tedy stal Śrīdāmou, Sudāmou i Subalou a s jejich příslušnými telaty vešel do příslušných domů.

10.13.22

Verš

tan-mātaro veṇu-rava-tvarotthitā
utthāpya dorbhiḥ parirabhya nirbharam
sneha-snuta-stanya-payaḥ-sudhāsavaṁ
matvā paraṁ brahma sutān apāyayan

Synonyma

tat-mātaraḥ — matky jednotlivých pasáčků; veṇu-rava — kvůli tónům, jež pasáčkové vydávali na flétny a trubky; tvara — okamžitě; utthitāḥ — vstaly od svých domácích povinností; utthāpya — ihned zdvihly své syny; dorbhiḥ — oběma rukama; parirabhya — objímající; nirbharam — aniž by cítily nějakou tíhu; sneha-snuta — které vytékalo díky intenzivní lásce; stanya-payaḥ — jejich mateřské mléko; sudhā-āsavam — chutnající jako nektar; matvā — tak to mléko přijímal; param — Nejvyšší; brahma — Kṛṣṇa; sutān apāyayan — začaly krmit své syny.

Překlad

Když matky chlapců slyšely tóny fléten a trubek, na něž jejich synové hráli, ihned vstaly od svých domácích povinností, posadily si hochy na klín, oběma rukama je obejmuly a nechaly je pít mateřské mléko, které jim díky jejich nesmírné lásce ke Kṛṣṇovi vytékalo z prsou. Kṛṣṇa je ve skutečnosti vším, ale ony tehdy nacházely zvláštní potěšení v tom, že Kṛṣṇu, Parabrahman, krmili, a tak vyjadřovali svou nesmírnou lásku a náklonnost, a Kṛṣṇa pil mléko od svých matek, jako by to byl nektar.

Význam

Všechny starší gopī věděly, že Kṛṣṇa je synem matky Yaśody, ale přesto si přály: “Kdyby se Kṛṣṇa stal mým synem, starala bych se o Něho stejně jako matka Yaśodā.” To byla jejich skrytá touha. Kṛṣṇa pro jejich potěšení nyní osobně přijal roli jejich synů a jejich přání jim splnil. Když Ho objímaly a krmily, jejich neobyčejná láska ke Kṛṣṇovi ještě zesílila, a Kṛṣṇovi jejich mateřské mléko chutnalo jako nektar. Zatímco takto mátl Brahmu, vychutnával mimořádnou transcendentální blaženost, kterou mezi Ním a všemi ostatními matkami vytvořila yogamāyā.

10.13.23

Verš

tato nṛponmardana-majja-lepanā-
laṅkāra-rakṣā-tilakāśanādibhiḥ
saṁlālitaḥ svācaritaiḥ praharṣayan
sāyaṁ gato yāma-yamena mādhavaḥ

Synonyma

tataḥ — poté; nṛpa — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); unmardana — olejovými masážemi; majja — koupáním; lepana — potíráním těla olejem a santálovou pastou; alaṅkāra — krášlením šperky; rakṣā — recitováním ochranných manter; tilaka — zdobením těla tilakem na dvanácti místech; aśana-ādibhiḥ — a vydatným krmením; saṁlālitaḥ — takto obsluhovaný matkami; sva-ācaritaiḥ — jejich typickým chováním; praharṣa-yan — přinášel matkám velkou radost; sāyam — večer; gataḥ — přicházel; yāma-yamena — čas vyhrazený pro každou činnost; mādhavaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, podle předem stanoveného sledu svých zábav se pak Kṛṣṇa večer vracel, vstupoval do domů všech pasáčků a choval se stejně jako původní chlapci, čímž naplňoval jejich matky transcendentální radostí. Matky se o chlapce staraly tak, že je masírovaly olejem, koupaly, potíraly jejich těla santálovou pastou, krášlily je šperky, recitovaly ochranné mantry, zdobily jejich těla tilakem a krmili je. Tak osobně sloužily Kṛṣṇovi.

10.13.24

Verš

gāvas tato goṣṭham upetya satvaraṁ
huṅkāra-ghoṣaiḥ parihūta-saṅgatān
svakān svakān vatsatarān apāyayan
muhur lihantyaḥ sravad audhasaṁ payaḥ

Synonyma

gāvaḥ — krávy; tataḥ — poté; goṣṭham — do chlévů; upetya — když dorazily; satvaram — velice brzy; huṅkāra-ghoṣaiḥ — radostným bučením; parihūta-saṅgatān — aby přivolaly telata; svakān svakān — jdoucí každé za svou matkou; vatsatarān — jednotlivá telata; apāyayan — krmící je; muhuḥ — znovu a znovu; lihantyaḥ — olizující svá telata; sravat audhasam payaḥ — z vemen jim vytékala spousta mléka.

Překlad

Poté vešly krávy do svých chlévů a začaly hlasitě bučet, aby přivolaly svá telata. Když k nim telata přišla, matky znovu a znovu olizovaly jejich těla a dosyta je krmily mlékem, které jim prýštilo z vemen.

Význam

Vše, co se dělo mezi telaty a jejich matkami, které se o ně staraly, sehrál sám Kṛṣṇa.

10.13.25

Verš

go-gopīnāṁ mātṛtāsminn
āsīt snehardhikāṁ vinā
purovad āsv api hares
tokatā māyayā vinā

Synonyma

go-gopīnām — krav i gopī, starších pastevkyň; mātṛtā — mateřská něha; asmin — ke Kṛṣṇovi; āsīt — obyčejně byla; sneha — náklonnosti; ṛdhikām — jakékoliv zvětšení; vinā — bez; puraḥ-vat — jako předtím; āsu — u krav a gopī; api — ačkoliv; hareḥ — Kṛṣṇy; tokatā — Kṛṣṇa je můj syn; māyayā vinā — bez māyi.

Překlad

Předtím, gopī cítily hned od začátku ke Kṛṣṇovi mateřskou lásku, která dokonce překonávala jejich lásku k vlastním synům. Rozlišovaly tedy v projevech své náklonnosti mezi Kṛṣṇou a svými syny, ale nyní tyto rozdíly zmizely.

Význam

Rozlišovat mezi svým synem a synem někoho jiného je přirozené. Mnoho starších žen cítí mateřskou něhu vůči cizím synům, ale přesto mezi nimi a svými syny vidí rozdíl. Nyní však starší gopī nedokázaly mezi svými syny a Kṛṣṇou rozlišit, neboť od té doby, co Brahmā jejich syny odnesl, se Kṛṣṇa expandoval do jejich podob. Prohloubená náklonnost matek ke svým synům, jimiž byl nyní Kṛṣṇa, byla tedy výsledkem zmatení podobného tomu, jež zažíval Brahmā. Předtím matky Śrīdāmy, Sudāmy, Subaly a dalších Kṛṣṇových přátel necítily navzájem ke svým synům stejnou náklonnost, ale nyní přistupovali ke všem chlapcům jako ke svým vlastním. Záměrem Śukadevy Gosvāmīho je vyložit toto prohloubení náklonnosti ve světle toho, jak Kṛṣṇa zmátl Brahmu, gopī, krávy a všechny ostatní.

10.13.26

Verš

vrajaukasāṁ sva-tokeṣu
sneha-vally ābdam anvaham
śanair niḥsīma vavṛdhe
yathā kṛṣṇe tv apūrvavat

Synonyma

vraja-okasām — všech obyvatel Vraji, Vṛndāvanu; sva-tokeṣu — ke svým synům; sneha-vallī — rostlinka citového vztahu; ā-abdam — po dobu jednoho roku; anu-aham — každý den; śanaiḥ — postupně; niḥsīma — bez omezení; vavṛdhe — rostla; yathā kṛṣṇe — přijímající Kṛṣṇu jako svého syna; tu — vskutku; apūrva-vat — jak tomu dříve nebylo.

Překlad

I když dříve měli obyvatelé Vrajabhūmi, pastevci a pastevkyně, ke Kṛṣṇovi hlubší citový vztah než ke svým dětem, nyní se po dobu jednoho roku jejich vztah k vlastním synům neustále prohluboval, neboť se jejich syny stal Kṛṣṇa. Nárůst jejich lásky ke svým synům, kteří nyní byli Kṛṣṇou, neznal mezí. Každý den nacházeli novou inspiraci, aby své děti milovali stejně jako Kṛṣṇu.

10.13.27

Verš

ittham ātmātmanātmānaṁ
vatsa-pāla-miṣeṇa saḥ
pālayan vatsapo varṣaṁ
cikrīḍe vana-goṣṭhayoḥ

Synonyma

ittham — takto; ātmā — Nejvyšší Duše, Kṛṣṇa; ātmanā — sám sebou; ātmānam — sám sebe; vatsa-pāla-miṣeṇa — v podobách pasáčků a telátek; saḥ — sám Kṛṣṇa; pālayan — opatroval; vatsa-paḥ — pásl telátka; varṣam — bez ustání celý jeden rok; cikrīḍe — těšil se ze zábav; vana-goṣṭhayoḥ — ve Vṛndāvanu i v lesích.

Překlad

Takto Pán Śrī Kṛṣṇa, který se sám stal pasáčky a stády telat, opatroval sám sebe. Tak pokračoval se svými zábavami ve Vṛndāvanu i v lesích po celý jeden rok.

Význam

Vše byl Kṛṣṇa. Telátka, pasáčkové i jejich opatrovatel byl Kṛṣṇa. Jinými slovy, Kṛṣṇa se expandoval do mnoha různých telátek a pasáčků a bez přerušení pokračoval se svými zábavami po celý jeden rok. V Bhagavad-gītě je uvedeno, že Kṛṣṇova expanze sídlí v srdci každého jako Nadduše. Nyní se Kṛṣṇa na jeden rok neexpandoval jako Nadduše, ale přímo jako část telátek a pasáčků.

10.13.28

Verš

ekadā cārayan vatsān
sa-rāmo vanam āviśat
pañca-ṣāsu tri-yāmāsu
hāyanāpūraṇīṣv ajaḥ

Synonyma

ekadā — jednoho dne; cārayan vatsān — zatímco se staral o všechna telata; sa-rāmaḥ — společně s Balarāmou; vanam — do lesa; āviśat — vstoupil; pañca-ṣāsu — pět nebo šest; tri-yāmāsu — nocí; hāyana — celý rok; apūraṇīṣu — nenaplněný (pět nebo šest dní před uplynutím jednoho roku); ajaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa.

Překlad

Jednoho dne, pět nebo šest nocí před uplynutím roku, vstoupil Kṛṣṇa, jenž hlídal telátka, společně s Balarāmou do lesa.

Význam

Až do této doby i na Balarāmu působila stejná iluze, jaká ovládala Brahmu. Ani Balarāma nevěděl, že všechna telátka a pasáčkové byli expanzemi Kṛṣṇy a že také On sám byl Kṛṣṇovou expanzí. Dozvěděl se to až pět nebo šest dní před dovršením roku.

10.13.29

Verš

tato vidūrāc carato
gāvo vatsān upavrajam
govardhanādri-śirasi
carantyo dadṛśus tṛṇam

Synonyma

tataḥ — poté; vidūrāt — z nedalekého místa; carataḥ — když se pásly; gāvaḥ — všechny krávy; vatsān — a jejich telata; upavrajam — také se pasoucí poblíž Vṛndāvanu; govardhana-adri-śirasi — na vrcholku kopce Govardhanu; carantyaḥ — když hledaly pastvu; dadṛśuḥ — spatřily; tṛṇam — svěží trávu nablízku.

Překlad

Poté krávy, které se pásly na vrcholku kopce Govardhanu, pohlédly dolů, zda neuvidí nějakou zelenou trávu, a spatřily svá telata, jak se pasou u Vṛndāvanu nedaleko nich.

10.13.30

Verš

dṛṣṭvātha tat-sneha-vaśo ’smṛtātmā
sa go-vrajo ’tyātmapa-durga-mārgaḥ
dvi-pāt kakud-grīva udāsya-puccho
’gād dhuṅkṛtair āsru-payā javena

Synonyma

dṛṣṭvā — když krávy spatřily telata pod sebou; atha — poté; tat-sneha-vaśaḥ — z nesmírné lásky k telatům; asmṛta-ātmā — jako kdyby se zapomněly; saḥ — to; go-vrajaḥ — stádo krav; ati-ātma-pa-durga-mārgaḥ — z nebývalé náklonnosti k telatům utíkaly svým hlídačům, i když byla cesta nerovná a tvrdá; dvi-pāt — páry nohou najednou; kakut-grīvaḥ — hrby hýbající se společně s krky; udāsya-pucchaḥ — zdvihající hlavy a ocasy; agāt — přiběhly; huṅkṛtaiḥ — hlasitě bučící; āsru-payāḥ — s mlékem prýštícím ze struků; javena — překotně.

Překlad

Když krávy z kopce Govardhanu viděly svá telata, pocítily tak nesmírnou lásku, že zapomněly samy na sebe i na své hlídače, a přestože byla cesta nerovná, dychtivě běžely ke svým telatům. Každá z nich při běhu vypadala, jako kdyby měla jen jeden pár nohou. Plná vemena jim přetékala mlékem, hlavy a ocasy držely zdvižené a hrby se jim hýbaly společně s krky. Tak překotně doběhly ke svým telatům, aby je nakrmily.

Význam

Obvykle se telata a krávy pasou odděleně. Starší muži se starají o krávy a malé děti dohlížejí na telátka. Tentokrát se však stalo, že jakmile krávy spatřily svá telata pod kopcem Govardhanem, okamžitě zapomněly, kam patří. Rozběhly se a jako o překot běželi se zdviženými ocasy a se spojenýma předníma i zadníma nohama, dokud nebyly u svých telátek.

10.13.31

Verš

sametya gāvo ’dho vatsān
vatsavatyo ’py apāyayan
gilantya iva cāṅgāni
lihantyaḥ svaudhasaṁ payaḥ

Synonyma

sametya — poté, co se shromáždily; gāvaḥ — všechny krávy; adhaḥ — dole na úpatí kopce Govardhanu; vatsān — všechna svá telata; vatsa-vatyaḥ — jako kdyby se jim narodila nová telátka; api — přestože již nová telátka měly; apāyayan — krmily je; gilantyaḥ — polykající je; iva — jako kdyby; ca — také; aṅgāni — jejich těla; lihantyaḥ — olizující, jak to dělají, když se jim telátka čerstvě narodí; sva-odhasam payaḥ — vlastní mléko jim vytékalo z vemen.

Překlad

Tyto krávy již měly nová telátka, ale když seběhly z kopce Govardhanu, nechaly kvůli záplavě lásky starší telata pít mléko ze svých vemen a pak začaly dychtivě olizovat jejich těla, jako kdyby je chtěly spolknout.

10.13.32

Verš

gopās tad-rodhanāyāsa-
maughya-lajjoru-manyunā
durgādhva-kṛcchrato ’bhyetya
go-vatsair dadṛśuḥ sutān

Synonyma

gopāḥ — pastevci krav; tat-rodhana-āyāsa — jejich pokusu zastavit krávy, aby neběžely ke svým telatům; maughya — kvůli zmaření; lajjā — styděli se; uru-manyunā — a zároveň se velice hněvali; durga-adhva-kṛcchrataḥ — i když s velkými potížemi scházeli po nerovné cestě; abhyetya — poté, co tam dorazili; go-vatsaiḥ — společně s telátky; dadṛśuḥ — spatřili; sutān — své syny.

Překlad

Pastevci, kterým se nepodařilo krávy zastavit, aby neběžely ke svým telatům, se styděli a zároveň velice hněvali. S velkými potížemi scházeli po nerovné cestě, ale když dorazili dolů a spatřili své syny, zaplavila je hluboká náklonnost.

Význam

V každém vzrůstala náklonnost ke Kṛṣṇovi. Když pastevci sešli z kopce a spatřili své syny, kteří nebyli nikdo jiný než Kṛṣṇa, jejich láska zesílila.

10.13.33

Verš

tad-īkṣaṇotprema-rasāplutāśayā
jātānurāgā gata-manyavo ’rbhakān
uduhya dorbhiḥ parirabhya mūrdhani
ghrāṇair avāpuḥ paramāṁ mudaṁ te

Synonyma

tat-īkṣaṇa-utprema-rasa-āpluta-āśayāḥ — všechny myšlenky pastevců se utápěly v náladě otcovské lásky, která se probudila, když hleděli na své syny; jāta-anurāgāḥ — cítili mocnou touhu, byli velice přitahováni; gata-manyavaḥ — jejich hněv zmizel; arbhakān — své malé syny; uduhya — zdvihli; dorbhiḥ — svýma rukama; parirabhya — objali; mūrdhani — k hlavě; ghrāṇaiḥ — čicháním; avāpuḥ — získali; paramām — nejvyšší; mudam — radost; te — tito pastevci.

Překlad

Všechny myšlenky pastevců se tehdy utápěly v náladě otcovské lásky, jež se probudila pohledem na vlastní syny. Byli jimi tak přitahováni, že jejich hněv se zcela vytratil. Zdvihli své syny ze země, sevřeli je ve svém náručí, a když čichali k jejich hlavám, zažívali tu nejvyšší radost.

Význam

Poté, co původní pasáčky a telátka ukradl Brahmā, se Kṛṣṇa expandoval, aby se stal chlapci a telátky a oni tu byli znovu. Proto byli pastevci k hochům neobyčejně přitahováni, neboť se ve skutečnosti jednalo o Kṛṣṇovy expanze. Zprvu se pastevci na vrcholku kopce hněvali, ale Kṛṣṇovou zásluhou byli chlapci nesmírně přitažliví, a proto jejich otcové okamžitě sešli z kopce dolů s pocity neobvyklé něhy.

10.13.34

Verš

tataḥ pravayaso gopās
tokāśleṣa-sunirvṛtāḥ
kṛcchrāc chanair apagatās
tad-anusmṛty-udaśravaḥ

Synonyma

tataḥ — poté; pravayasaḥ — starší; gopāḥ — pastevci; toka-āśleṣa-sunirvṛtāḥ — měli velkou radost, když své syny objímali; kṛcchrāt — s obtížemi; śanaiḥ — postupně; apagatāḥ — zanechali objímání a vrátili se do lesa; tat-anusmṛti-uda-śravaḥ — jak vzpomínali na své syny, slzy se jim koulely z očí.

Překlad

Poté pastevci, radostně rozechvělí z objímání svých synů, je s velkými obtížemi a neochotně postupně přestali objímat a vrátili se do lesa. Jak však na své syny vzpomínali, slzy se jim koulely z očí.

Význam

Zpočátku se pastevci hněvali, že byly krávy tak přitahovány telaty, ale když sešli z kopce, byli sami přitahováni svými syny, a proto je objali. Obejmout syna a čichat mu k hlavě jsou příznaky lásky.

10.13.35

Verš

vrajasya rāmaḥ premardher
vīkṣyautkaṇṭhyam anukṣaṇam
mukta-staneṣv apatyeṣv apy
ahetu-vid acintayat

Synonyma

vrajasya — stád krav; rāmaḥ — Balarāma; prema-ṛdheḥ — díky vzrůstu lásky; vīkṣya — poté, co pozoroval; aut-kaṇṭhyam — připoutanost; anu-kṣaṇam — neustále; mukta-staneṣu — která vyrostla a již nepila mléko svých matek; apatyeṣu — ve vztahu k těmto telatům; api — dokonce; ahetu-vit — nechápající důvod; acintayat — začal uvažovat následovně.

Překlad

Díky vzrůstající lásce byly krávy neustále připoutané dokonce i k těm telatům, která již byla velká a přestala pít jejich mléko. Když Baladeva viděl tuto připoutanost, nechápal, jaký měla důvod, a proto začal přemýšlet.

Význam

Krávy měly svá mladší telátka, která pila jejich mléko, a některé se nedávno otelily. Nyní však přesto nadšeně projevovaly svou lásku ke starším telatům, která již přestala pít mléko. Byla už velká, ale matky je přesto chtěly krmit. Balarāma byl proto poněkud překvapen a chtěl se Kṛṣṇy zeptat na příčinu jejich chování. Matky si dokonce více přály krmit starší telata, přestože měly u sebe i svá mladá, neboť ta starší byla expanzemi Kṛṣṇy. Tyto překvapivé události se děly působením yogamāyi. Pod Kṛṣṇovým vedením jednají dvě māyi-mahāmāyā, energie hmotného světa, a yogamāyā, energie duchovního světa. Tyto neobyčejné události se odehrávaly díky vlivu yogamāyi. Hned od prvního dne, kdy Brahmā ukradl telátka a chlapce, jednala yogamāyā nepochopitelně i pro obyvatele Vṛndāvanu včetně samotného Pána Balarāmy. Ale jak yogamāyā postupně projevovala svůj vliv, zvláště Balarāma dokázal poznat, co se děje, a proto se Kṛṣṇy otázal.

10.13.36

Verš

kim etad adbhutam iva
vāsudeve ’khilātmani
vrajasya sātmanas tokeṣv
apūrvaṁ prema vardhate

Synonyma

kim — co; etat — toto; adbhutam — podivuhodné; iva — stejně jako; vāsudeve — k Vāsudevovi, Pánu Śrī Kṛṣṇovi; akhila-ātmani — Nadduši všech živých bytostí; vrajasya — všech obyvatel Vraji; sa-ātmanaḥ — i se Mnou; tokeṣu — k těmto chlapcům; apūrvam — nebývalá; prema — láska; vardhate — roste.

Překlad

“Co je to za podivuhodný úkaz? Láska všech obyvatel Vraji včetně Mě k těmto chlapcům a telátkům roste jako nikdy dřív, stejně jako naše láska k Pánu Kṛṣṇovi, Nadduši všech živých bytostí!”

Význam

Toto zesílení lásky nebyla māyā. Kṛṣṇa se expandoval do všeho, a jelikož byl celý život každého obyvatele Vṛndāvanu určen pro Kṛṣṇu, krávy cítily na základě své lásky ke Kṛṣṇovi větší náklonnost ke starším telatům než k mladým a lidé přistupovali ke svým synům s větší něhou. Balarāma žasl, když viděl, kolik lásky obyvatelé Vṛndāvanu projevovali svým dětem-stejně jako Kṛṣṇovi. Rovněž krávy si oblíbily svá telata stejně jako Kṛṣṇu. Balarāma byl překvapen pohledem na účinky yogamāyi. Zeptal se proto Kṛṣṇy: “Co se to tu děje? Co je to za záhadu?”

10.13.37

Verš

keyaṁ vā kuta āyātā
daivī vā nāry utāsurī
prāyo māyāstu me bhartur
nānyā me ’pi vimohinī

Synonyma

kā — kdo; iyam — toto; vā — nebo; kutaḥ — odkud; āyātā — přišla; daivī — polobůh; vā — nebo; nārī — žena; uta — nebo; āsurī — démonka; prāyaḥ — ve většině případů; māyā — iluzorní energie; astu — musí být; me — Mého; bhartuḥ — pána, Kṛṣṇy; na — ne; anyā — kdokoliv jiný; me — Mě; api — bezpochyby; vimohinī — ten, kdo mate.

Překlad

“Kdo je tato mystická síla a odkud přišla? Je to nějaký polobůh či démonka? Musí to být iluzorní energie Mého pána, Kṛṣṇy, neboť kdo jiný Mě dokáže zmást!”

Význam

Balarāma byl překvapen. Myslel si, že tyto neobyčejné projevy náklonnosti byly něčím mystickým, co vytvářeli buď polobozi, nebo nějaký úžasný člověk. Jak jinak by mohlo k takové úžasné změně dojít? “Tato māyā je možná nějaká rākṣasī-māyā,” uvažoval, “ale jak by na Mě mohla mít rākṣasī-māyā nějaký vliv? To není možné. Musí to tedy být Kṛṣṇova māyā.” Tak došel k závěru, že onu mystickou změnu musel způsobit Kṛṣṇa, jehož Balarāma pokládal za svého pána, Osobnost Božství hodnou uctívání. Myslel si: “To zařídil Kṛṣṇa, a ani Já jsem nedovedl Jeho mystické síle odolat!” Tak Balarāma pochopil, že všichni tito chlapci a telátka byli pouze expanzemi Kṛṣṇy.

10.13.38

Verš

iti sañcintya dāśārho
vatsān sa-vayasān api
sarvān ācaṣṭa vaikuṇṭhaṁ
cakṣuṣā vayunena saḥ

Synonyma

iti sañcintya — takto uvažující; dāśārhaḥ — Baladeva; vatsān — telátka; sa-vayasān — společně s Jeho druhy; api — také; sarvān — všechny; ācaṣṭa — viděl; vaikuṇṭham — pouze jako Śrī Kṛṣṇu; cakṣuṣā vayunena — zrakem transcendentálního poznání; saḥ — On (Baladeva).

Překlad

Když Pán Balarāma takto uvažoval, byl schopen zrakem transcendentálního poznání vidět, že všechna tato telátka a Kṛṣṇovi přátelé byli expanzemi podoby Śrī Kṛṣṇy.

Význam

Každý jedinec je jiný. Rozdíly najdeme i mezi bratry, kteří přišli na svět jako dvojčata. Když se však Kṛṣṇa expandoval jako chlapci a telátka, objevil se každý chlapec a každé tele ve své původní podobě, se stejným individuálním způsobem jednání, stejnými sklony, stejnou barvou, stejnými šaty a tak dále, neboť se Kṛṣṇa projevil se všemi těmito rozdíly. To byla Kṛṣṇova neobyčejná moc.

10.13.39

Verš

naite sureśā ṛṣayo na caite
tvam eva bhāsīśa bhid-āśraye ’pi
sarvaṁ pṛthak tvaṁ nigamāt kathaṁ vadety
uktena vṛttaṁ prabhuṇā balo ’vait

Synonyma

na — ne; ete — tito chlapci; sura-īśāḥ — nejlepší z polobohů; ṛṣayaḥ — velcí mudrci; na — ne; ca — a; ete — tato telata; tvam — Ty (Kṛṣṇa); eva — sám; bhāsi — projevuješ; īśa — ó nejvyšší vládce; bhit-āśraye — v existenci mnoha rozdílů; api — dokonce; sarvam — vše; pṛthak — existující; tvam — Ty (Kṛṣṇo); nigamāt — stručně; katham — jak; vada — prosím vysvětli; iti — takto; uktena — poté, co byl požádán (Baladevou); vṛttam — situaci; prabhuṇā — (vysvětlenou) Pánem Kṛṣṇou; balaḥ — Baladeva; avait — pochopil.

Překlad

Pán Baladeva řekl: “Ó nejvyšší vládce! Tito chlapci nejsou velcí polobozi, jak jsem se dříve domníval. A tato telátka nejsou velcí mudrci jako Nārada. Nyní vidím, že Ty sám se projevuješ v mnoha rozdílech. I když jsi jeden, existuješ v různých podobách telátek a chlapců. Prosím, vysvětli Mi to ve stručnosti.” Na tuto žádost Pána Baladevy Kṛṣṇa vysvětlil celou situaci a Baladeva ji pochopil.

Význam

Pán Balarāma se tázal Kṛṣṇy na skutečnou situaci: “Můj milý Kṛṣṇo, zpočátku jsem si myslel, že všechny tyto krávy, telátka a pasáčkové jsou buď velcí mudrci a světci, nebo polobozi, ale nyní to vypadá, že jsou ve skutečnosti Tvými expanzemi. Všichni jsou Ty-Ty sám si na tato telátka, krávy a chlapce hraješ. Jaké je v tom tajemství? Kam se ta ostatní telátka, krávy a chlapci poděli? A proč se sám expanduješ namísto nich? Vysvětli Mi prosím, co je toho příčinou.” Na Balarāmovu žádost Kṛṣṇa celou situaci stručně vysvětlil: jak telátka a chlapce ukradl Brahmā a jak Kṛṣṇa tuto událost utajil tím, že expandoval sám sebe, aby lidé nevěděli, že tam původní krávy, telátka a chlapci nejsou. Balarāma tedy pochopil, že to nebyla māyā, ale Kṛṣṇova neobyčejná moc. Kṛṣṇa má všechny možné energie a toto byla jen další z nich.

“Nejprve jsem si myslel,” řekl Pán Balarāma, “že tito chlapci a telátka byli projevem moci velkých mudrců, jako je Nārada, ale nyní vidím, že jsi to Ty.” Když se Pán Balarāma zeptal Kṛṣṇy, pochopil, že Kṛṣṇa sám se stal mnoha. To, že je toho Pán schopen, je uvedeno v Brahma-saṁhitě (5.33). Advaitam acyutam anādim ananta-rūpam-i když je jeden, může se expandovat do velmi mnoha podob. Ve Védách stojí: ekaṁ bahu syām-dokáže se expandovat do mnoha miliónů, ale přesto zůstat jeden. V tomto smyslu je všechno duchovní, neboť vše je expanzí Kṛṣṇy-buď Jeho samotného, nebo Jeho energie. Energie se neliší od svého zdroje, a tudíž jsou jedno a totéž (śakti-śaktimator abhedaḥ). Māyāvādīni ovšem tvrdí: cid-acit-samanvayaḥ-duše a hmota jsou jedno a totéž. To je omyl. Duše (cit) se od hmoty (acit) liší. To Kṛṣṇa sám vysvětluje v Bhagavad-gītě (7.4-5):

bhūmir āpo 'nalo vāyuḥ
khaṁ mano buddhir eva ca
ahaṅkāra itīyaṁ me
bhinnā prakṛtir aṣṭadhā

apareyam itas tv anyāṁ
prakṛtiṁ viddhi me parām
jīva-bhūtāṁ mahā-bāho
yayedaṁ dhāryate jagat

“Země, voda, oheň, vzduch, éter, mysl, inteligence a falešné ego — všech těchto osm prvků dohromady tvoří Mé oddělené hmotné energie. Ó Arjuno, válečníku mocných paží! Kromě nich je zde ještě Má jiná, vyšší energie, sestávající z živých bytostí, které využívají zdroje oné hmotné, nižší přírody.” Duši a hmotu nelze ztotožnit, neboť se jedná o vyšší a nižší energii, ale māyāvādīni či advaita-vādīni se o to přesto pokoušejí. To je chyba. Z konečného hlediska sice duše a hmota pocházejí ze stejného zdroje, ale nelze je pokládat za totožné. Například z našeho těla vychází mnoho věcí, ale nelze je brát stejně, přestože mají stejný zdroj. Musíme si pozorně všimnout toho, že svrchovaný zdroj je sice jeden, ale emanace z něho je třeba hodnotit odděleně jako nižší a vyšší. Vaiṣṇavská filozofie se liší od māyāvādské tím, že tuto skutečnost bere na vědomí. Proto se filozofie Śrī Caitanyi Mahāprabhua nazývá acintya-bhedābheda-současná totožnost a odlišnost. Například oheň a teplo od sebe nelze oddělit, neboť kde je oheň, tam je teplo, a kde je teplo, tam je i oheň. Ohně se však dotknout nemůžeme, zatímco teplo snášíme. Jsou tedy totéž, ale zároveň se od sebe liší.

10.13.40

Verš

tāvad etyātmabhūr ātma-
mānena truṭy-anehasā
purovad ābdaṁ krīḍantaṁ
dadṛśe sa-kalaṁ harim

Synonyma

tāvat — po tu dobu; etya — poté, co se vrátil; ātma-bhūḥ — Pán Brahmā; ātma-mānena — podle jeho (Brahmova) měřítka; truṭi-anehasā — za okamžik; puraḥ-vat — stejně jako předtím; ā-abdam — po dobu jednoho roku (podle lidského měřítka); krīḍantam — hrajícího si; dadṛśe — viděl; sa-kalam — se svými expanzemi; harim — Pána Hariho (Śrī Kṛṣṇu).

Překlad

Když se Pán Brahmā za okamžik (podle jeho měřítka času) vrátil, viděl, že ačkoliv podle lidského času uplynul celý jeden rok, Pán Kṛṣṇa si stále hrál, stejně jako předtím, s chlapci a telátky, kteří byli Jeho expanzemi.

Význam

Pán Brahmā se vzdálil pouze na okamžik svého času, ale než se vrátil, z hlediska lidského času uplynul jeden rok. Na různých planetách se čas měří různě. Pro ilustraci: umělá družice obletí Zemi, a tak dokončí celý jeden den, za hodinu a dvacet pět minut, přestože pro obyvatele Země trvá den obyčejně dvacet čtyři hodin. To, co bylo pro Brahmu pouhým okamžikem, tedy na Zemi znamenalo jeden rok. Kṛṣṇa se neustále expandoval do mnoha podob po dobu jednoho roku, ale díky působení yogamāyi to nikdo s výjimkou Balarāmy nechápal.

Brahmā se za okamžik, podle svého měřítka času, vrátil, aby se pobavil zmatkem, který ukradením chlapců a telátek způsobil. Zároveň se však obával, že si zahrává s ohněm. Kṛṣṇa byl jeho pán, a on Mu z legrace odnesl Jeho telátka a chlapce. Neměl klid, a proto nebyl pryč příliš dlouho-vrátil se za jeden okamžik (podle svých počtů). A jakmile se vrátil, viděl, že si všichni chlapci, telátka a krávy hrají s Kṛṣṇou stejně, jako když si pro ně přišel. Kṛṣṇa projevil yogamāyu s takovým výsledkem, že stejné zábavy pokračovaly dál bez jediné změny.

Toho dne, kdy Pán Brahmā přišel poprvé, nemohl Baladeva jít s Kṛṣṇou a ostatními pasáčky, protože měl narozeniny a matka Ho nechala doma, aby podstoupil náležitou obřadní koupel zvanou śāntika-snāna. Proto tehdy Brahmā Pána Baladevu neodnesl. Nyní se po roce Brahmā vrátil, a jelikož to bylo ve stejný den, Baladeva musel znovu zůstat na své narozeniny doma. Proto i když tento verš uvádí, že Brahmā viděl Kṛṣṇu a všechny pasáčky, není v něm žádná zmínka o Baladevovi. Bylo tomu pět nebo šest dní, co se Baladeva ptal Kṛṣṇy na neobyčejnou lásku krav a pastevců. Nyní však Brahmā po svém návratu viděl, jak si všechna telátka a pasáčkové hrají s Kṛṣṇou jako Jeho expanze, ale Baladevu neviděl. V ten den, kdy se tam Pán Brahmā zjevil, totiž Pán Baladeva stejně jako předchozího roku nešel do lesa.

10.13.41

Verš

yāvanto gokule bālāḥ
sa-vatsāḥ sarva eva hi
māyāśaye śayānā me
nādyāpi punar utthitāḥ

Synonyma

yāvantaḥ — všichni, ve stejném počtu; gokule — v Gokule; bālāḥ — chlapci; sa-vatsāḥ — se svými telátky; sarve — všichni; eva — jistě; hi — protože; māyā-āśaye — na lůžku z māyi; śayānāḥ — spí; me — mém; na — ne; adya — dnes; api — ještě; punaḥ — znovu; utthitāḥ — vstali.

Překlad

Pán Brahmā uvažoval: “Všechny chlapce a telátka z Gokuly jsem uspal na lůžku mé mystické síly, a dodnes nevstali.”

Význam

Po dobu jednoho roku nechal Pán Brahmā svou mystickou silou telátka a chlapce spát v jeskyni. Když tedy viděl, že si Pán Kṛṣṇa se všemi kravami a telátky stále hraje, začal uvažovat, co se to děje. “Co to znamená?” myslel si. “Možná, že jsem tato telátka a pasáčky unesl, ale oni pak byli z té jeskyně vysvobozeni. Bylo to opravdu tak? Přivedl je Kṛṣṇa zpátky?” Potom však viděl, že telátka a chlapci, které odnesl, jsou stále ve stejném stavu, do něhož je svou mystickou māyou uvedl. Došel tedy k závěru, že telátka a pasáčkové, kteří si nyní hrají s Kṛṣṇou, jsou jiní než ti v jeskyni. Pochopil, že původní telátka a chlapci sice stále ještě leží v jeskyni, do které je ukryl, ale že Kṛṣṇa se expandoval, a tudíž jsou současně projevení chlapci a telátka Kṛṣṇovy expanze. Měli stejné podoby, stejnou mentalitu a stejné cíle, ale všichni byli Kṛṣṇa.

10.13.42

Verš

ita ete ’tra kutratyā
man-māyā-mohitetare
tāvanta eva tatrābdaṁ
krīḍanto viṣṇunā samam

Synonyma

itaḥ — z tohoto důvodu; ete — tito chlapci se svými telátky; atra — zde; kutratyāḥ — odkud přišli; mat-māyā-mohita-itare — jiní než ti, které jsem ošálil svou matoucí silou; tāvantaḥ — stejný počet chlapců; eva — vskutku; tatra — tam; ā-abdam — po dobu jednoho roku; krīḍantaḥ — hrají si; viṣṇunā samam — s Kṛṣṇou.

Překlad

“Stejný počet chlapců a telátek si hraje s Kṛṣṇou celý rok, ale jsou jiní než ti, které jsem ošálil svou mystickou silou. Kdo jsou? Kde se tady vzali?”

Význam

Všichni přítomní byli Viṣṇu, i když vypadali jako telátka, krávy a pasáčkové. Ve skutečnosti patřili do kategorie viṣṇu-tattva, nikoliv jīva-tattva. Brahmā byl překvapen. “Původní pasáčkové a krávy jsou pořád tam, kam jsem je před rokem dal,” myslel si. “Kdo jsou ti, co tu teď doprovázejí Kṛṣṇu stejně jako předtím? Odkud se vzali?” Brahmā žasl, že jeho mystická síla neměla očekávaný účinek. Kṛṣṇa se původních krav a pasáčků, které Brahmā schoval, ani nedotkl a vytvořil jinou skupinu telátek a chlapců, kteří byli všichni expanzemi viṣṇu-tattvy. Brahmova mystická síla tak byla překonána.

10.13.43

Verš

evam eteṣu bhedeṣu
ciraṁ dhyātvā sa ātma-bhūḥ
satyāḥ ke katare neti
jñātuṁ neṣṭe kathañcana

Synonyma

evam — takto; eteṣu bhedeṣu — mezi těmito chlapci, kteří existovali nezávisle na sobě; ciram — po dlouhou dobu; dhyātvā — poté, co přemýšlel; saḥ — on; ātma-bhūḥ — Pán Brahmā; satyāḥ — skuteční; ke — kdo; katare — kteří; na — nejsou; iti — tak; jñātum — pochopit; na — ne; iṣṭe — mohl; kathañcana — jakkoliv.

Překlad

Tak Pán Brahmā přemýšlel a přemýšlel ve snaze rozlišit mezi těmi dvěma skupinami chlapců, které existovaly nezávisle na sobě. Snažil se pochopit, kdo byl skutečný a kdo ne, ale vůbec tomu nerozuměl.

Význam

Brahmā byl zmaten. “Původní chlapci a telátka stále spí tam, kam jsem je uložil,” myslel si, “ale zde si další skupina hraje s Kṛṣṇou. Jak se to stalo?” Nemohl pochopit, co se děje. Kteří chlapci byli skuteční a kteří ne? Brahmā nebyl schopen dojít k žádnému jasnému závěru, i když celou situaci dlouhou dobu zvažoval. “Jak zde mohou být dvě skupiny telátek a chlapců zároveň? Vytvořil snad tyto chlapce a telátka Kṛṣṇa, nebo vytvořil ty, kteří spí? Nebo jsou obě skupiny jen výtvory Kṛṣṇy?” Přemýšlel o celé záležitosti z mnoha různých pohledů. “Je to snad tak, že když jdu do jeskyně a vidím, že chlapci a telátka jsou stále tam, Kṛṣṇa je odtamtud vezme a přenese je sem? A když potom přijdu a vidím je tady, vezme je Kṛṣṇa odsud a dá je zase tam?” Brahmā nemohl pochopit, jak mohly existovat dvě přesně stejné skupiny telátek a pasáčků. I když přemýšlel a přemýšlel, vůbec tomu nerozuměl.

10.13.44

Verš

evaṁ sammohayan viṣṇuṁ
vimohaṁ viśva-mohanam
svayaiva māyayājo ’pi
svayam eva vimohitaḥ

Synonyma

evam — takto; sammohayan — chtějící oklamat; viṣṇum — všeprostupujícího Pána Kṛṣṇu; vimoham — který nemůže být nikdy oklamán; viśva-mohanam — který zato klame celý vesmír; svayā — svou (Brahmovou) vlastní; eva — jistě; māyayā — mystickou silou; ajaḥ — Pán Brahmā; api — dokonce; svayam — sám; eva — jistě; vimohitaḥ — byl zmaten, oklamán.

Překlad

Jelikož tedy Pán Brahmā chtěl oklamat všeprostupujícího Pána Kṛṣṇu, jenž nemůže být nikdy oklamán, ale naopak klame celý vesmír, byl svou vlastní mystickou silou zmaten sám.

Význam

Brahmā chtěl zmást Kṛṣṇu, jenž mate celý vesmír. Celý vesmír je pod vlivem Kṛṣṇovy mystické síly (mama māyā duratyayā), ale Brahmā chtěl oklamat Kṛṣṇu. Výsledkem bylo, že byl oklamán sám, stejně jako se někdy stává, že je sám zahuben ten, kdo chce někoho zabít. Brahmā tedy svým pokusem přemohl sám sebe. Podobné je postavení vědců a filozofů, kteří chtějí překonat mystickou sílu Kṛṣṇy. Vyzývají Kṛṣṇu: “Co je Bůh? My dokážeme tolik věcí!” Ale čím více na Kṛṣṇu takto útočí, tím více utrpení si způsobují. Zde dostáváme ponaučení, že bychom se neměli snažit Kṛṣṇu překonat. Místo toho bychom se Mu měli odevzdat (sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja).

Místo aby Brahmā přemohl Kṛṣṇu, byl přemožen sám, neboť nechápal, co Kṛṣṇa dělá. Brahmā je hlavní osobou v tomto vesmíru. Když byl on tak zmaten, co potom teprve takzvaní vědci a filozofové? Sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja. Měli bychom zanechat naší nicotné snahy popírat Kṛṣṇův řád. Naopak-vše, co On stanoví, bychom měli přijmout. To je vždy lepší, protože pak budeme šťastní. Čím více se snažíme vzpírat Kṛṣṇovu řádu, tím více se zaplétáme do Jeho māyi (daivī hy eṣā guṇa-mayī mama māyā duratyayā). Avšak ten, kdo dospěl do bodu, kdy se odevzdal Kṛṣṇovým pokynům (mām eva ye prapadyante), je osvobozený a zbavený vlivu kṛṣṇa-māyi (māyām etāṁ taranti te). Kṛṣṇova moc je jako vládní moc, kterou nelze přemoci. Nejprve jsou zde zákony, potom policejní síly, a za nimi stojí vojenské síly. Jakou má tedy cenu snaha vládu přemoci? A jakou cenu má snaha vyzývat Kṛṣṇu?

Z následujícího verše je zřejmé, že Kṛṣṇu nelze porazit žádnou mystickou silou. Jakmile někdo získá byť jen trochu vědeckého poznání, snaží se stavět proti Bohu, ale Kṛṣṇu nemůže nikdo zmást. Když se o to pokoušel Brahmā, hlavní osoba ve vesmíru, byl sám zmaten a udiven. Takové je postavení podmíněné duše. Brahmā chtěl oklamat Kṛṣṇu, ale byl oklamán sám.

V tomto verši je důležité slovo viṣṇum. Viṣṇu prostupuje celý hmotný svět, zatímco Brahmā pouze zastává jedno podřízené místo.

yasyaika-niśvasita-kālam athāvalambya
jīvanti loma-vila-jā jagadaṇḍa-nāthāḥ

(Brahma-saṁhitā 5.48)

Slovo nāthāḥ, které se vztahuje na Pána Brahmu, je v množném čísle, protože existuje nespočetně mnoho vesmírů a nespočetně mnoho Brahmů. Brahmā je jen malý pán. To se ukázalo ve Dvārace, když si Kṛṣṇa Brahmu zavolal. Jednoho dne přišel Brahmā do Dvāraky za Kṛṣṇou a vrátný se ho na žádost Pána Kṛṣṇy zeptal: “Který Brahmā jsi?” Když se později Brahmā Kṛṣṇy ptal, zda to znamená, že existuje více Brahmů než jen on, Kṛṣṇa se usmál a okamžitě povolal mnoho Brahmů z mnoha vesmírů. Čtyřhlavý Brahmā z tohoto vesmíru tehdy viděl, jak za Kṛṣṇou přichází bezpočet jiných Brahmů a jak Mu vzdávají úctu. Někteří z nich měli deset hlav, někteří dvacet, někteří sto a jiní milión. Při pohledu na tuto úžasnou přehlídku čtyřhlavý Brahmā znervózněl a začal si připadat jako bezvýznamný komár mezi mnoha slony. Čím by tedy mohl Brahmā Kṛṣṇu zmást?

10.13.45

Verš

tamyāṁ tamovan naihāraṁ
khadyotārcir ivāhani
mahatītara-māyaiśyaṁ
nihanty ātmani yuñjataḥ

Synonyma

tamyām — v temné noci; tamaḥ-vat — jako tma; naihāram — vytvářená sněhem; khadyota-arciḥ — záře světlušky; iva — jako; ahani — ve dne, na slunečním světle; mahati — u velké osobnosti; itara-māyā — méně významná mystická síla; aiśyam — schopnost; nihanti — ničí; ātmani — u sebe sama; yuñjataḥ — toho, kdo se pokouší použít.

Překlad

Stejně jako tma vytvářená sněhem nemá za temné noci žádnou hodnotu a záře světlušky je nicotná za denního světla, mystická síla méně významné osoby, která se ji snaží použít proti osobě s velkou mocí, nezmůže nic; naopak se síla oné slabší osoby zmenší.

Význam

Když chce někdo překonat vyšší moc, jeho vlastní, nižší moc se stává směšnou. Tak jako světluška ve dne a sníh v noci nemají žádnou hodnotu, stala se Brahmova mystická síla v Kṛṣṇově přítomnosti bezcennou, neboť větší mystická síla tu menší zastíní. Za temné noci nemá tma vytvářená sněhem žádný význam. Světluška vypadá v noci velice důležitá, ale ve dne je její záře bezcenná; ztratí i tu nepatrná hodnotu, kterou měla. Rovněž Brahmā se stal v přítomnosti Kṛṣṇovy mystické síly bezvýznamným. Hodnota Kṛṣṇovy māyi se nezmenšila, ale Brahmova māyā neměla naději na úspěch. Nikdo by se tedy neměl snažit předvádět své nepatrné schopnosti před někým, kdo má mnohem větší moc.

10.13.46

Verš

tāvat sarve vatsa-pālāḥ
paśyato ’jasya tat-kṣaṇāt
vyadṛśyanta ghana-śyāmāḥ
pīta-kauśeya-vāsasaḥ

Synonyma

tāvat — dokud; sarve — všichni; vatsa-pālāḥ — telátka i chlapci, kteří je pásli; paśyataḥ — zatímco se díval; ajasya — Pána Brahmy; tat-kṣaṇāt — okamžitě; vyadṛśyanta — byli viděni; ghana-śyāmāḥ — s barvou pleti připomínající modravé dešťové mraky; pīta-kauśeya-vāsasaḥ — a oblečeni do žlutých hedvábných šatů.

Překlad

Potom se před očima Pána Brahmy všechna telátka a chlapci, kteří je pásli, okamžitě změnili v osoby s pletí barvy modravých dešťových mraků, jež byly oblečené do žlutých hedvábných šatů.

Význam

Zatímco Brahmā přemýšlel, všechna telátka a pasáčkové se najednou proměnili ve viṣṇu-mūrti s modravou barvou pleti a žlutými šaty. Brahmā srovnával svou sílu s nezměrnou silou Kṛṣṇy, ale než mohl dojít k nějakému závěru, spatřil tuto náhlou proměnu.

10.13.47-48

Verš

catur-bhujāḥ śaṅkha-cakra-
gadā-rājīva-pāṇayaḥ
kirīṭinaḥ kuṇḍalino
hāriṇo vana-mālinaḥ

śrīvatsāṅgada-do-ratna-
kambu-kaṅkaṇa-pāṇayaḥ
nūpuraiḥ kaṭakair bhātāḥ
kaṭi-sūtrāṅgulīyakaiḥ

Synonyma

catuḥ-bhujāḥ — se čtyřmi pažemi; śaṅkha-cakra-gadā-rājīva-pāṇa-yaḥ — držící v rukách lasturu, disk, kyj a lotosový květ; kirīṭinaḥ — s helmicemi na hlavách; kuṇḍalinaḥ — s náušnicemi; hāriṇaḥ — s perlovými náhrdelníky; vana-mālinaḥ — s girlandami z lesních květů; śrīvatsa-aṅgada-do-ratna-kambu-kaṅkaṇa-pāṇayaḥ — se symbolem bohyně štěstí na hrudích, ozdobnými pásky na pažích, drahokamem Kaustubha na krcích nesoucích tři čáry jako lastura a náramky na rukách; nūpuraiḥ — s ozdobami na nohách; kaṭakaiḥ — s nákotníčky na kotnících; bhātāḥ — vypadali překrásně; kaṭi-sūtra-aṅgulī-yakaiḥ — s posvátnými pásy kolem pasů a prsteny na prstech.

Překlad

Všechny tyto osobnosti měly čtyři paže a v rukách držely lasturu, disk, kyj a lotosový květ. Na hlavách měly helmice, v uších náušnice a kolem krků girlandy z lesních květů. Na horní části pravé strany jejich hrudí byl symbol bohyně štěstí. Dále měly ozdobné pásky na pažích, drahokam Kaustubha na krcích, jež nesly tři čáry jako lastura, a náramky na zápěstích. S nákotníčky na kotnících, ozdobami na nohách a posvátnými pásy kolem pasů vypadaly nádherně.

Význam

Všechny podoby Viṣṇua měly čtyři ruce s lasturou a dalšími předměty, ale těmito znaky se honosí i ti, kdo dosáhli osvobození sārūpya-mukti na Vaikuṇṭě, a vypadají tedy stejně jako Pán. Tyto osoby s podobou Viṣṇua, které se zjevily před Pánem Brahmou, však měly i znak Śrīvatsa a drahokam Kaustubha, které má jako zvláštní znamení pouze Nejvyšší Pán samotný. To dokazuje, že všichni tito chlapci a telátka byli ve skutečnosti přímo expanzemi Viṣṇua, Osobnosti Božství, a ne pouze Jeho společníky z Vaikuṇṭhy. Viṣṇu sám je obsažen v Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa má v sobě všechny dokonalosti Viṣṇua, a proto nebylo nic mimořádného, že projevil tolik Viṣṇuových podob.

Znak Śrīvatsa je popsán ve Vaiṣṇava-toṣaṇī jako kadeř jemných žlutých chloupků na horní části pravé strany hrudi Pána Viṣṇua. Tento znak nenáleží obyčejným oddaným, ale je zvláštním znakem Viṣṇua či Kṛṣṇy.

10.13.49

Verš

āṅghri-mastakam āpūrṇās
tulasī-nava-dāmabhiḥ
komalaiḥ sarva-gātreṣu
bhūri-puṇyavad-arpitaiḥ

Synonyma

ā-aṅghri-mastakam — od nohou až po temeno hlavy; āpūrṇāḥ — plně ozdobeni; tulasī-nava-dāmabhiḥ — věnečky z čerstvých lístků tulasī; komalaiḥ — křehkými, měkkými; sarva-gātreṣu — na všech údech těla; bhūri-puṇyavat-arpitaiḥ — jež byly obětovány oddanými, konajícími ty nejvznešenější zbožné činnosti, jimiž je uctívání Nejvyššího Pána nasloucháním, opěvováním a tak dále.

Překlad

Každá část Jejich těl, od hlavy až k patě, byla dokonale ozdobená čerstvými, měkkými věnečky z lístků tulasī, jež byly obětovány oddanými, kteří stále uctívali Pána těmi nejvznešenějšími zbožnými činnostmi-nasloucháním a opěvováním.

Význam

V tomto verši je významný výraz bhūri-puṇyavad-arpitaiḥ. Tyto podoby Viṣṇua byly uctívány osobami, jež po mnoho životů konaly zbožné činnosti (sukṛtibhiḥ) a byly neustále zaměstnány oddanou službou (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ). Bhakti neboli oddaná služba je zaměstnání těch, kdo prováděli velmi pokročilé zbožné činnosti. O nahromadění zbožných činností již byla zmínka na jiném místě ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.12.11), kde Śukadeva Gosvāmī říká:

itthaṁ satāṁ brahma-sukhānubhūtyā
dāsyaṁ gatānāṁ para-daivatena
māyāśritānāṁ nara-dārakeṇa
sākaṁ vijahruḥ kṛta-puṇya-puñjāḥ

“Ti, kdo se věnují seberealizaci tak, že se zaměřují na Pánovu záři zvanou Brahman, ani ti, kdo jsou zaměstnáni oddanou službou Nejvyšší Osobnosti Božství jako svému pánu, ani ti, kdo setrvávají v zajetí māyi a považují Pána za obyčejnou osobu, nemohou pochopit, že jisté vznešené osobnosti si nyní poté, co nahromadily velké množství zbožných činností, přátelsky hrají s Pánem jako pasáčkové krav.”

V našem chrámu Kṛṣṇy a Balarāmy ve Vṛndāvanu roste strom tamāla, který zabírá celý jeden kout jeho dvora. Předtím, než byl chrám postaven, tento strom chřadl, ale nyní se bujně rozrůstá přes celý roh dvora. To je známkou vykonávání činností bhūri-puṇya.

10.13.50

Verš

candrikā-viśada-smeraiḥ
sāruṇāpāṅga-vīkṣitaiḥ
svakārthānām iva rajaḥ-
sattvābhyāṁ sraṣṭṛ-pālakāḥ

Synonyma

candrikā-viśada-smeraiḥ — čistými úsměvy podobnými přímému, stále sílícímu světlu měsíce; sa-aruṇa-apāṅga-vīkṣitaiḥ — jasnými pohledy svých načervenalých očí; svaka-arthānām — tužeb svých oddaných; iva — jako; rajaḥ-sattvābhyām — kvalitami vášně a dobra; sraṣṭṛ-pālakāḥ — byli tvůrci a ochránci.

Překlad

Tyto podoby Viṣṇua svými čistými úsměvy, jež připomínaly stále sílící světlo měsíce, a pohledy koutky svých načervenalých očí vytvářely a chránily touhy svých oddaných, jakoby prostřednictvím kvalit vášně a dobra.

Význam

Tito Viṣṇuové svými jasnými pohledy a úsměvy, jež připomínaly stále sílící přímé světlo měsíce (śreyaḥ-kairava-candrikā-vitaraṇam), žehnali oddaným. Jako ochránci hleděli na své oddané, povzbuzovali je a chránili je svými úsměvy. Jejich úsměvy připomínaly kvalitu dobra, neboť chránili veškeré touhy oddaných, a letmé pohledy Jejich očí zase kvalitu vášně. Slovo rajaḥ v tomto verši ve skutečnosti neznamená “vášeň”, ale “láska”. V hmotném světě je rajo-guṇa vášní, ale v duchovním světě je láskou. V hmotném světě je láska znečištěna rajo-guṇou a tamo-guṇou, ale na úrovni śuddha-sattvy je láska, jež chrání oddané, transcendentální.

Slovo svakārthānām označuje velké touhy. Jak je uvedeno v tomto verši, pohled Pána Viṣṇua vytváří touhy oddaných. Čistý oddaný však nemá žádné touhy. Proto Sanātana Gosvāmī uvádí ve svém komentáři, že touhy oddaných, jejichž pozornost je upřená na Kṛṣṇu, již byly splněny, a Pánovy letmé pohledy tedy vytvářejí různé touhy ve vztahu ke Kṛṣṇovi a k oddané službě. V hmotném světě je touha výtvorem rajo-guṇy a tamo-guṇy, ale v duchovním světě je podnětem k mnoha formám věčné transcendentální služby. Slovo svakārthānām tedy vyjadřuje dychtivost sloužit Kṛṣṇovi.

Ve Vṛndāvanu je jedno místo, kde nebyl žádný chrám, ale jeden oddaný si přál: “Nechť je tady chrám a sevā, oddaná služba!” Tak se to, co bylo kdysi jen prázdným zákoutím, nyní stalo poutním místem. Takové jsou touhy oddaného.

10.13.51

Verš

ātmādi-stamba-paryantair
mūrtimadbhiś carācaraiḥ
nṛtya-gītādy-anekārhaiḥ
pṛthak pṛthag upāsitāḥ

Synonyma

ātma-ādi-stamba-paryantaiḥ — od Pána Brahmy až po nepatrnou živou bytost; mūrti-madbhiḥ — přijímající určitou podobu; cara-acaraiḥ — pohyblivé i nehybné; nṛtya-gīta-ādi-aneka-arhaiḥ — mnoha různými způsoby uctívání, jako například tancem a zpěvem; pṛthak pṛthak — různě; upāsitāḥ — kteří byli uctíváni.

Překlad

Všechny bytosti, pohyblivé i nehybné, od čtyřhlavého Brahmy až po tu nejnepatrnější živou bytost, přijaly různé podoby a každá jinak, podle svých schopností, uctívala tyto viṣṇu-mūrti různými způsoby, jako je tanec a zpěv.

Význam

Nespočetné živé bytosti jsou zaměstnány různými druhy uctívání Nejvyššího podle svých schopností a karmy, ale každý něco dělá (jīvera ’svarūpa' haya—kṛṣṇera ’nitya-dāsa'); neexistuje nikdo, kdo by nesloužil. Mahā-bhāgavata, oddaný na nejvyšší úrovni, proto vidí každého sloužit Kṛṣṇovi; jen sebe ne. Všichni bychom měli pokročit z nižšího postavení do vyššího a tím nejvyšším je přímá služba ve Vṛndāvanu. Slouží ale všichni. Popírání služby Pánu je māyā.

ekale īśvara kṛṣṇa, āra saba bhṛtya
yāre yaiche nācāya, se taiche kare nṛtya

“Jedině Kṛṣṇa je svrchovaný pán a všichni ostatní jsou Jeho služebníci. Každý tančí tak, jak si Kṛṣṇa přeje, podle Jeho melodie.” (Cc. Ādi 5.142)

Existují dva druhy živých bytostí-pohyblivé a nehybné. Stromy například stojí na jednom místě, zatímco mravenci se pohybují. Brahmā viděl, že všichni, až po ty nejmenší tvory, přijali různé podoby a v nich různými způsoby sloužili Pánu Viṣṇuovi.

Živá bytost dostává podobu podle toho, jakým způsobem Pána uctívá. V hmotném světě je tělo, které dostane, ovládáno polobohy. To je někdy nazýváno vlivem hvězd. Živou bytost ovládají polobozi podle zákonů přírody, jak vyjadřují slova prakṛteḥ kriyamāṇāni v Bhagavad-gītě (3.27).

Všechny živé bytosti slouží Kṛṣṇovi různými způsoby, ale když rozvinou vědomí Kṛṣṇy, jejich služba se projeví naplno. Tak jako se květ skrytý v poupěti postupně rozvíjí a vydává příjemnou vůni a krásu, když živá bytost dospěje na úroveň vědomí Kṛṣṇy, plně rozkvétá krása její skutečné podoby. To je nejvyšší krása a nejvyšší naplnění jejích přání.

10.13.52

Verš

aṇimādyair mahimabhir
ajādyābhir vibhūtibhiḥ
catur-viṁśatibhis tattvaiḥ
parītā mahad-ādibhiḥ

Synonyma

aṇimā-ādyaiḥ — počínaje aṇimou; mahimabhiḥ — dokonalostmi; ajā-ādyābhiḥ — počínaje Ajou; vibhūtibhiḥ — energiemi; catuḥ-viṁśatibhiḥ — celkem dvaceti čtyřmi; tattvaiḥ — prvky potřebnými ke stvoření hmotného světa; parītāḥ — (všechny viṣṇu-mūrti) byly obestoupeny; mahat-ādibhiḥ — počínaje mahat-tattvou.

Překlad

Všechny viṣṇu-mūrti byly obestoupeny dokonalostmi počínaje aṇimā-siddhi, mystickými energiemi v čele s Ajou a dvaceti čtyřmi prvky, potřebnými ke stvoření hmotného světa, počínaje mahat-tattvou.

Význam

Slovo mahimabhiḥ v tomto verši znamená aiśvarya neboli dokonalosti. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, může dělat cokoliv se Mu zlíbí. To je Jeho aiśvarya. Jemu nemůže nikdo rozkazovat, zato On může rozkazovat každému. Pán v plné míře oplývá šesti vznešenými atributy. (Ṣaḍ-aiśvarya-pūrṇam). Yoga-siddhi neboli jógové dokonalosti, jako je schopnost stát se menší než nejmenší (aṇimā-siddhi) nebo větší než největší (mahimā-siddhi) se nalézají v Pánu Viṣṇuovi. Ṣaḍ-aiśvaryaiḥ pūrṇo ya iha bhagavān (Cc. Ādi 1.3). Slovo ajā znamená māyā neboli mystická síla. Vše tajemné je ve Viṣṇuovi obsaženo v plné míře.

K uvedeným dvaceti čtyřem prvkům patří pět činných smyslů (pañca-karmendriya), pět poznávacích smyslů (pañca-jñānendriya), pět hrubohmotných prvků (pañca-mahābhūta), pět smyslových objektů (pañca-tanmātra), mysl (manas), falešné ego (ahaṅkāra), mahat-tattva a hmotná příroda (prakṛti). Všech těchto dvaceti čtyř prvků slouží k projevení tohoto hmotného světa. Mahat-tattva se dělí do různých subtilních kategorií, ale jejich původní název je mahat-tattva.

10.13.53

Verš

kāla-svabhāva-saṁskāra-
kāma-karma-guṇādibhiḥ
sva-mahi-dhvasta-mahibhir
mūrtimadbhir upāsitāḥ

Synonyma

kāla — časem; svabhāva — vlastní povaha; saṁskāra — očista; kāma — touha; karma — plodonosné jednání; guṇa — tři kvality hmotné přírody; ādibhiḥ — a dalšími; sva-mahi-dhvasta-mahibhiḥ — jejichž nezávislost byla podřízená moci Pána; mūrti-madbhiḥ — v osobních podobách; upāsitāḥ — byly uctívány.

Překlad

Dále Pán Brahmā viděl, že kāla (čas), svabhāva (vlastní povaha daná prostředím), saṁskāra (očista), kāma (touha), karma (plodonosné jednání) a guṇy (tři kvality hmotné přírody), jejichž vlastní nezávislost byla zcela podřízená moci Pána, také přijaly podoby a rovněž uctívaly tyto viṣṇu-mūrti.

Význam

Nikdo jiný než Viṣṇu není nezávislý. Pokud si uvědomíme tuto skutečnost, budeme mít opravdové vědomí Kṛṣṇy. Měli bychom mít neustále na paměti, že Kṛṣṇa je jediný svrchovaný pán a všichni ostatní jsou Jeho služebníky (ekale īśvara kṛṣṇa, āra saba bhṛtya). Každý, dokonce i Nārāyaṇa či Pán Śiva, podléhá Kṛṣṇovi (śiva-viriñci-nutam). Dokonce i Baladeva je Kṛṣṇovi podřízený. Taková je skutečnost.

ekale īśvara kṛṣṇa, āra saba bhṛtya
yāre yaiche nācāya, se taiche kare nṛtya

Měli bychom chápat, že nikdo není nezávislý, neboť vše je nedílnou částí Kṛṣṇy a jedná a pohybuje se podle Kṛṣṇovy svrchované touhy. Toto pochopení, toto vědomí je vědomí Kṛṣṇy.

yas tu nārāyaṇaṁ devaṁ
brahma-rudrādi-daivataiḥ
samatvenaiva vīkṣeta
sa pāṣaṇḍī bhaved dhruvam

“Každý, kdo polobohy, jako je Brahmā a Śiva, staví na stejnou úroveň s Nārāyaṇem, musí být považován za hříšníka.” S Nārāyaṇem či Kṛṣṇou se nikdo nemůže srovnávat. Kṛṣṇa je Nārāyaṇa a Nārāyaṇa je také Kṛṣṇa, neboť Kṛṣṇa je původní Nārāyaṇa. Sám Brahmā Kṛṣṇu oslovuje: nārāyaṇas tvaṁ na hi sarva-dehinām-“Ty jsi také Nārāyaṇa. Vždyť Ty jsi původní Nārāyaṇa!” (Bhāg. 10.14.14)

Kāla neboli čas má mnoho pomocníků, mezi něž patří svabhāva, saṁskāra, kāma, karma a guṇa. Svabhāva neboli vlastní povaha se utváří stykem s hmotnými kvalitami. Kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya sad-asad-yoni-janmasu (Bg. 13.22). Sat a asat-svabhāva-vyšší a nižší povaha-se utvářejí styky s různými kvalitami: sattva-guṇou, rajo-guṇou a tamo-guṇou. Měli bychom postupně dosáhnout sattva-guṇy, abychom se dvoum nižším guṇám mohli vyhnout. Toho lze docílit, budeme-li pravidelně diskutovat o Śrīmad-Bhāgavatamu a naslouchat o Kṛṣṇových činnostech. Naṣṭa-prāyeṣv abhadreṣu nityaṁ bhāgavata-sevayā (Bhāg. 1.2.18). Všechny činnosti Kṛṣṇy, popsané ve Śrīmad-Bhāgavatamu-počínaje dokonce i tou zábavou, které se zúčastnila Pūtanā-jsou transcendentální. Poslechem a diskutováním o Śrīmad-Bhāgavatamu jsou tedy rajo-guṇa a tamo-guṇa překonány a zůstává pouze sattva-guṇa. Rajo-guṇa a tamo-guṇa nám pak již nemohou uškodit.

Z toho důvodu je nezbytná varṇāśrama-dharma, neboť může přivést lidi na úroveň sattva-guṇy. Tadā rajas-tamo-bhāvāḥ kāma-lobhādayaś ca ye (Bhāg. 1.2.19). Tamo-guṇa a rajo-guṇa zvětšují chtíč a chamtivost, které zaplétají živou bytost tak, že musí žít v mnoha podobách zde v hmotném světě. To je velice nebezpečné. Ustanovením varṇāśrama-dharmy by tedy měl být člověk přiveden do stavu sattva-guṇy a měl by rozvinout bráhmanské vlastnosti-být čistý a upravený, vstávat brzy ráno a účastnit se maṅgala-ārāti a tak dále. Takto má setrvávat na úrovni sattva-guṇy, a pak nemůže být tamo-guṇou ani rajo-guṇou ovlivněn.

tadā rajas-tamo-bhāvāḥ
kāma-lobhādayaś ca ye
ceta etair anāviddhaṁ
sthitaṁ sattve prasīdati

(Bhāg. 1.2.19)

Příležitost k tomuto očištění je zvláštní výsadou lidského života; v jiných životech to není možné. Tohoto očištění lze snadno dosáhnout rādhā-kṛṣṇa-bhajanem, oddanou službou Rādě a Kṛṣṇovi. Proto Narottama dāsa Ṭhākura zpívá: hari hari viphale janama goṅāinu-dokud člověk neuctívá Rādhā-Kṛṣṇu, marní svůj život v lidském těle. Vāsudeve bhagavati bhakti-yogaḥ prayojitaḥ / janayaty āśu vairāgyam (Bhāg. 1.2.7). Ten, kdo slouží Vāsudevovi, se velice brzy zřekne hmotného života. Například členové hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, kteří se věnují vāsudeva-bhakti, se stávají velice rychle pěknými vaiṣṇavy-lidé jsou překvapeni, že mlecchové a yavanové mohou dosáhnout takové úrovně. Je to možné prostřednictvím vāsudeva-bhakti. Pokud však v tomto lidském životě nedospějeme na úroveň sattva-guṇy, potvrdí se slova Narottama dāse Ṭhākura: hari hari viphale janama goṅāinu-získání této lidské formy života nepřinese žádný prospěch.

Śrī Vīrarāghava Ācārya ve svém komentáři uvádí, že každá z jednotlivostí uvedených v první polovině tohoto verše je příčinou hmotného zapletení. Kāla neboli čas podněcuje kvality hmotné přírody a svabhāva je výsledkem styků s těmito kvalitami. Proto Narottama dāsa Ṭhākura říká: bhakta-sane vāsa. Pokud se člověk stýká s bhakty, jeho svabhāva neboli povaha se změní. Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy má za cíl poskytovat lidem dobrou společnost, aby tato změna mohla nastat. A na vlastní oči vidíme, že pomocí této metody se lidé na celém světě postupně stávají oddanými.

Co se týče saṁskāry neboli očisty, ta je možná v dobré společnosti, neboť tam člověk vyvíjí dobré zvyky a zvyk se stává druhou přirozeností. Nechť tedy mají lidé možnost žít s bhakty (bhakta-sane vāsa). Pak se jejich zvyky změní. V lidské podobě má tuto příležitost každý, ale jak zpívá Narottama dāsa Ṭhākura: hari hari viphale janama goṅāinu-pokud jí nevyužije, jeho lidský život přijde nazmar. Proto se snažíme zachraňovat lidskou společnost před úpadkem a skutečně pozvedávat lidi k vyšší přirozenosti.

Co se týče kāmy a karmy-tužeb a činností-pokud je člověk zapojí do oddané služby, vyvine jinou povahu, než pokud se věnuje uspokojování smyslů, a výsledek bude samozřejmě také jiný. Podle styků s různými kvalitami živá bytost získává určitý druh těla. Kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya sad-asad-yoni-janmasu (Bg. 13.22). Měli bychom tedy vždy vyhledávat dobrou společnost, společnost oddaných. Pak bude náš život úspěšný. Člověk se pozná podle toho, s kým se sdružuje. Pokud má možnost žít v dobré společnosti oddaných, je schopen rozvíjet poznání a jeho charakter či povaha se přirozeně změní k jeho věčnému prospěchu.

10.13.54

Verš

satya-jñānānantānanda-
mātraika-rasa-mūrtayaḥ
aspṛṣṭa-bhūri-māhātmyā
api hy upaniṣad-dṛśām

Synonyma

satya — věčné; jñāna — oplývající úplným poznáním; ananta — neomezené; ānanda — dokonale blažené; mātra — pouze; eka-rasa — vždy existující; mūrtayaḥ — podoby; aspṛṣṭa-bhūri-māhātmyāḥ — jejichž vznešenosti se ani nedotknou; api — dokonce; hi — protože; upaniṣat-dṛśām — ti jñānī, kteří se věnují studiu Upaniṣad.

Překlad

Všechny viṣṇu-mūrti měly věčné, neomezené podoby plné poznání a blaženosti a existující mimo vliv času. Jñānī, kteří se věnují studiu Upaniṣad, se Jejich vznešenosti nemohli ani dotknout.

Význam

Pouhá śāstra-jñāna neboli znalost Véd nikomu nepomůže, aby pochopil Osobnost Božství. Pána může pochopit jedině ten, koho On sám obdaří svou přízní či milostí. To je rovněž popsáno v Upaniṣadách (Muṇḍaka Up. 3.2.3):

nāyam ātmā pravacanena labhyo
na medhasā na bahunā śrutena
yam evaiṣa vṛṇute tena labhyas
tasyaiṣa ātmā vivṛṇute tanuṁ svām

“Nejvyššího Pána nelze získat mistrnými výklady, obrovskou inteligencí, a dokonce ani vydatným nasloucháním. Získá Ho pouze ten, koho si On sám vybere. Takové osobě projeví svoji podobu.”

Jeden popis Brahmanu uvádí: satyaṁ brahma, ānanda-rūpam-“Brahman je Absolutní Pravda a úplná ānanda neboli blaženost.” Podoby Viṣṇua, Nejvyššího Brahmanu, byly totožné, ale různě projevené. Následovníci Upaniṣad ovšem nemohou pochopit rozmanitost, kterou Brahman projevuje. To dokazuje, že Brahman a Paramātmu lze skutečně poznat jedině prostřednictvím oddanosti, což ve Śrīmad-Bhāgavatamu potvrzuje Pán sám (bhaktyāham ekayā grāhyaḥ, Bhāg. 11.14.21). Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí různé citáty ze śāster, aby potvrdil, že Brahman skutečně má transcendentální podobu. Ve Śvetāśvatara Upaniṣadě (3.8) je Nejvyšší líčen slovy: āditya-varṇaṁ tamasaḥ parastāt-“ten, jehož samovolně projevená podoba září jako slunce a je transcendentální vůči temnotě nevědomosti”. Ānanda-mātram ajaraṁ purāṇam ekaṁ santaṁ bahudhā dṛśyamānam-“Nejvyšší je blažený, nedotčený neštěstím. Přestože je nejstarší, nikdy nestárne, a přestože je jeden, je vnímán v různých podobách.” Sarve nityāḥ śāśvatāś ca dehās tasya parātmanaḥ-“Všechny podoby Nejvyšší Osoby jsou věčné.” (Mahā-varāha Purāṇa) Pán, Nejvyšší Osoba, má podobu s rukama, nohama a dalšími osobními rysy, ale Jeho ruce a nohy nejsou hmotné. Bhaktové vědí, že podoba Kṛṣṇy či Brahmanu není v žádném případě hmotná. Brahman má transcendentální podobu, a ten, kdo se na ni soustředí poté, co dokonale rozvinul bhakti, Ho může poznat (premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena). Māyāvādīni však této transcendentální podobě nerozumějí, protože si myslí, že je hmotná.

Transcendentální podoby Nejvyššího Pána v Jeho osobním rysu jsou tak vznešené, že následovníci Upaniṣad, kteří zastávají neosobní pojetí, nemohou dospět na úroveň poznání potřebnou k jejich poznání. Zvláště jsou transcendentální podoby Pána mimo dosah impersonalistů, kteří jsou ze studia Upaniṣad schopni porozumět pouze tomu, že Absolutní Pravda není hmota a že není v hmotném smyslu omezená konečnou energií.

Avšak přestože Kṛṣṇu nelze vidět prostřednictvím Upaniṣad, na některých místech je řečeno, že Ho vlastně lze takto poznat. Aupaniṣadaṁ puruṣam-“On je znám z Upaniṣad.” To znamená, že tomu, kdo je očištěn védským poznáním, je umožněno proniknout do chápání na úrovni oddanosti (mad-bhaktiṁ labhate parām).

tac chraddadhānā munayo
jñāna-vairāgya-yuktayā
paśyanty ātmani cātmānaṁ
bhaktyā śruta-gṛhītayā

“Tuto Absolutní Pravdu realizují upřímně hledající studenti či mudrci s vypěstovaným poznáním a odpoutaností tak, že prokazují oddanou službu v souladu s tím, co slyšeli z Vedānta-śruti.” (Bhāg. 1.2.12) Slovo śruta-gṛhītayā označuje poznání Vedānty, nikoliv sentiment. Śruta-gṛhīta je spolehlivé poznání.

Brahmā takto realizoval, že Pán Viṣṇu je studnicí veškeré pravdy, poznání a blaženosti. Je kombinací těchto tří transcendentálních rysů a pro následovníky Upaniṣad je cílem uctívání. Brahmā realizoval, že všechny jednotlivé podoby krav, chlapců a telátek proměněné v podoby Viṣṇua nebyly proměněny nějakou mystickou silou, jakou může projevit yogī nebo polobůh díky zvláštním schopnostem, jimiž byl obdařen. Krávy, telátka a chlapci proměnění ve viṣṇu-mūrti neboli podoby Viṣṇua nebyli projevy viṣṇu-māyi, Viṣṇuovy energie, ale byli samotný Viṣṇu. Viṣṇu a viṣṇu-māyā mohou být na základě svých příznačných vlastností přirovnáni k ohni a teplu. Teplo má vlastnost ohně-vysokou teplotu-ale oheň to není. Projevení chlapců, krav a telátek v podobách Viṣṇua nebylo jako teplo, ale jako oheň-všichni byli samotný Viṣṇu. Viṣṇu je charakterizován úplnou pravdou, úplným poznáním a úplnou blažeností. Dále můžeme uvést příklad hmotných předmětů odrážejících se v mnoha podobách. Například slunce se odráží v mnoha nádobách s vodou, ale tyto odrazy nejsou skutečná slunce. Slunce v nádobě samo o sobě nevydává teplo a světlo, i když jako slunce vypadá. Každá z podob, které přijal Kṛṣṇa, však byla úplným Viṣṇuem.

Každý den bychom měli diskutovat o Śrīmad-Bhāgavatamu v takové míře, jak je to jen možné, a vše se nám pak vyjasní, neboť Bhāgavatam je esencí celé védské literatury (nigama-kalpa-taror galitaṁ phalam). Sepsal ho Vyāsadeva (mahāmuni-kṛte), když dosáhl seberealizace. Čím více tedy čteme Śrīmad-Bhāgavatam, tím více se nám vyjasňuje poznání, které je v něm obsažené. Každý verš je transcendentální.

10.13.55

Verš

evaṁ sakṛd dadarśājaḥ
para-brahmātmano ’khilān
yasya bhāsā sarvam idaṁ
vibhāti sa-carācaram

Synonyma

evam — tak; sakṛt — najednou; dadarśa — viděl; ajaḥ — Pán Brahmā; para-brahma — Nejvyšší Absolutní Pravdy; ātmanaḥ — expanze; akhilān — všechna telátka, chlapce a tak dále; yasya — jehož; bhāsā — projevením; sarvam — vše; idam — toto; vibhāti — je projeveno; sa-cara-acaram — vše pohyblivé a nehybné.

Překlad

Tak Pán Brahmā viděl Nejvyšší Brahman, jehož energií je projeven celý tento vesmír se všemi pohyblivými a nehybnými živými bytostmi. Zároveň také viděl všechna telátka a chlapce jako Pánovy expanze.

Význam

Díky této události byl Pán Brahmā schopen vidět, jak Kṛṣṇa různými způsoby udržuje celý vesmír. Vše je viditelné jen díky tomu, že to Kṛṣṇa projeví.

10.13.56

Verš

tato ’tikutukodvṛtya-
stimitaikādaśendriyaḥ
tad-dhāmnābhūd ajas tūṣṇīṁ
pūr-devy-antīva putrikā

Synonyma

tataḥ — tehdy; atikutuka-udvṛtya-stimita-ekādaśa-indriyaḥ — jehož jedenáct smyslů bylo otřeseno velkým údivem a pak ohromeno transcendentální blažeností; tad-dhāmnā — září těchto viṣṇu-mūrti; abhūt — stal se; ajaḥ — Pán Brahmā; tūṣṇīm — němý; pūḥ-devī-anti — v přítomnosti vesnického božstva (grāmya-devatā); iva — jako; putrikā — hliněná figurka vytvořená dítětem.

Překlad

Záře těchto viṣṇu-mūrti tehdy způsobila, že Pán Brahmā, jehož jedenáct smyslů bylo otřeseno údivem a ohromeno transcendentální blažeností, oněměl jako dítětem vytvořená hliněná figurka v přítomnosti vesnického božstva.

Význam

Brahmā byl ohromen transcendentální blažeností (muhyanti yat sūrayaḥ). Všechny jeho smysly byly údivem ochromené a nebyl schopen nic říci ani udělat. Dříve se považoval za absolutního a myslel si, že je jediným mocným božstvem, ale nyní byla jeho pýcha pokořena a znovu se stal pouze jedním z polobohů-jistě významným polobohem, ale přesto jen polobohem. Brahmu tedy nelze srovnávat s Bohem-Kṛṣṇou či Nārāyaṇem. Nārāyaṇa je zakázáno přirovnávat dokonce i k polobohům, jako je Brahmā a Śiva, natož pak k ostatním.

yas tu nārāyaṇaṁ devaṁ
brahma-rudrādi-daivataiḥ
samatvenaiva vīkṣeta
sa pāṣaṇḍī bhaved dhruvam

“Každý, kdo polobohy, jako je Brahmā a Śiva, staví na stejnou úroveň s Nārāyaṇem, musí být považován za hříšníka.” Neměli bychom srovnávat polobohy s Nārāyaṇem, neboť to zakázal dokonce i Śaṅkarācārya (nārāyaṇaḥ paro 'vyaktāt). Védy rovněž uvádějí: eko nārāyaṇa āsīn na brahmā neśānaḥ-“Na počátku stvoření byla pouze Nejvyšší Osobnost, Nārāyaṇa. Brahmā ani Śiva neexistovali.” Proto ten, kdo na konci svého života vzpomíná na Nārāyaṇa, dosáhne životní dokonalosti (ante nārāyaṇa-smṛtiḥ).

10.13.57

Verš

itīreśe ’tarkye nija-mahimani sva-pramitike
paratrājāto ’tan-nirasana-mukha-brahmaka-mitau
anīśe ’pi draṣṭuṁ kim idam iti vā muhyati sati
cacchādājo jñātvā sapadi paramo ’jā-javanikām

Synonyma

iti — tak; irā-īśe — Pán Brahmā, pán Sarasvatī (Iry); atarkye — nad; nija-mahimani — jehož sláva; sva-pramitike — samovolně projevený a blažený; paratra — nad; ajātaḥ — hmotná energie (prakṛti); atat — nedůležité; nirasana-mukha — odmítáním toho, co není důležité; brahmaka — nejlepšími částmi Véd; mitau — v němž je poznání; anīśe — neschopný; api — dokonce; draṣṭum — vidět; kim — co; idam — je to; iti — tak; vā — nebo; muhyati sati — zmatený; cacchāda — odstranil; ajaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa; jñātvā — poté, co poznal; sapadi — okamžitě; paramaḥ — největší ze všech; ajā-javanikām — závoj māyi.

Překlad

Nejvyšší Brahman přesahuje mentální spekulaci, projevuje se z vlastní vůle, existuje ve své vlastní blaženosti a nad hmotnou energií. Lze Ho poznat z největších klenotů Véd vyloučením nedůležitého poznání. Tímto Nejvyšším Brahmanem, Osobností Božství, jenž předvedl svou slávu projevením všech čtyřrukých podob Viṣṇua, byl tedy Pán Brahmā, manžel Sarasvatī, zmatený. “Co to je?” myslel si, a pak dokonce přestal vidět. Pán Kṛṣṇa poznal, v jakém je Brahmā stavu, a okamžitě odstranil závoj své yogamāyi.

Význam

Brahmā byl naprosto zmatený. Nechápal, co vidí, a pak už ani neviděl. Pán Kṛṣṇa poznal, v jakém je Brahmā stavu, a tak odstranil onen pokryv tvořený yogamāyou. V tomto verši je Brahmā uveden jako ireśa. Irā znamená Sarasvatī, bohyně učenosti, a Ireśa je její manžel, Pán Brahmā. Brahmā je tedy nanejvýš inteligentní. Ale dokonce i Brahmā, pán Sarasvatī, byl z Kṛṣṇy zmatený. Přestože se snažil Pánu Kṛṣṇovi porozumět, neuspěl. Na počátku byli chlapci, telátka a samotný Kṛṣṇa zahaleni yogamāyou, jež později projevila druhou skupinu telátek a chlapců, Kṛṣṇových expanzí, a potom množství čtyřrukých podob. Když nyní Pán Kṛṣṇa viděl, jak je Brahmā zmatený, způsobil, aby tato yogamāyā zmizela. Někdo by si mohl myslet, že māyā, kterou Pán Kṛṣṇa odstranil, byla mahāmāyā, ale Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí ve svém komentáři, že to byla yogamāyā-energie, jejímž působením je Kṛṣṇa někdy projevený a jindy neprojevený. Ta energie, která zakrývá pravou skutečnost a předvádí něco neskutečného, je mahāmāyā, ale energie způsobující, že je Absolutní Pravda někdy projevená a jindy ne, je yogamāyā. Z toho důvodu slovo ajā v tomto verši označuje yogamāyu.

Kṛṣṇova energie-Jeho māyā-śakti či svarūpa-śakti-je jedna, ale projevuje se v rozmanitosti. Parāsya śaktir vividhaiva śrūyate (Śvetāśvatara Up. 6.8). Rozdíl mezi vaiṣṇavy a māyāvādīny spočívá v tom, že māyāvādīni říkají, že māyā je jen jedna, zatímco vaiṣṇavové rozeznávají její rozmanitost. Existuje jednota v rozmanitosti. Například na jednom stromě je mnoho různých listů, plodů a květů. K tomu, aby mohly ve stvoření probíhat různé druhy činností, jsou zapotřebí různé druhy energií. Jiný příklad: stroj může mít všechny části ze železa, ale provádí různé úkony. I když je celý železný, jedna část funguje tak a jiné části zase jinak. Ten, kdo neví, jak tento stroj pracuje, může říci, že je to jen samé železo. Ale přestože je to železo, má různé součásti a každá provádí jiné činnosti, aby se dosáhlo účelu, pro který byl stroj vyroben. Jedno kolo se točí jedním směrem, jiné kolo zase jiným a přirozeně fungují takovým způsobem, aby celý stroj pracoval. Proto dáváme různým částem stroje různá jména: “To je kolo,” “to je šroub,” “to je hřídel,” “to je mazání,” a tak dále. Podobně to vysvětlují Védy:

parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

Kṛṣṇova moc je různorodá, a proto tatáž śakti neboli energie jedná různými způsoby. Vividhā znamená “rozmanitost”. Existuje jednota v rozmanitosti. Yogamāyā a mahāmāyā tedy patří k různým individuálním částem téže jedné energie a každá z těchto individuálních částí jedná svým odlišným způsobem. Energie saṁvit, sandhinī a āhlādinī-Kṛṣṇovy energie existence, poznání a radosti-se liší od yogamāyi. Každá je individuální energií. Āhlādinī je Rādhārāṇī. Svarūpa Dāmodara Gosvāmī vysvětlil: rādhā-kṛṣṇa-praṇaya-vikṛtir hlādinī śaktir asmāt (Cc. Ādi 1.5). Āhlādinī-śakti je projevena jako Rādhārāṇī, ale Kṛṣṇa a Rādhārāṇī jsou totéž, i když On je energetický zdroj a Ona je energie.

Brahmā byl zmaten z Kṛṣṇovy moci bohatství (nija-mahimani), protože byla atarkya, nepochopitelná. S omezenými smysly se nikdo nemůže přít o tom, co je nepochopitelné. Proto se nepochopitelnému říká acintya-to, co přesahuje cintyu, naše myšlenky a dohady. Acintya označuje to, o čem nemůžeme hloubat, ale co musíme přijmout. Śrīla Jīva Gosvāmī prohlásil, že dokud nepřiznáme, že Nejvyšší je acintya, nejsme schopni pochopit pojem Bůh. To je třeba si jasně uvědomit. Proto říkáme, že slova śāster se musejí přijímat tak, jak jsou, beze změn, neboť se vymykají našim dohadům. Acintyāḥ khalu ye bhāvā na tāṁs tarkeṇa yojayet-“To, co je acintya, nelze určit pomocí dohadů.” Lidé se obvykle dohadují, ale naším procesem není se dohadovat, nýbrž přijmout védské poznání takové, jaké je. Když Kṛṣṇa říká: “Toto je na vyšší úrovni a toto na nižší,” pak Jeho slova přijmeme. Nebudeme se hádat: “Proč je tohle lepší a tamto horší?” Pro toho, kdo se pře, je poznání ztracené.

Tato cesta přijímání se nazývá avaroha-panthā. Slovo avaroha má spojitost se slovem avatāra, které znamená “to, co sestupuje”. Materialista chce všemu rozumět způsobem āroha-panthā-pomocí dohadů a rozumu-ale transcendentální záležitosti takto nelze pochopit. Ty vyžadují, aby člověk následoval cestu sestupujícího poznání, avaroha-panthā. Proto je nezbytné přijmout systém parampary a nejlepší paramparou je ta, která pochází od Kṛṣṇy (evaṁ paramparā-prāptam). To, co Kṛṣṇa říká, bychom měli přijmout (imaṁ rājarṣayo viduḥ). To se nazývá avaroha-panthā.

Brahmā se však rozhodl pro cestu zvanou āroha-panthā. Chtěl porozumět Kṛṣṇově mystické síle pomocí svých vlastních omezených, pochopitelných schopností, a proto byl sám oklamán. Každý chce mít dobrý pocit ze svého poznání a myslet si: “Já něco vím.” Ale před Kṛṣṇou takovýto postoj neobstojí, neboť Kṛṣṇu nelze omezit hranicemi prakṛti. Musíme se podřídit. Jiná možnost neexistuje. Na tāṁs tarkeṇa yojayet. Toto podřízení je znakem rozlišujícím následovníky Kṛṣṇy a māyāvādīny.

Výraz atan-nirasana vyjadřuje nezájem o to, co je nedůležité. (Atat znamená “to, co není skutečnost”.) Brahman je někdy popisován jako asthūlam anaṇv ahrasvam adīrgham-“to, co není velké ani malé, krátké ani dlouhé” (Bṛhad-āraṇyaka Up. 5.8.8). Neti neti-“Ne toto, ne toto.” Ale co to je? Někdo může popisovat tužku tak, že bude říkat: “Tohle to není, tohle to není,” ale tím nám neřekne, co to je. To se nazývá definice založená na záporech. Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě také vysvětluje duši pomocí negativních definic. Na jāyate mriyate vā-“Nerodí se ani neumírá. Stěží pochopíš něco víc.” Ale co to je? Je to věčné. Ajo nityaḥ śāśvato 'yaṁ purāṇo na hanyate hanyamāne śarīre—“Je nezrozená, věčná, existuje trvale, neumírá a je tu odpradávna. Nezahyne, když je zabito tělo.” (Bg. 2.20) Zpočátku je těžké duši porozumět, a proto Kṛṣṇa dával negativní definice:

nainaṁ chindanti śastrāṇi
nainaṁ dahati pāvakaḥ
na cainaṁ kledayanty āpo
na śoṣayati mārutaḥ

“Duše nemůže být nikdy rozsekána žádnou zbraní ani spálena ohněm, rozmočena vodou nebo vysušena větrem.” (Bg. 2.23) Kṛṣṇa říká: “Nespálí ji oheň.” Musíme si tedy představit to, co oheň nemůže spálit. To je negativní definice.

10.13.58

Verš

tato ’rvāk pratilabdhākṣaḥ
kaḥ paretavad utthitaḥ
kṛcchrād unmīlya vai dṛṣṭīr
ācaṣṭedaṁ sahātmanā

Synonyma

tataḥ — poté; arvāk — vnější; pratilabdha-akṣaḥ — přišel zpět k vědomí; kaḥ — Pán Brahmā; pareta-vat — jako mrtvý člověk; utthitaḥ — vstal; kṛcchrāt — s velkými potížemi; unmīlya — otevírající; vai — jistě; dṛṣṭīḥ — oči; ācaṣṭa — uviděl; idam — tento vesmír; saha-ātmanā — a sebe sama.

Překlad

Poté se Brahmovi vrátilo vnější vědomí a vstal, jako když ožije mrtvý člověk. Když s velkými potížemi otevřel oči, uviděl vesmír i sebe sama.

Význam

Ve skutečnosti neumíráme. Smrt nás pouze uvede na nějaký čas do stavu netečnosti, jako když spíme. V noci spíme a všechny naše činnosti se zastaví, ale jakmile vstaneme, ihned se nám vrátí paměť a přemýšlíme: “Kde to jsem? Co musím dělat?” Tomu se říká suptotthita-nyāya. Řekněme, že umřeme. “Umřeme” znamená, že budeme nějaký čas neteční a pak opět začneme se svými činnostmi. To se děje jeden život za druhým podle naší karmy neboli činností a svabhāvy neboli povahy dané prostředím. Pokud se nyní, jako lidé, připravíme tak, že začneme s činnostmi našeho duchovního života, vrátíme se ke svému skutečnému životu a dosáhneme dokonalosti. Jinak budou pokračovat naše různé životy a činnosti dané karmou, svabhāvou, prakṛti a tak dále a budou nás čekat další zrození a smrti. Bhaktivinoda Ṭhākura zpíval: māyāra vaśe, yāccha bhese, khāccha hābuḍubu bhāi-“Moji milí bratři, proč se necháváte unášet vlnami māyi?” Měli bychom dospět na duchovní úroveň, a pak budou naše činnosti trvalé. Kṛta-puṇya-puñjāḥ-této úrovně se dosahuje po nahromadění výsledků zbožných činností za mnoho životů. Janma-koṭi-sukṛtair na labhyate (Cc. Madhya 8.70). Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy chce zastavit opakované zrození a smrt, koṭi-janma. V jednom životě by měl člověk vše napravit a dosáhnout věčného života. To je vědomí Kṛṣṇy.

10.13.59

Verš

sapady evābhitaḥ paśyan
diśo ’paśyat puraḥ-sthitam
vṛndāvanaṁ janājīvya-
drumākīrṇaṁ samā-priyam

Synonyma

sapadi — ihned; eva — jistě; abhitaḥ — na všech stranách; paśyan — hledící; diśaḥ — do všech stran; apaśyat — Pán Brahmā viděl; puraḥ-sthitam — rozprostírající se před ním; vṛndāvanam — Vṛndāvan; jana-ājīvya-druma-ākīrṇam — s hustým porostem stromů, které dávaly obyvatelům obživu; samā-priyam — a které byly stejně příjemné ve všech ročních obdobích.

Překlad

Když se pak Pán Brahmā rozhlédl na všechny strany, ihned před sebou viděl Vṛndāvan, plný stromů, které dávaly obyvatelům obživu a byly stejně příjemné ve všech ročních obdobích.

Význam

Janājīvya-drumākīrṇam-stromy a rostliny jsou nepostradatelné a přinášejí štěstí po celý rok, ve všech ročních obdobích. Tak je tomu ve Vṛndāvanu. Ne že v jednom období jsou stromy příjemné a v dalším nikoliv-jsou stejně příjemné během všech ročních období. Stromy a rostliny poskytují správný způsob obživy, který se doporučuje všem. Sarva-kāma-dughā mahī (Bhāg. 1.10.4). Stromy a rostliny poskytují skutečné prostředky k životu, nikoliv průmysl.

10.13.60

Verš

yatra naisarga-durvairāḥ
sahāsan nṛ-mṛgādayaḥ
mitrāṇīvājitāvāsa-
druta-ruṭ-tarṣakādikam

Synonyma

yatra — kde; naisarga — od přírody; durvairāḥ — žijící v nepřátelství; saha āsan — žijí společně; nṛ — lidské bytosti; mṛga-ādayaḥ — a zvířata; mitrāṇi — přátelé; iva — jako; ajita — Pána Śrī Kṛṣṇy; āvāsa — sídlo; druta — mimo; ruṭ — hněv; tarṣaka-ādikam — žízeň a tak dále.

Překlad

Vṛndāvan je transcendentální sídlo Pána, kde neexistuje hlad, hněv či žízeň. I když jsou lidé a divoká zvířata od přírody nepřátelé, žijí tam společně v transcendentálním přátelství.

Význam

Slovo vana znamená “les”. Z lesa máme strach a nechceme tam chodit, ale ve Vṛndāvanu mají lesní zvířata vlastnosti polobohů, neboť neprojevují nepřátelství. Dokonce i v hmotném světě žijí zvířata v lese pohromadě, a když se jdou napít vody, na nikoho neútočí. Nepřátelství vzniká kvůli smyslovému požitku, ale ve Vṛndāvanu smyslový požitek neexistuje, protože jediným cílem je tam uspokojení Kṛṣṇy. Dokonce i v tomto hmotném světě se zvířata ve Vṛndāvanu nechovají nepřátelsky k sādhuům, kteří tam žijí. Sādhuové se starají o krávy a tygrům dávají mléko: “Pojď, napij se trochu mléka!” Zášť a zlomyslnost jsou tedy ve Vṛndāvanu neznámé. To je rozdíl mezi Vṛndāvanem a obyčejným světem. Zaslechnutí slova van, les, nám nahání hrůzu, ale ve Vṛndāvanu tato hrůza neexistuje. Každý je tam šťastný z toho, že těší Kṛṣṇu. Kṛṣṇotkīrtana-gāna-nartana-parau. Každý, ať už gosvāmī, tygr nebo jiné dravé zvíře, má jediný cíl-těšit Kṛṣṇu. Dokonce i tygři jsou oddaní. To je zvláštní vlastnost Vṛndāvanu. Každý ve Vṛndāvanu je šťastný. Telátko, kočka, pes, člověk-všichni jsou šťastní. Každý chce sloužit Kṛṣṇovi podle svých schopností, a proto tam není zášť. Někdo by si mohl myslet, že opice ve Vṛndāvanu jsou zlomyslné, protože dělají neplechu a kradou jídlo, ale vidíme, že ve Vṛndāvanu je opicím dovoleno si brát máslo, které Kṛṣṇa sám rozdává. Kṛṣṇa osobně ukazuje, že každý má právo žít. To je život Vṛndāvanu. Proč bych já měl žít a ty umřít? Ne-takový je hmotný život. Obyvatelé Vṛndāvanu uvažují: “Vše, co Kṛṣṇa dává, rozdělíme jako prasādam a sníme.” Tato mentalita nevznikne z ničeho nic, ale postupně se rozvine s vědomím Kṛṣṇy. Na tuto úroveň lze dospět pomocí sādhany.

V hmotném světě můžeme pořádat po celém světě sbírky, abychom mohli rozdávat jídlo zdarma, ale přesto se stává, že ti, kterým jídlo dáváme, to ani neocení. Hodnota vědomí Kṛṣṇy však bude postupně vysoce oceňována. Časopis Durban Post například v článku o chrámu hnutí Hare Kṛṣṇa v Durbanu v Jižní Africe referoval: “Všichni oddaní zde jsou velice činorodí ve službě Pánu Kṛṣṇovi a výsledky jsou zjevné: štěstí, zdraví, klidná mysl a rozvoj všech dobrých vlastností.” To je povaha Vṛndāvanu. Harāv abhaktasya kuto mahad-guṇāḥ-bez vědomí Kṛṣṇy není štěstí možné. Člověk se může lopotit, ale nebude šťastný. Proto se snažíme dávat lidské společnosti příležitost k životu ve štěstí, zdraví, s klidnou myslí a všemi dobrými vlastnostmi prostřednictvím vědomí Boha.

10.13.61

Verš

tatrodvahat paśupa-vaṁśa-śiśutva-nāṭyaṁ
brahmādvayaṁ param anantam agādha-bodham
vatsān sakhīn iva purā parito vicinvad
ekaṁ sa-pāṇi-kavalaṁ parameṣṭhy acaṣṭa

Synonyma

tatra — tam (ve Vṛndāvanu); udvahat — předstírající; paśupa-vaṁśa-śiśutva-nāṭyam — hru dítěte v rodině pastevců krav (jiné jméno Kṛṣṇy je Gopāla, “ten, který chová krávy”); brahma — Absolutní Pravda; advayam — nedvojná; param — Nejvyšší; anantam — neomezená; agādha-bodham — s neomezeným poznáním; vatsān — telátka; sakhīn — a své přátele, chlapce; iva purā — jako předtím; paritaḥ — všude; vicinvat — hledající; ekam — sám, pouze On; sa-pāṇi-kavalam — se soustem jídla v ruce; parameṣṭhī — Pán Brahmā; acaṣṭa — spatřil.

Překlad

Potom Pán Brahmā spatřil Absolutní Pravdu-Nejvyššího, který je jeden jediný, má úplné poznání a je neomezený-jak hraje roli dítěte v rodině pastevců krav. Stál tam sám jako předtím, se soustem jídla v ruce, a všude hledal telátka a své přátele pasáčky.

Význam

V tomto verši je významné slovo agādha-bodham, “s neomezeným poznáním”. Pánovo poznání je neomezené, a nikdo tedy nemůže nalézt jeho konec, stejně jako nikdo nedokáže změřit oceán. Jak velká je naše inteligence ve srovnání s množstvím vody v oceánu? Když jsem jel do Ameriky, naše loď byla uprostřed oceánu nepatrná jako krabička od zápalek. Kṛṣṇova inteligence je jako oceán, protože si nikdo nedovede představit, jak je velká. Proto je nejlepší se Kṛṣṇovi odevzdat. Nesnažte se Kṛṣṇu měřit.

Rovněž významné je slovo advayam, “jeden jediný”. Jelikož byl Brahmā zahalen Kṛṣṇovou māyou, myslel si o sobě, že je Nejvyšší. V hmotném světě si každý myslí: “Já jsem ten nejlepší člověk na světě. Já vím všechno.” Lidé si myslí: “Proč bych měl číst Bhagavad-gītu? Všechno vím. Mám svoje vlastní vysvětlení.” Brahmā však pochopil, že Nejvyšší Osobnost je Kṛṣṇa. (Īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ). Proto se Kṛṣṇovi říká také parameśvara.

Nyní Brahmā viděl, že Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, vypadal jako pasáček krav ve Vṛndāvanu. Neprojevoval svůj majestát, ale stál tam jako nevinný hoch s trochou jídla v ruce nebo se toulal se svými přáteli pasáčky, telátky a krávami. Brahmā neviděl Kṛṣṇu v podobě catur-bhuji, majestátního Nārāyaṇa-viděl jen nevinného chlapce. Nicméně chápal, že Kṛṣṇa sice neprojevuje svou moc, ale přesto je stále tou samou Nejvyšší Osobou. Lidé obvykle nikoho neocení, dokud nepředvede něco úžasného, ale zde vidíme, že i když Kṛṣṇa nic úžasného nepředváděl, Brahmā chápal, že před ním jako obyčejné dítě stojí tatáž úžasná osoba, která je pánem celého stvoření. Proto se modlil: govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi-“Jsi původní osoba, příčina všeho, a já se Ti klaním.” To byla jeho realizace. Tam ahaṁ bhajāmi. To je zapotřebí. Vedeṣu durlabham-ke Kṛṣṇovi nikdo nedospěje pomocí samotného védského poznání. Adurlabham ātma-bhaktau-pokud se však stane oddaným, může Ho realizovat. Proto se Brahmā stal oddaným. Zpočátku byl pyšný na to, že je Brahmā, pán vesmíru, ale pak pochopil: “Tady je Pán vesmíru! Já jsem jen nepatrný pomocník. Govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi.”

Kṛṣṇa hrál svoji úlohu jako divadelní herec. Jelikož Brahmā do jisté míry propadl falešné pýše a myslel si, že má nějakou moc, Kṛṣṇa mu ukázal jeho skutečné postavení. K podobné události došlo, když Brahmā navštívil Kṛṣṇu ve Dvārace. Jakmile vrátný Pána Kṛṣṇu informoval, že přichází Pán Brahmā, Kṛṣṇa odvětil: “Který Brahmā? Zeptej se ho, který je to Brahmā.” Vrátný tuto otázku zopakoval a Brahmā žasl. Myslel si: “To je ještě nějaký jiný Brahmā než já?” Jakmile vrátný Pánu Kṛṣṇovi sdělil: “Je to čtyřhlavý Brahmā,” Pán Kṛṣṇa řekl: “Á, čtyřhlavý! Zavolej další a ukaž mu je.” Takové je Kṛṣṇovo postavení. Pro Kṛṣṇu je bezvýznamný čtyřhlavý Brahmā, natož pak “čtyřhlaví vědci”. Materialističtí vědci se domnívají, že tato planeta Země sice oplývá bohatstvím, ale všechny ostatní planety jsou pusté. A protože pouze spekulují, docházejí k těmto “vědeckým závěrům”. Z Bhāgavatamu však víme, že celý vesmír je plný živých bytostí. Vědci nic nevědí, a přesto matou lidi tím, že se vydávají za vědce, filozofy a moudré učence, čímž jen dokazují, jak jsou hloupí.

10.13.62

Verš

dṛṣṭvā tvareṇa nija-dhoraṇato ’vatīrya
pṛthvyāṁ vapuḥ kanaka-daṇḍam ivābhipātya
spṛṣṭvā catur-mukuṭa-koṭibhir aṅghri-yugmaṁ
natvā mud-aśru-sujalair akṛtābhiṣekam

Synonyma

dṛṣṭvā — poté, co spatřil; tvareṇa — velmi rychle, kvapem; nija-dhoraṇataḥ — ze svého labutího přepravce; avatīrya — sestoupil; pṛthvyām — na zem; vapuḥ — své tělo; kanaka-daṇḍam iva — jako zlatá tyč; abhipātya — položil; spṛṣṭvā — dotýkající se; catuḥ-mukuṭa-koṭi-bhiḥ — špicemi svých čtyř korun; aṅghri-yugmam — dvou lotosových nohou; natvā — skládající poklony; mut-aśru-su-jalaiḥ — vodou svých slz radosti; akṛta — vykonal; abhiṣekam — obřadnou koupel Jeho lotosových nohou.

Překlad

Jakmile to Pán Brahmā viděl, kvapem sestoupil ze svého labutího přepravce, položil se na zem jako zlatá tyč a špicemi čtyř korun na svých hlavách se dotkl lotosových nohou Pána Kṛṣṇy. Takto se klaněl a omýval Kṛṣṇovy nohy vodou svých slz radosti.

Význam

Pán Brahmā se položil na zem jako tyč, a jelikož má zlatou barvu pleti, vypadal jako zlatá tyč ležící před Pánem Kṛṣṇou. Pokud se někdo položí před osobou ve vyšším postavení na zem jako tyč, jeho poklonám se říká daṇḍavat. Daṇḍa znamená “tyč” a vat znamená “jako”. Nestačí pouze říci “daṇḍavat”. Člověk se musí skutečně položit na zem. Brahmā se tedy položil, až se čely dotýkal lotosových nohou Kṛṣṇy, a jeho extatický pláč lze považovat za abhiṣek neboli obřadnou koupel Kṛṣṇových lotosových nohou.

Ten, který se před Brahmou zjevil jako lidské dítě, byl ve skutečnosti Absolutní Pravda, Parabrahman (brahmeti paramātmeti bhagavān iti śabdyate). Nejvyšší Pán je narākṛti-vypadá jako lidská bytost. Není pravda, že je čtyřruký (catur-bāhu). Nārāyaṇa je catur-bāhu, ale Nejvyšší Osoba má podobu lidské bytosti. To potvrzuje i Bible, kde stojí, že člověk byl stvořen k obrazu Boha.

Pán Brahmā viděl, že Kṛṣṇa ve své podobě pasáčka krav je Parabrahman, základní příčina všeho, ale že vypadá jako lidské dítě, které se toulá po Vṛndāvanu se soustem jídla v ruce. Pán Brahmā byl udiven. Kvapem sestoupil ze svého labutího přepravce a nechal své tělo padnout k zemi. Obvykle se polobozi nedotýkají země, ale Pán Brahmā se dobrovolně vzdal své důstojnosti poloboha a poklonil se před Kṛṣṇou až na zem. I když má Brahmā jednu hlavu na každou světovou stranu, dobrovolně všechny své hlavy přitiskl k zemi a špicemi svých čtyř helmic se dotkl Kṛṣṇových nohou. Přestože jeho inteligence působí všemi směry, před malým Kṛṣṇou se všeho vzdal.

Je uvedeno, že Brahmā omýval Kṛṣṇovy nohy svými slzami, a slovo su-jalaiḥ zde vyjadřuje, že jeho slzy byly očištěné. Jakmile je přítomná bhakti, vše se očistí (sarvopādhi-vinirmuktam). Brahmův pláč byl tedy formou bhakty-anubhāvy, proměny vyvolané transcendentální extatickou láskou.

10.13.63

Verš

utthāyotthāya kṛṣṇasya
cirasya pādayoḥ patan
āste mahitvaṁ prāg-dṛṣṭaṁ
smṛtvā smṛtvā punaḥ punaḥ

Synonyma

utthāya utthāya — opětovně vstávající; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; cirasya — po dlouhou dobu; pādayoḥ — u lotosových nohou; patan — padající na zem; āste — zůstával; mahitvam — vznešenost; prāk-dṛṣṭam — kterou předtím shlédl; smṛtvā smṛtvā — vzpomínající a vzpomínající; punaḥ punaḥ — znovu a znovu.

Překlad

Pán Brahmā po dlouhou dobu znovu a znovu vstával a padal na zem u Kṛṣṇových lotosových nohou. Znovu a znovu vzpomínal na Pánovu vznešenost, které byl právě svědkem.

Význam

V jedné modlitbě je řečeno:

śrutim apare smṛtim itare
bhāratam anye bhajantu bhava-bhītāḥ
aham iha nandaṁ vande
yasyālīnde paraṁ brahma

“Ať druzí ve strachu z hmotné existence studují Védy, smṛti a Mahābhāratu, ale já budu uctívat Nandu Mahārāje, po jehož dvorku leze Nejvyšší Brahman. Nanda Mahārāja je tak vznešený, že Parabrahman u něho leze po dvorku, a proto budu uctívat jeho.” (Padyāvali 126)

Brahmā padal na zem v extázi. Byl přirozeně udiven přítomností Nejvyšší Osobnosti Božství, Pána, jenž vypadal úplně přesně jako lidské dítě. Chvějícím se hlasem tedy začal přednášet modlitby, neboť chápal, že před ním stojí Nejvyšší Osoba.

10.13.64

Verš

śanair athotthāya vimṛjya locane
mukundam udvīkṣya vinamra-kandharaḥ
kṛtāñjaliḥ praśrayavān samāhitaḥ
sa-vepathur gadgadayailatelayā

Synonyma

śanaiḥ — pomalu; atha — potom; utthāya — vstávající; vimṛjya — utírající; locane — své dvě oči; mukundam — k Mukundovi, Pánu Śrī Kṛṣṇovi; udvīkṣya — vzhlížející; vinamra-kandharaḥ — s ohnutým krkem; kṛta-añjaliḥ — se sepjatýma rukama; praśraya-vān — velice pokorný; samāhitaḥ — se soustředěnou myslí; sa-vepathuḥ — s třesoucím se tělem; gadgadayā — nesouvislými; ailata — Brahmā začal opěvovat; īlayā — slovy.

Překlad

Poté Pán Brahmā jenž pomalu vstal a utíral si dvě oči, vzhlédl k Mukundovi. Se skloněnou hlavou, soustředěnou myslí a třesoucím se tělem začal velice pokorně, nesouvislými slovy, opěvovat Pána Kṛṣṇu.

Význam

Brahmā, naplněný radostí, začal ronit slzy a omýval jimi Kṛṣṇovy lotosové nohy. Jak vzpomínal na úžasné činnosti Pána, opakovaně padal k zemi a vstával. Poté, co se po dlouhou dobu opětovně klaněl, se nakonec postavil a rukama si utíral oči. Podle komentáře Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura slovo locane vyjadřuje, že svýma dvěma rukama utíral dvě oči na každé ze svých čtyř tváří. Brahmā hleděl na Pána, který před ním stál, a s velkou pokorou, úctou a pozorností začal pronášet své modlitby.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k třinácté kapitole desátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Brahmā krade chlapce a telátka”.

KAPITOLA ČTRNÁCTÁ

Brahmā se modlí k Pánu Kṛṣṇovi

10.14.1

Verš

śrī-brahmovāca
naumīḍya te ’bhra-vapuṣe taḍid-ambarāya
guñjāvataṁsa-paripiccha-lasan-mukhāya
vanya-sraje kavala-vetra-viṣāṇa-veṇu-
lakṣma-śriye mṛdu-pade paśupāṅgajāya

Synonyma

śrī-brahmā uvāca — Pán Brahmā pravil; naumi — velebím; īḍya — ó Ty, jenž jsi hoden všeho uctívání; te — Tebe; abhra — jako tmavý mrak; vapuṣe — jehož tĕlo; taḍit — jako blesk; ambarāya — jehož šaty; guñjā — vyrobenými z malých bobulek; avataṁsa — s ozdobami (na uších); paripiccha — a s pavími pery; lasat — zářivý; mukhāya — jehož obličej; vanya-sraje — s girlandami z lesních kvĕtů; kavala — kouskem jídla; vetra — hůlkou; viṣāṇa — trubkou z buvolího rohu; veṇu — a flétnou; lakṣma — charakterizovaná; śriye — jehož krása; mṛdu — hebké; pade — jehož nohy; paśu-pa — pastevce krav (Nandy Mahārāje); aṅga-jāya — syna.

Překlad

Pán Brahmā pravil: Můj milý Pane, jsi jediný Pán hodný uctívání, Nejvyšší Osobnost Božství, a proto se před Tebou pokornĕ klaním a modlím se k Tobĕ, jen abych Tĕ potĕšil. Ó synu krále pastevců, Tvé transcendentální tĕlo je tmavĕ modré jako čerstvý mrak, Tvé šaty jsou jasné jako blesk a Tvůj obličej zkrášlují náušnice z bobulek guñjā a paví pero, které máš na hlavĕ. Jsi nádherný, s girlandami z různých lesních kvĕtů a listů, pasteveckou hůlkou, buvolím rohem, flétnou a kouskem jídla, které držíš v ruce.

Význam

V minulé kapitole se Brahmā, stvořitel vesmíru, pokusil zmást Nejvyšší Osobnost Božství, Pána Kṛṣṇu, tím, že Mu ukradl přátele pasáčky a telátka. Stačilo však, aby Kṛṣṇa nepatrnĕ předvedl svou vlastní mystickou energii, a Brahmā byl sám zcela zmatený. Teď se s velkou pokorou a oddaností pokornĕ klaní a modlí k Pánu.

Slovo kavala v tomto verši označuje trochu rýže smíchané s jogurtem, jež Kṛṣṇa držel v levé ruce. Podle Sanātany Gosvāmīho svíral Pán pasteveckou hůlku a buvolí roh pod levou paží a flétnu mĕl zastrčenou za pasem. Nádherný mladý Kṛṣṇa, ozdobený lesními hlinkami mnoha barev, projevoval majestát mnohem vĕtší, než je majestát Vaikuṇṭhy. I když Brahmā již vidĕl nespočet čtyřrukých podob Pána, nyní se odevzdává lotosovým nohám dvouruké podoby Kṛṣṇy, jenž se zjevil jako syn Nandy Mahārāje. Brahmā se modlí k této podobĕ.

10.14.2

Verš

asyāpi deva vapuṣo mad-anugrahasya
svecchā-mayasya na tu bhūta-mayasya ko ’pi
neśe mahi tv avasituṁ manasāntareṇa
sākṣāt tavaiva kim utātma-sukhānubhūteḥ

Synonyma

asya — tohoto; api — ani; deva — ó Pane; vapuṣaḥ — tĕla; mat-anugrahasya — které mi projevilo milost; sva-icchā-mayasya — které se zjevuje v odpovĕď na přání Tvých čistých oddaných; na — ne; tu — oproti tomu; bhūta-mayasya — výtvor hmoty; kaḥ — Brahmā; api — ani; na īśe — nejsem schopný; mahi — sílu; tu — jistĕ; avasitum — odhadnout; manasā — svou myslí; antareṇa — která je ovládnutá a odpoutaná; sākṣāt — přímo; tava — Tvého; eva — jistĕ; kim uta — nemluvĕ o; ātma — niterného; sukha — štĕstí; anubhūteḥ — Tvého zážitku.

Překlad

Můj milý Pane, ani já, ani nikdo jiný nedokáže odhadnout sílu tohoto Tvého transcendentálního tĕla, které mi projevilo takovou milost a které se zjevuje jen proto, aby splnilo přání Tvých čistých oddaných. I když je má mysl zcela odpoutaná od hmotného dĕní, přesto nemohu porozumĕt Tvé osobní podobĕ. Jak bych potom mohl poznat štĕstí, které zakoušíš ve svém nitru?

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, ve čtrnácté kapitole prvního dílu, Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje, že v tomto verši Pán Brahmā vyjádřil následující zbožný postoj: „Zjevil ses jako pasáček krav pro dobro svých oddaných, a přestože jsem se dopustil přestupku u Tvých lotosových nohou, když jsem ukradl Tvoje telátka a chlapce, vím, že jsi mi dal svou milost. To je Tvoje transcendentální vlastnost: jsi velice naklonĕný svým oddaným. Ale navzdory nesmírné náklonnosti, kterou mi projevuješ, nedokáži odhadnout moc Tvých činností. Když ani já, Pán Brahmā, nejvyšší osobnost tohoto vesmíru, nedokáži ocenit tĕlo Nejvyšší Osobnosti Božství s podobou dítĕte, co potom říci o ostatních? Nedokáži-li odhadnout duchovní moc Tvého dĕtského tĕla, co mohu pochopit z Tvých transcendentálních zábav? Proto platí, co uvádí Bhagavad-gītā – že kdokoliv, kdo trochu porozumí Pánovým transcendentálním zábavám, Jeho zjevení a Jeho odchodu z tohoto svĕta, se okamžitĕ kvalifikuje k tomu, aby po opuštĕní hmotného tĕla vstoupil do Božího království. To se potvrzuje ve Védách, kde je řečeno, že pouhým pochopením Nejvyšší Osobnosti Božství se človĕk může vymanit z kolobĕhu opakovaného zrození a smrti. Proto doporučuji, aby se Tĕ lidé nesnažili pochopit pomocí svého spekulativního poznání.“

Když Brahmā znevážil svrchované postavení Osobnosti Božství, Pán Kṛṣṇa ho nejprve zmátl tím, že projevil svou transcendentální moc. Poté, co svého oddaného Brahmu takto pokořil, osobnĕ se mu ukázal.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura může transcendentální tĕlo Pána Kṛṣṇy jednat také prostřednictvím Jeho úplných expanzí, zvaných viṣṇu-tattva. Brahmā sám prohlašuje v Brahma-saṁhitĕ (5.32): aṅgāni yasya sakalendriya-vṛttimanti. Tímto veršem je vyjádřeno nejen to, že Pán může provádĕt kteroukoliv tĕlesnou činnost kterýmkoliv ze svých údů, ale také to, že se může dívat očima svých viṣṇuovských expanzí, anebo i očima kterékoliv živé bytosti, a také může poslouchat ušima kterékoliv expanze kategorie Viṣṇua i jīvy. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že i když Pán může provádĕt jakoukoliv činnost kterýmkoliv ze svých smyslů, ve svých transcendentálních zábavách jako Śrī Kṛṣṇa obvykle hledí svýma očima, dotýká se svýma rukama, poslouchá svýma ušima a tak dále. Tímto způsobem se chová jako nejkrásnĕjší a nejpůvabnĕjší mladý pasáček krav.

Védské poznání se expanduje z Pána Brahmy, jehož první verš Śrīmad-Bhāgavatamu popisuje jako ādi-kaviho, prvotního znalce Véd. Přesto Brahmā neporozumĕl transcendentálnímu tĕlu Pána Kṛṣṇy, neboť to je mimo dosah bĕžného védského poznání. Mezi všemi transcendentálními podobami Pána je dvouruká podoba Govindy – Kṛṣṇa – původní a nejvyšší. Zábavy Pány Govindy, když krade máslo, pije mléko z prsou gopī, pase telátka, hraje na flétnu a vĕnuje se různým dĕtským hrám, jsou tedy výjimečné i ve srovnání s činnostmi expanzí Pána Viṣṇua.

10.14.3

Verš

jñāne prayāsam udapāsya namanta eva
jīvanti san-mukharitāṁ bhavadīya-vārtām
sthāne sthitāḥ śruti-gatāṁ tanu-vāṅ-manobhir
ye prāyaśo ’jita jito ’py asi tais tri-lokyām

Synonyma

jñāne — o poznání; prayāsam — úsilí; udapāsya — poté, co zcela zanechali; namantaḥ — klanící se; eva — jednoduše; jīvanti — žijí; sat-mukharitām — pronášená čistými oddanými; bhavadīya-vārtām — témata o Tobĕ; sthāne — ve svém hmotném postavení; sthitāḥ — setrvávající; śruti-gatām — vyslechnutá; tanu — svým tĕlem; vāk — slovy; manobhiḥ — a myslí; ye — kdo; prāyaśaḥ — vĕtšinou; ajita — ó nepřemožitelný; jitaḥ — přemožený; api — nicménĕ; asi — stáváš se; taiḥ — jimi; tri-lokyām — ve třech svĕtech.

Překlad

Ti, kdo zavrhují rozvoj spekulativního poznání a svým tĕlem, slovy a myslí vzdávají veškerou úctu popisům Tvé osobnosti a Tvých činností, přičemž tĕmto vyprávĕním – v podání Tebe osobnĕ nebo Tvých čistých oddaných – zasvĕcují celý svůj život, zatímco setrvávají ve svém zavedeném společenském postavení, si Tĕ nepochybnĕ podrobí, třebaže jsi jinak nepřemožitelný kýmkoliv ve třech svĕtech.

Význam

Zde slovo udapāsya jasnĕ vyjadřuje, že by se nikdo nemĕl ani v nejmenším snažit poznat Absolutní Pravdu pomocí mentální spekulace, neboť to nevyhnutelnĕ vede k nedokonalému, neosobnímu pojetí Boha. Slovo jīvanti vyjadřuje, že oddaný, který neustále naslouchá o Pánu Kṛṣṇovi, půjde zpátky domů, zpátky k Bohu, i kdyby nebyl schopný dĕlat nic jiného než zůstávat naživu a naslouchat rozpravám o Pánu.

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtlil slova tanu-vāṅ-manobhiḥ („tĕlem, slovy a myslí“) třemi způsoby. Co se týče oddaných, ti dokáží svým tĕlem, slovy a myslí přemoci Pána Kṛṣṇu. Dosahují dokonalosti vĕdomí Kṛṣṇy a mohou se rukama dotýkat Jeho lotosových nohou, slovy Ho mohou volat, aby přišel, a jednoduše tím, že na Nĕho myslí, se s Ním v mysli mohou přímo setkávat.

V případĕ neoddaných se slova tanu-vāṅ-manobhiḥ pojí se slovem ajita, „nepřemožený“, a vyjadřují, že ti, kdo se nevĕnují láskyplné službĕ Pánu Kṛṣṇovi, nemohou přemoci Absolutní Pravdu svou tĕlesnou silou, výřečností ani mentální schopností. Přes všechno jejich úsilí jim zůstává nejvyšší pravda nedosažitelná.

Ve spojení se slovem jitaḥ, „přemožený“, slova tanu-vāṅ-manobhiḥ naznačují, že čistí oddaní Pána Kṛṣṇy přemáhají Jeho tĕlo, slova a mysl. Tĕlo Pána Kṛṣṇy je přemožené proto, že se neustále zdržuje v blízkosti svých oddaných, Jeho slova jsou přemožená proto, že neustále opĕvuje slávu svých oddaných, a Jeho mysl je přemožená proto, že stále myslí na své milující oddané.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura spojuje slova tanu-vāṅ-manobhiḥ se slovem namantaḥ, „klanící se“. Vysvĕtluje, že oddaní mohou plnĕ využít transcendentálních témat o Pánovi tím, že jim budou tĕlem, slovy i myslí vzdávat veškerou úctu. Používat tĕlo znamená dotýkat se rukama a hlavou zemĕ při skládání poklon námĕtům o Pánu, používat slova znamená opĕvovat transcendentální písma, jako je Bhagavad-gītā a Śrīmad-Bhāgavatam, a také oddané, kteří šíří poselství tĕchto písem, a používat mysl znamená pociťovat při naslouchání transcendentálním tématům o Pánu velkou úctu a blaženost. Takto může upřímný oddaný, který nahromadil byť jen malé množství transcendentálního poznání o Pánu Kṛṣṇovi, Pána přemoci a vrátit se domů, zpátky k Bohu, aby vĕčnĕ žil v Jeho blízkosti.

10.14.4

Verš

śreyaḥ-sṛtiṁ bhaktim udasya te vibho
kliśyanti ye kevala-bodha-labdhaye
teṣām asau kleśala eva śiṣyate
nānyad yathā sthūla-tuṣāvaghātinām

Synonyma

śreyaḥ — nejvyššího prospĕchu; sṛtim — cestu; bhaktim — oddanou službu; udasya — odmítající; te — oni; vibho — ó všemocný Pane; kliśyanti — zápasí; ye — kdo; kevala — výlučného; bodha — poznání; labdhaye — v zájmu dosažení; teṣām — pro nĕ; asau — toto; kleśalaḥ — trápení; eva — jen; śiṣyate — zůstává; na — nic; anyat — jiného; yathā — jako; sthūla-tuṣa — prázdné slupky; avaghātinām — pro ty, kdo mlátí.

Překlad

Můj milý Pane, oddaná služba Tobĕ je nejlepší cestou k seberealizaci. Pokud nĕkdo tuto cestu odmítne a vĕnuje se rozvoji spekulativního poznání, bude jen podstupovat mnoho tĕžkostí a nedosáhne kýženého výsledku. Tak jako ten, kdo mlátí prázdné slupky od obilí, žádné zrno nezíská, ten, kdo jen spekuluje, k seberealizaci nedospĕje. Potíže budou jeho jediný zisk.

Význam

Láskyplná služba Nejvyšší Osobĕ je přirozená a vĕčná činnost každé živé bytosti. Pokud se nĕkdo zříká úlohy, která je mu vĕčnĕ daná, a místo toho pracnĕ usiluje o takzvané osvícení skrze neosobní, spekulativní poznání, dosáhne jen soužení a námahy plynoucí z následování nepřirozeného procesu. Hlupák nĕkdy mlátí prázdné slupky, protože neví, že zrno už je pryč. Stejnĕ hloupý je ten, kdo svou mysl znovu a znovu zapojuje do honby za poznáním, aniž by se odevzdal Nejvyšší Osobnosti Božství, protože Nejvyšší Osobnost Božství je samotnou podstatou a cílem poznání, tak jako je zrno podstatou a cílem celého zemĕdĕlského snažení. Védské poznání, potažmo celá hmotná vĕda bez Osobnosti Božství, je přesnĕ jako prázdné slupky od obilí, které jsou k ničemu.

Nĕkdo může namítnout, že praktikováním yogy nebo rozvíjením neosobního poznání lze získat slávu, bohatství, mystické síly nebo dokonce i neosobní osvobození. Ale tyto takzvané výdobytky jsou ve skutečnosti k ničemu, protože živou bytost neuvádĕjí do jejího přirozeného postavení v láskyplné službĕ Nejvyššímu Pánu. Takové výsledky ničím nepřispívají k základní povaze živé bytosti, a jsou tedy dočasné. Nṛsiṁha Purāṇa (62.19) uvádí: patreṣu puṣpeṣu phaleṣu toyeṣv akrīta-labhyeṣu vadaiva satsu/ bhaktyā su-labhye puruṣe purāṇe muktyai kim arthaṁ kriyate prayatnaḥ – „Jelikož prvotního Pána, Osobnosti Božství, lze snadno dosáhnout obĕtováním vĕcí jako jsou lístky, kvĕty, ovoce a voda, jež není tĕžké si obstarat, proč by mĕlo být třeba vynakládat nĕjaké zvláštní úsilí na osvobození?“

I když je proces oddané služby Pánu Kṛṣṇovi velmi jednoduchý, pro tvrdohlavé podmínĕné duše je velmi obtížné se plnĕ pokořit před Nejvyšší Osobností Božství a být pohroužen dvacet čtyři hodin dennĕ v láskyplné službĕ Pánu. Nálada láskyplné služby se přímo příčí militantním podmínĕným duším, které jsou odhodlané se vzpírat Bohu a užívat si. Když se tyto vzpurné podmínĕné duše pokoušejí obejít odevzdání se Bohu pomocí pyšných pokusů o filosofickou spekulaci, askezi a yogu, mocné Boží zákony je vrátí zpátky na hmotnou úroveň a násilím je ponoří do dmoucího se oceánu bezvýznamnosti zvaného hmotný svĕt.

10.14.5

Verš

pureha bhūman bahavo ’pi yoginas
tvad-arpitehā nija-karma-labdhayā
vibudhya bhaktyaiva kathopanītayā
prapedire ’ñjo ’cyuta te gatiṁ parām

Synonyma

purā — dříve; iha — v tomto svĕtĕ; bhūman — ó všemocný Pane; bahavaḥ — mnozí; api — jistĕ; yoginaḥ — následovníci cesty yogy; tvat — Tobĕ; arpita — když obĕtovali; īhāḥ — všechno své úsilí; nija-karma — svými předepsanými povinnostmi; labdhayā — čeho se dosahuje; vibudhya — poté, co pochopili; bhaktyā — oddanou službou; eva — jistĕ; kathā-upanītayā — rozvíjenou posloucháním a rozebíráním témat o Tobĕ; prapedire — dosáhli tím, že se odevzdali; añjaḥ — snadno; acyuta — ó neklesající; te — Tvého; gatim — sídla; parām — svrchovaného.

Překlad

Ó všemocný Pane, mnozí yogī na tomto svĕtĕ v minulosti dospĕli na úroveň oddané služby tím, že Ti obĕtovali všechno své úsilí a s vírou plnili své předepsané povinnosti. Touto oddanou službou, zdokonalenou prostřednictvím naslouchání a rozmlouvání o Tobĕ, dospĕli k poznání Tebe, ó neklesající, dokázali se Ti snadno odevzdat a dospĕt do Tvého svrchovaného sídla.

10.14.6

Verš

tathāpi bhūman mahimāguṇasya te
viboddhum arhaty amalāntar-ātmabhiḥ
avikriyāt svānubhavād arūpato
hy ananya-bodhyātmatayā na cānyathā

Synonyma

tathā api — nicménĕ; bhūman — ó Neomezený; mahimā — sílu; aguṇasya — Jeho, jenž nemá hmotné vlastnosti; te — Tebe; viboddhum — poznat; arhati — osoba je schopná; amala — bez nečistot; antaḥ-ātmabhiḥ — myslí a smysly; avikriyāt — jež není založené na hmotném rozlišování; sva-anubhavāt — vnímáním Nejvyšší Duše; arūpataḥ — bez připoutanosti k hmotným podobám; hi — jistĕ; ananya-bodhya-ātmatayā — samostatnĕ projevené, aniž by Ji osvĕtlovalo cokoliv jiného; na — ne; ca — a; anyathā — jinak.

Překlad

Neoddaní Tĕ však nemohou poznat ve Tvé úplné osobní podobĕ. Rozvojem přímého vnímání Nejvyššího Já v srdci mohou poznat Tvou neosobní expanzi, ale jen když očistí svoji mysl a smysly ode všech představ hmotných rozdílů a od veškeré připoutanosti k hmotným smyslovým objektům. Jedinĕ tehdy se jim vyjeví Tvůj neosobní aspekt.

Význam

Pro podmínĕné duše je tĕžké poznat všechny transcendentální aspekty Nejvyššího Pána. Potvrzuje to první zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.11): brahmeti paramātmeti bhagavān iti śabdyate. Transcendentální existenci Boha lze postupnĕ poznat jako neosobní záři, jako lokalizovanou Nadduši ve vlastním srdci a nakonec jako Nejvyšší Osobnost Božství existující ve svém vĕčném sídle. Transcendentální existence Pána Kṛṣṇy přesahuje kvality hmotné přírody; proto je zde označen jako aguṇasya, bez hmotných vlastností.

I pro lidi praktikující yogu nebo vĕnující se pokročilé filosofické spekulaci je velmi obtížné jasnĕ pochopit transcendentální existenci přesahující kvality hmotné přírody. A tyto procesy prakticky nijak nepomohou k poznání Pánových nekonečných transcendentálních vlastností, které dalece převyšují neosobní pojetí duchovní existence. Jedinĕ milostí čistých oddaných Pána nebo ve styku se samotným Pánem lze zahájit proces realizace osobní podoby Boha. Tento proces vrcholí v čistém vĕdomí Kṛṣṇy, jež znamená konečnou a nejvyšší dokonalost poznání.

10.14.7

Verš

guṇātmanas te ’pi guṇān vimātuṁ
hitāvatīṛnasya ka īśire ’sya
kālena yair vā vimitāḥ su-kalpair
bhū-pāṁśavaḥ khe mihikā dyu-bhāsaḥ

Synonyma

guṇa-ātmanaḥ — vlastníka všech ušlechtilých vlastností; te — Tebe; api — jistĕ; guṇān — vlastnosti; vimātum — spočítat; hita-avatīrṇasya — jenž sestoupil pro dobro všech živých bytostí; ke — kdo; īśire — je schopný; asya — vesmíru; kālena — časem; yaiḥ — jimiž; vā — nebo; vimitāḥ — spočtené; su-kalpaiḥ — velkými vĕdci; bhū-pāṁśavaḥ — atomy planety Zemĕ; khe — na nebi; mihikāḥ — snĕhové vločky; dyu-bhāsaḥ — svĕtlo hvĕzd a planet.

Překlad

Časem mohou být učení filosofové či vĕdci schopni spočítat všechny atomy tvořící Zemi, snĕhové vločky nebo snad i svítivé molekuly vyzařující ze slunce, hvĕzd a dalších nebeských tĕles. Kdo z tĕchto učenců by však dokázal spočítat nekonečné transcendentální vlastnosti Tebe, Nejvyšší Osobnosti Božství, jenž jsi sestoupil na povrch Zemĕ pro dobro všech živých bytostí?

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že Pán Kṛṣṇa je guṇātmā, „duše všech ušlechtilých vlastností“, protože jim dává život. Můžeme například abstraktnĕ rozmlouvat o vlastnostech jako štĕdrost, inteligence a milostivost, ale ožijí teprve tehdy, když je nĕjaká žijící osoba projeví. Proto je Pán Kṛṣṇa guṇātmā, jelikož sestupuje do hmotného svĕta a znovu zavádí náboženské zásady tak, že sám ukazuje všechny božské vlastnosti a probouzí je ve druhých. Živá bytost, která vyvine transcendentální vlastnosti, které má Pán, získá nezmĕrný prospĕch a nakonec se vrátí s Pánem do Jeho sídla, kde jsou všechny živé bytosti osvobozené a plnĕ obdařené transcendentální povahou.

Śrīla Sanātana Gosvāmī dále vysvĕtluje, že Pán projevuje určitou duchovní vlastnost pro dobro každé živé bytosti. Jelikož hmotné stvoření vĕzní nespočet živých bytostí, Pán projevuje nekonečnĕ mnoho vlastností. Každá podmínĕná duše Ho tedy může oceňovat osobitým způsobem.

Zde je uveden příklad, že i kdyby ti nejvĕtší učenci jednou dokázali spočítat částečky zemĕ, snĕhu a svĕtla, přesto by nebyli schopni poznat vlastnosti Pána. Zemĕ, sníh a svĕtlo v tomto příkladu jsou prvky čím dál jemnĕjší; proto je také zjevnĕ čím dál tĕžší spočítat prakticky nekonečné množství jejich částic.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura mocné osobnosti jako Pán Saṅkarṣaṇa již skutečnĕ mají spočítané atomy na Zemi, a dokonce i molekuly v celém vesmíru. Přesto se ani osobnost jako Saṅkarṣaṇa, který odnepamĕti neustále opĕvuje slavné vlastnosti Pána, ani zdaleka nepřiblížila ke konci výčtu Pánovy slávy.

Nejúžasnĕjší vlastnosti projevuje Pán Kṛṣṇa bĕhem svých dĕtských zábav ve Vṛndāvanu, kde starším gopīm krade máslo, se svými přítelkynĕmi tančí a se svými přáteli pasáčky si hraje jako jejich oblíbený společník. Tyto vznešené zábavy vypadají jako obyčejné lidské činnosti, ale přitom ztĕlesňují Kṛṣṇovy nezmĕrné a nesčetné překrásné transcendentální vlastnosti, které jsou pro čisté oddané vším.

10.14.8

Verš

tat te ’nukampāṁ su-samīkṣamāṇo
bhuñjāna evātma-kṛtaṁ vipākam
hṛd-vāg-vapurbhir vidadhan namas te
jīveta yo mukti-pade sa dāya-bhāk

Synonyma

tat — proto; te — ve Tvůj; anukampām — soucit; su-samīkṣamāṇaḥ — upřímnĕ doufající; bhuñjānaḥ — snášející; eva — jistĕ; ātma-kṛtam — jím samotným vytvořené; vipākam — plodonosné výsledky; hṛt — svým srdcem; vāk — slovy; vapurbhiḥ — a tĕlem; vidadhan — skládající; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; jīveta — žije; yaḥ — každý, kdo; mukti-pade — na osvobozené postavení; saḥ — on; dāya-bhāk — právoplatný dĕdic.

Překlad

Můj milý Pane, ten, kdo upřímnĕ vyčkává, až mu udĕlíš svou bezpříčinnou milost, a mezitím trpĕlivĕ snáší reakce za své dřívĕjší přečiny a s úctou se Ti klaní srdcem, slovy i tĕlem, je jistĕ způsobilý pro osvobození, neboť to se stalo jeho právoplatným nárokem.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje ve svém komentáři, že tak jako legitimní syn musí jen zůstat naživu, aby získal dĕdictví po svém otci, ten, kdo jen zůstává naživu s vĕdomím Kṛṣṇy a dodržuje usmĕrňující zásady bhakti-yogy, se automaticky stává způsobilým přijmout milost Osobnosti Božství – to znamená, že bude povýšen do království Boha.

Slovo su-samīkṣamāṇa vyjadřuje, že oddaný upřímnĕ očekává milost Nejvyššího Pána, dokonce i když trpí bolestnými následky svých dřívĕjších hříšných činností. Pán Kṛṣṇa vysvĕtluje v Bhagavad-gītĕ, že oddaný, který se Mu plnĕ odevzdá, již nemusí podléhat reakcím své dřívĕjší karmy. Jelikož však v mysli oddaného mohou stále ještĕ přetrvávat zbytky jeho dřívĕjší hříšné mentality, Pán odstraňuje poslední pozůstatky požitkářských sklonů tak, že svému oddanému udílí tresty, které nĕkdy mohou vypadat jako hříšné reakce. Účelem celého Božího stvoření je napravit sklon živé bytosti užívat si bez Pána, a proto je příslušný trest za každou hříšnou činnost naplánován tak, aby potlačil tu mentalitu, která k takovému jednání vedla. I když se oddaný odevzdal oddané službĕ Pánu, dokud není jeho vĕdomí Kṛṣṇy dokonalé, může ještĕ mírnĕ pociťovat sklony užívat si iluzorního štĕstí tohoto svĕta. Proto Pán vytváří určitou situaci, aby vymýtil přetrvávající požitkářské rozpoložení. Toto utrpení, jež prožívá upřímný oddaný, není technicky vzato karmickou reakcí; ve skutečnosti je to Pánova zvláštní milost, která má přimĕt oddaného, aby se zcela odpoutal od hmotného svĕta a vrátil se domů, zpátky k Bohu.

Upřímný oddaný si vážnĕ přeje vrátit se do Pánova sídla. Proto bez výhrad přijímá Pánovo milostivé potrestání a nadále se Pánu uctivĕ klaní srdcem, slovy i tĕlem. Takový pravý služebník Pána, pro nĕhož jsou všechny tĕžkosti jen nízkou cenou za získání Pánovy osobní společnosti, se jistĕ stává legitimním synem Boha, jak zde vyjadřují slova dāya-bhāk. Tak jako se nikdo nemůže přiblížit ke slunci, aniž by se stal ohnĕm, nemůže se nikdo přiblížit ke svrchovanĕ čistému Pánu Kṛṣṇovi, aniž by podstoupil přísný očistný proces. Ten se může jevit jako utrpení, ale ve skutečnosti je léčebným postupem, jenž udílí vlastnoručnĕ Pán.

10.14.9

Verš

paśyeśa me ’nāryam ananta ādye
parātmani tvayy api māyi-māyini
māyāṁ vitatyekṣitum ātma-vaibhavaṁ
hy ahaṁ kiyān aiccham ivārcir agnau

Synonyma

paśya — jen pohleď; īśa — ó Pane; me — na mé; anāryam — ohavné chování; anante — proti neomezenému; ādye — prvotnímu; para-ātmani — Nadduši; tvayi — Tobĕ; api — dokonce; māyi-māyini — pro vládce klamu; māyām — (mou) energii klamu; vitatya — expandující; īkṣitum — vidĕt; ātma — Tvoji; vaibhavam — moc; hi — jistĕ; aham — já; kiyān — nakolik; aiccham — přál jsem si; iva — jako; arciḥ — malá jiskra; agnau — ve srovnání s celým ohnĕm.

Překlad

Můj Pane, jen pohleď na mou nekulturní drzost! Chtĕl jsem vyzkoušet Tvou moc, a proto jsem se pokusil expandovat svoji energii klamu, abych zahalil Tebe, neomezenou a prvotní Nadduši, jež mate dokonce i vládce klamu. Co jsem ve srovnání s Tebou? Jsem jen jako malá jiskra vedle velkého ohnĕ.

Význam

Z velkého ohnĕ vylétá mnoho jisker, které jsou ve srovnání s ním nepatrné. Bylo by jedinĕ smĕšné, kdyby se jedna z malých jisker pokoušela spálit původní oheň. Podobnĕ i samotný stvořitel celého vesmíru, Pán Brahmā, je nepatrnou jiskrou energie Boha, a proto byl jeho pokus o zmatení Nejvyššího Pána jistĕ smĕšný.

Brahmā zde oslovuje Pána Kṛṣṇu jako īśu, což vyjadřuje, že Kṛṣṇa je nejen svrchovaným vládcem každého, ale konkrétnĕ i vládcem Brahmy, jenž tvoří vesmír pod přímým vedením Pána a jenž se i narodil z Pánova vlastního tĕla.

Brahmā se stydĕl za svůj drzý pokus oklamat Pána Kṛṣṇu, a proto byl naprosto připravený bez výhrad přijmout Pánův trest či odpuštĕní, jak se Pánovi zlíbí. Když Pán Kṛṣṇa nebude milostivĕ trestat své oddané za nevhodné jednání, jejich pošetilost bude jen vzrůstat, až postupnĕ úplnĕ pohltí jejich oddané city. Proto Pán Kṛṣṇa své oddané laskavĕ usmĕrňuje a udržuje je na vzestupné cestĕ zpátky domů, zpátky k Bohu.

10.14.10

Verš

ataḥ kṣamasvācyuta me rajo-bhuvo
hy ajānatas tvat-pṛthag-īśa-māninaḥ
ajāvalepāndha-tamo-’ndha-cakṣuṣa
eṣo ’nukampyo mayi nāthavān iti

Synonyma

ataḥ — proto; kṣamasva — prosím promiň; acyuta — ó neklesající Pane; me — mnĕ; rajaḥ-bhuvaḥ — který jsem se narodil pod vlivem kvality vášnĕ; hi — jistĕ; ajānataḥ — nevĕdomému; tvat — od Tebe; pṛthak — oddĕlený; īśa — vládce; māninaḥ — který si o sobĕ myslí; aja — nezrozený stvořitel; avalepa — zahalující; andha-tamaḥ — touto temnotou nevĕdomosti; andha — zaslepené; cakṣuṣaḥ — mé oči; eṣaḥ — tato osoba; anukampyaḥ — potřebuje milost; mayi — Mĕ; nātha-vān — jež má za svého Pána; iti — takto uvažující.

Překlad

Proto mi laskavĕ promiň mé přestupky, ó neklesající Pane. Narodil jsem se pod vlivem kvality vášnĕ, a proto jsem pošetilec, který se považuje za vládce nezávislého na Tobĕ. Mé oči jsou zaslepené temnotou nevĕdomosti, a tím pádem si o sobĕ myslím, že jsem nezrozený stvořitel vesmíru. Ale přihlédni prosím k tomu, že jsem Tvůj služebník, a tudíž si zasloužím Tvůj soucit.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura ve svém komentáři vysvĕtluje, že Brahmā předkládá Pánu tento argument: „Můj milý Pane, jednal jsem natolik špatnĕ, že si jistĕ zasloužím trest. Na druhou stranu bys mĕ mĕl považovat za nevinného hlupáka a mít se mnou soucit, když jsem tak nevĕdomý. Zasloužím si tedy trest i odpuštĕní, ale přesto Tĕ pokornĕ prosím, abys byl v tomto případĕ tolerantní a jednoduše mi prominul a prokázal mi svou milost.“

Slova nāthavān iti vyjadřují, že Pán Brahmā chtĕl Pánu Kṛṣṇovi pokornĕ připomenout, že je koneckonců Brahmovým otcem a pánem, a mĕl by tedy prominout nešťastné přestupky svého pokorného služebníka. Každá podmínĕná duše, ať se jedná o Pána Brahmu nebo o nepatrného mravence, se klamnĕ ztotožňuje s hmotným svĕtem, a tak zapomíná na svůj vĕčný vztah s Nejvyšší Osobností Božství. Pán Brahmā, jenž zastává významné postavení stvořitele vesmíru, má rovnĕž sklony považovat se za pána tohoto svĕta, a proto nĕkdy zapomíná, že je nepatrný služebník Nejvyššího Pána. Nyní se Kṛṣṇovou milostí tato jeho mylná představa o své totožnosti napravuje a Pán Brahmā si vzpomíná, že ve svém přirozeném postavení je vĕčný služebník Boha.

10.14.11

Verš

kvāhaṁ tamo-mahad-ahaṁ-kha-carāgni-vār-bhū-
saṁveṣṭitāṇḍa-ghaṭa-sapta-vitasti-kāyaḥ
kvedṛg-vidhāvigaṇitāṇḍa-parāṇu-caryā-
vātādhva-roma-vivarasya ca te mahitvam

Synonyma

kva — kde; aham — já; tamaḥ — hmotná příroda; mahat — souhrn hmotné energie; aham — falešné ego; kha — éter; cara — vzduch; agni — oheň; vāḥ — voda; bhū — zemĕ; saṁveṣṭita — jimi obklopený; aṇḍa-ghaṭa — vesmír připomínající nádobu; sapta-vitasti — sedm délek dlanĕ; kāyaḥ — tĕlo; kva — kde; īdṛk — takové; vidhā — jako; avigaṇita — neomezené; aṇḍa — vesmíry; para-aṇu — jako atomický prach; caryā — pohybující se; vāta-adhva — průduchy; roma — chlupů na tĕle; vivarasya — otvorů; ca — také; te — Tvoje; mahitvam — vznešenost.

Překlad

Co jsem já, nepatrné stvoření o velikosti sedmi délek vlastní dlanĕ? Jsem uzavřený ve vesmíru podobajícím se nádobĕ a skládajícím se z hmotné přírody, souhrnu hmotné energie, falešného ega, éteru, vzduchu, ohnĕ, vody a zemĕ. Jaká je však Tvoje sláva? Neomezené vesmíry procházejí póry Tvého tĕla tak jako částečky prachu procházejí otvory v okenní síti.

Význam

V Caitanya-caritāmṛtĕ, Ādi-līle, páté kapitole, sloce 72 Śrīla Prabhupāda podává k tomuto verši následující význam: „Pán Brahmā se poté, co ukradl všechna Kṛṣṇova telátka a pasáčky, vrátil a vidĕl, jak si klidnĕ s Kṛṣṇou hrají dál. Přiznal svou porážku a přednesl tuto modlitbu. Ani tak vznešená podmínĕná duše, jako je Brahmā, který řídí dĕní v celém vesmíru, se nemůže srovnávat s Nejvyšším Pánem, Osobností Božství, protože On může stvořit nesčetné vesmíry jednoduše duchovními paprsky vycházejícími z pórů Jeho tĕla. Materialističtí vĕdci by si mĕli z Brahmových výroků o naší nepatrnosti ve srovnání s Bohem vzít ponaučení. Z tĕchto Brahmových modliteb se mají hodnĕ co učit ti, kdo neprávem zpyšnĕli nabytou mocí.“

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, ve čtrnácté kapitole, Śrīla Prabhupāda tento verš dále komentuje: „Pán Brahmā si uvĕdomil své skutečné postavení. Je zajisté nejvyšší učitel tohoto vesmíru, který zodpovídá za stvoření hmotné přírody skládající se z celkové hmotné energie, falešného ega, prostoru, vzduchu, ohnĕ, vody a zemĕ. Tento vesmír může být obrovský, ale přesto se dá zmĕřit, stejnĕ jako naše tĕlo. Výška lidského tĕla se obvykle rovná sedmi délkám dlanĕ. Tento vesmír se může podobat nesmírnĕ velkému tĕlu, ale pro Pána Brahmu nemĕří víc než sedm délek jeho dlanĕ.

Kromĕ tohoto vesmíru existuje nekonečné množství jiných vesmírů, kam moc tohoto Brahmy nesahá. Tak jako nesčetné nepatrné částečky procházejí sítí v oknĕ, milióny a bilióny vesmírů vycházejí v podobĕ semínek z pórů tĕla Mahā-Viṣṇua, a tento Mahā-Viṣṇu je pouze částí části úplné expanze Kṛṣṇy. I když je Pán Brahmā nejvyšším tvorem v tomto vesmíru, jaká je za tĕchto okolností jeho důležitost v přítomnosti Pána Kṛṣṇy?“

10.14.12

Verš

utkṣepaṇaṁ garbha-gatasya pādayoḥ
kiṁ kalpate mātur adhokṣajāgase
kim asti-nāsti-vyapadeśa-bhūṣitaṁ
tavāsti kukṣeḥ kiyad apy anantaḥ

Synonyma

utkṣepaṇam — kopání; garbha-gatasya — dítĕte v lůnĕ; pādayoḥ — nohou; kim — co; kalpate — znamená; mātuḥ — pro matku; adhokṣaja — ó transcendentální Pane; āgase — jako urážka; kim — co; asti — existuje to; na asti — neexistuje to; vyapadeśa — takovými názvy; bhūṣitam — ozdobené; tava — Tvého; asti — je; kukṣeḥ — břicha; kiyat — nakolik; api — dokonce; anantaḥ — vnĕjší.

Překlad

Ó Pane Adhokṣajo, považuje snad matka za urážku, když ji dítĕ v lůnĕ kope? A je snad nĕco ve stvoření – ať to různí filosofové označují za skutečné, či neskutečné – co je vnĕ Tvého břicha?

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje tento verš v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, ve čtrnácté kapitole, takto: „Pán Brahmā se proto přirovnal k malému dítĕti v lůnĕ matky. Když dítĕ v lůnĕ pohybuje ručičkama a nožičkama a přitom naráží do matčina tĕla, považuje to matka za urážku? Samozřejmĕ, že ne. Pán Brahmā může být velká osobnost, a přesto nejen on, ale vše, co existuje, se nachází v lůnĕ Nejvyšší Osobnosti Božství. Pánova energie je všeprostupující a neexistuje místo ve stvoření, kde by nepůsobila. Všechno spočívá v energii Pána, a proto i Brahmā z tohoto vesmíru a Brahmové z ostatních miliónů a biliónů vesmírů existují v Pánovĕ energii. Pán je tedy považován za matku a vše, co je v lůnĕ matky, je považováno za dítĕ. Dobrá matka se nikdy na své dítĕ nezlobí, ani když ji kope.“

10.14.13

Verš

jagat-trayāntodadhi-samplavode
nārāyaṇasyodara-nābhi-nālāt
vinirgato ’jas tv iti vāṅ na vai mṛṣā
kintv īśvara tvan na vinirgato ’smi

Synonyma

jagat-traya — tří svĕtů; anta — v čase zničení; udadhi — všech oceánů; samplava — úplné záplavy; ude — ve vodĕ; nārāyaṇasya — Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇa; udara — vyrůstajícího z břicha; nābhi — z pupku; nālāt — z lotosového stonku; vinirgataḥ — vzešel; ajaḥ — Brahmā; tu — jistĕ; iti — tak se hovoří; vāk — slova; na — nejsou; vai — jistĕ; mṛṣā — lživá; kintu — takto; īśvara — ó Pane; tvat — z Tebe; na — ne; vinirgataḥ — vzešlý; asmi — jsem.

Překlad

Můj milý Pane, říká se, že když jsou tři planetární systémy zaplavené vodou v čase zničení, Tvá úplná část, Nārāyaṇa, ulehá na tuto vodu, z Jeho pupku postupnĕ vyrůstá lotosový kvĕt a na nĕm se rodí Brahmā. To jistĕ nejsou lživá slova. Nejsem tedy zrozený z Tebe?

Význam

I když je každá živá bytost dítĕ Boha, Pán Brahmā si zde dĕlá na toto označení zvláštní nárok, protože se rodí na lotosovém kvĕtu, který vyrůstá z pupku Nārāyaṇa, Osobnosti Božství. V konečném smyslu jsou všechny živé bytosti, jedna jako druhá, expanze transcendentálního tĕla Nejvyššího Pána. Jelikož Brahmā se však podílí na vesmírném stvoření, má s Pánem důvĕrný vztah, a proto používá předponu vi ve slovĕ vinirgata, aby si vyžádal Pánovu zvláštní milost. Pánu Brahmovi se říká aja, protože se nenarodil z žádné matky, ale pochází přímo z tĕla Pána. Slovy Śrīly Prabhupādy v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství: „Z toho přirozenĕ plyne, že Brahmovou matkou je Nārāyaṇa.“ Na základĕ toho Pán Brahmā žádá o mimořádné odpuštĕní jeho prohřešků.

10.14.14

Verš

nārāyaṇas tvaṁ na hi sarva-dehinām
ātmāsy adhīśākhila-loka-sākṣī
nārāyaṇo ’ṅgaṁ nara-bhū-jalāyanāt
tac cāpi satyaṁ na tavaiva māyā

Synonyma

nārāyaṇaḥ — Nejvyšší Pán Nārāyaṇa; tvam — Ty; na — ne; hi — zda; sarva — všech; dehinām — vtĕlených živých bytostí; ātmā — Nadduše; asi — jsi; adhīśa — ó nejvyšší vládce; akhila — všech; loka — planet; sākṣī — svĕdek; nārāyaṇaḥ — Pán Śrī Nārāyaṇa; aṅgam — expandovaná úplná část; nara — z Nejvyšší Osobnosti; bhū — pocházející; jala — vody; ayanāt — jelikož je zdrojem projevení; tat — ta (expanze); ca — a; api — jistĕ; satyam — skutečná; na — ne; tava — Tvoje; eva — vůbec; māyā — energie klamu.

Překlad

Nejsi snad původní Nārāyaṇa, ó nejvyšší vládce, když jsi Duší každé vtĕlené bytosti a vĕčným svĕdkem všech stvořených oblastí? Vždyť Pán Nārāyaṇa je Tvoje expanze a říká se Mu Nārāyaṇa proto, že je zdrojem, z nĕhož pochází prvotní voda ve vesmíru. Je skutečností, nikoli výtvorem Tvé klamné Māyi.

Význam

V Caitanya-caritāmṛtĕ, druhé kapitole Ādi-līly, sloce 30, komentuje Śrīla Prabhupāda tento verš takto: „Tento výrok pronesl Pán Brahmā ve svých modlitbách k Pánu Kṛṣṇovi poté, co ho Pán porazil projevením svých mystických sil. Brahmā chtĕl Pána Kṛṣṇu vyzkoušet, aby se přesvĕdčil, zda se skutečnĕ jedná o Nejvyšší Osobnost Božství, která se oddává zábavám pasáčka krav. Brahmā ukradl z pastvin všechny ostatní chlapce a jejich telátka, ale když se vrátil, všichni chlapci i s telátky byli stále na svém místĕ, protože Pán Kṛṣṇa je znovu stvořil. Poté, co Brahmā vidĕl tuto mystickou sílu Pána Kṛṣṇy, přiznal porážku a přednesl Pánu modlitby, ve kterých Jej oslovuje jako toho, kdo vlastní a vidí vše ve stvoření, a jako Nadduši, jež sídlí v srdci každé živé bytosti a je všem drahá. Tento Pán Kṛṣṇa je Nārāyaṇa, otec Brahmy, protože Brahmu stvořil Garbhodakaśāyī Viṣṇu, úplná část Pána Kṛṣṇy, ze svého vlastního tĕla, když ulehl do oceánu Garbha. Mahā-Viṣṇu v Příčinném oceánu a Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu, Nadduše v srdcích všech bytostí, jsou také transcendentálními expanzemi Nejvyšší Pravdy.“

Śrīla Sanātana Gosvāmī ve svém komentáři k tomuto verši podrobnĕ vysvĕtlil expanzi Viṣṇua neboli Nārāyaṇa, inkarnace pocházející z původní podoby Boha, Pána Śrī Kṛṣṇy. Podstatou je, že i když se Pán Brahmā narodil z Pána Nārāyaṇa, nyní chápe, že Nārāyaṇa sám je pouhou expanzí původní Osobnosti Božství, Pána Śrī Kṛṣṇy.

10.14.15

Verš

tac cej jala-sthaṁ tava saj jagad-vapuḥ
kiṁ me na dṛṣṭaṁ bhagavaṁs tadaiva
kiṁ vā su-dṛṣṭaṁ hṛdi me tadaiva
kiṁ no sapady eva punar vyadarśi

Synonyma

tat — to; cet — jestliže; jala-stham — setrvávající na vodĕ; tava — Tvé; sat — skutečné; jagat — zaštiťující celý vesmír; vapuḥ — transcendentální tĕlo; kim — proč; me — mnou; na dṛṣṭam — nebylo vidĕné; bhagavan — ó Nejvyšší Pane; tadā eva — právĕ tehdy; kim — proč; vā — nebo; su-dṛṣṭam — dokonale vidĕné; hṛdi — v srdci; me — mnou; tadā eva — tehdy; kim — proč; na — ne; u — na druhou stranu; sapadi — náhle; eva — jistĕ; punaḥ — zase; vyadarśi — bylo vidĕné.

Překlad

Můj milý Pane, jestliže Tvé transcendentální tĕlo, které poskytuje útočištĕ celému vesmíru, skutečnĕ leží na vodĕ, tak proč jsem Tĕ nevidĕl, když jsem Tĕ hledal? A přestože jsem Tĕ nebyl schopný náležitĕ vidĕt ve svém srdci, proč ses mi pak najednou vyjevil?

Význam

Zde Pán Brahmā mluví o svém zážitku na úsvitu stvoření vesmíru. Popisuje to druhý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu – Pán Brahmā se narodil na trůnu v podobĕ obrovského lotosu, jehož stonek vyrůstal z pupku Nārāyaṇa. Brahmā byl zmatený ohlednĕ toho, kde se nachází, co má dĕlat a kdo je, a proto se snažil zjistit zdroj lotosového stonku a hledal jasné informace. Když nemohl Osobnost Božství najít, vrátil se na svůj trůn a vĕnoval se přísné askezi, ke které ho vybídl transcendentální hlas Pána, jehož slyšel, ale nevidĕl. Po dlouhé meditaci Pána uvidĕl, ale potom Ho opĕt ztratil z dohledu. Z toho Brahmā usuzuje, že transcendentální tĕlo Osobnosti Božství není hmotné, ale je vĕčnou, duchovní podobou obdařenou nepochopitelnými mystickými silami. Jinak řečeno, Pán Brahmā tedy nemĕl co vyzývat Osobnost Božství, Pána všech mystických sil.

10.14.16

Verš

atraiva māyā-dhamanāvatāre
hy asya prapañcasya bahiḥ sphuṭasya
kṛtsnasya cāntar jaṭhare jananyā
māyātvam eva prakaṭī-kṛtaṁ te

Synonyma

atra — v této; eva — jistĕ; māyā-dhamana — ó přemožiteli Māyi; avatāre — v inkarnaci; hi — jistĕ; asya — tohoto; prapañcasya — stvořeného hmotného projevu; bahiḥ — navenek; sphuṭasya — který je viditelný; kṛtsnasya — celého; ca — a; antaḥ — ve; jaṭhare — Tvém břiše; jananyāḥ — Tvé matce; māyātvam — Tvá matoucí energie; eva — vskutku; prakaṭī-kṛtam — byla ukázána; te — Tebou.

Překlad

Můj milý Pane, v této inkarnaci jsi dokázal, že jsi svrchovaný vládce Māyi. Přestože nyní jsi v tomto vesmíru, nachází se celé vesmírné stvoření ve Tvém transcendentálním tĕle – což jsi názornĕ vyjevil, když jsi matce Yaśodĕ ukázal vesmír ve svém břiše.

Význam

Zde Pán Brahmā popisuje nepochopitelnou duchovní energii Pána. V domĕ můžeme najít nĕjakou nádobu, ale tĕžko uvnitř té samé nádoby najdeme tentýž dům. Pán se však může působením své duchovní energie zjevit v tomto vesmíru a zároveň ukázat všechny vesmíry ve svém tĕle. Nĕkdo může namítat, že vesmíry, které matka Yaśodā vidĕla v břiše Pána Kṛṣṇy, byly uvnitř Pánova tĕla, a proto se liší od iluzorních hmotných vesmírů, které jsou projevené vnĕ. Zde však Pán Brahmā tento argument vyvrací. Pán Kṛṣṇa je māyā-dhamana, svrchovaný vládce iluze. Svou svrchovanou mystickou silou může zmást i samotnou iluzi, takže skutečnĕ ukázal všechny hmotné vesmíry ve svém tĕle. To je māyātvam, svrchovaná matoucí energie Osobnosti Božství.

10.14.17

Verš

yasya kukṣāv idaṁ sarvaṁ
sātmaṁ bhāti yathā tathā
tat tvayy apīha tat sarvaṁ
kim idaṁ māyayā vinā

Synonyma

yasya — jehož; kukṣau — v břiše; idam — tento vesmírný projev; sarvam — celý; sa-ātmam — včetnĕ Tebe samého; bhāti — je projevený; yathā — jak; tathā — tak; tat — to; tvayi — v Tobĕ; api — ačkoliv; iha — zde navenek; tat — ten vesmírný projev; sarvam — celý; kim — co; idam — tento; māyayā — vlivu Tvé nepochopitelné energie; vinā — bez.

Překlad

Tak jako se celý tento vesmír, včetnĕ Tebe, projevil ve Tvém břiše, je i nyní projevený zde navenek ve zcela stejné podobĕ. Jak by se takové vĕci mohly stát, aniž by je zařídila Tvá nepochopitelná energie?

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje tento verš v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství takto: „Pán Brahmā zde zdůraznil, že nikdo nemůže vysvĕtlit vĕci tak, jak jsou, aniž by uznal existenci nepochopitelné energie Nejvyšší Osobnosti Božství.“

10.14.18

Verš

adyaiva tvad ṛte ’sya kiṁ mama na te māyātvam ādarśitam
eko ’si prathamaṁ tato vraja-suhṛd-vatsāḥ samastā api
tāvanto ’si catur-bhujās tad akhilaiḥ sākaṁ mayopāsitās
tāvanty eva jaganty abhūs tad amitaṁ brahmādvayaṁ śiṣyate

Synonyma

adya — dnes; eva — právĕ; tvat ṛte — kromĕ Tebe; asya — tohoto vesmíru; kim — co; mama — mnĕ; na — ne; te — Tebou; māyātvam — základ ve Tvé nepochopitelné energii; ādarśitam — ukázané; ekaḥ — sám; asi — jsi; prathamam — nejprve; tataḥ — potom; vraja-suhṛt — svými přáteli pasáčky z Vṛndāvanu; vatsāḥ — a telátky; samastāḥ — všemi; api — dokonce; tāvantaḥ — stejného počtu; asi — stal ses; catuḥ-bhujāḥ — čtyřrukými podobami Pána Viṣṇua; tat — potom; akhilaiḥ — všemi; sākam — společnĕ se; mayā — mnou; upāsitāḥ — uctívaný; tāvanti — stejného počtu; eva — také; jaganti — vesmíry; abhūḥ — stal ses; tat — potom; amitam — neomezená; brahma — Absolutní Pravda; advayam — jedna jediná; śiṣyate — nyní zůstáváš.

Překlad

Neukázal jsi mi snad dnes, že jak Ty sám, tak vše v tomto stvoření jsou projevy Tvé nepochopitelné energie? Nejprve ses zjevil samotný, potom ses projevil jako všechna vṛndāvanská telátka a pasáčkové, Tvoji přátelé. Potom ses zjevil jako stejný počet čtyřrukých podob Viṣṇua uctívané všemi živými bytostmi včetnĕ mĕ a pak ses ukázal jako stejný počet úplných vesmírů. Nakonec ses teď vrátil ke své neomezené podobĕ jako jedinečná Nejvyšší Absolutní Pravda.

Význam

Védská literatura uvádí: sarvaṁ khalv idaṁ brahma – vše, co existuje, je expanzí Nejvyšší Osobnosti Božství. Vše je tedy z konečného hlediska nedílnou částí Pánovy duchovní existence. Bezpříčinnou milostí Pána Kṛṣṇy mohl Pán Brahmā osobnĕ vnímat, že veškerá existence je energií Boha, a jako taková se od Nĕho neliší.

10.14.19

Verš

ajānatāṁ tvat-padavīm anātmany
ātmātmanā bhāsi vitatya māyām
sṛṣṭāv ivāhaṁ jagato vidhāna
iva tvam eṣo ’nta iva trinetraḥ

Synonyma

ajānatām — osobám, které neznají; tvat-padavīm — Tvé transcendentální postavení; anātmani — v oblasti hmotné energie; ātmā — Ty sám; ātmanā — od sebe; bhāsi — zjevuješ se; vitatya — expandující; māyām — svou nepochopitelnou energii; sṛṣṭau — kvůli stvoření; iva — jako kdyby; aham — já, Brahmā; jagataḥ — vesmíru; vidhāne — při udržování; iva — jako kdyby; tvam eṣaḥ — Ty sám; ante — při zničení; iva — jako kdyby; tri-netraḥ — Pán Śiva.

Překlad

Tĕm, kdo neznají Tvé skutečné transcendentální postavení, se jevíš jako součást hmotného svĕta, neboť se projevuješ expandováním své nepochopitelné energie. Za účelem stvoření vesmíru se tedy zjevuješ jako já (Brahmā), pro jeho udržování jako Ty sám (Viṣṇu) a kvůli jeho zničení jako Pán Trinetra (Śiva).

Význam

I když si neosobní māyāvādští filosofové myslí, že polobozi jsou výtvory klamu, zde je řečeno, že Pán Brahmā, Pán Śiva a Pán Viṣṇu jsou expanze Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto jsou skuteční. Jsou to ve skutečnosti neobyčejnĕ mocní vládci vesmíru. Konečnou pravdou je svrchovaná a překrásná osoba, a proto všude v Božím stvoření budeme vždy nacházet osobní styl.

10.14.20

Verš

sureṣv ṛṣiṣv īśa tathaiva nṛṣv api
tiryakṣu yādaḥsv api te ’janasya
janmāsatāṁ durmada-nigrahāya
prabho vidhātaḥ sad-anugrahāya ca

Synonyma

sureṣu — mezi polobohy; ṛṣiṣu — mezi velkými mudrci; īśa — ó Pane; tathā — jakož i; eva — jistĕ; nṛṣu — mezi lidskými bytostmi; api — a; tiryakṣu — mezi zvířaty; yādaḥsu — mezi vodními živočichy; api — také; te — Tebe; ajanasya — jenž nikdy nepodstupuješ hmotné zrození; janma — zrození; asatām — neoddaných; durmada — pýchu; nigrahāya — abys pokořil; prabho — ó vládce; vidhātaḥ — ó stvořiteli; sat — vĕrným oddaným; anugrahāya — abys projevil milost; ca — a.

Překlad

Ó Pane, ó svrchovaný stvořiteli a vládce, nepodléháš nikdy hmotnému zrození, ale přesto, abys pokořil pýchu bezbožných démonů a projevil milost zbožným oddaným, se rodíš mezi polobohy, mudrci, lidskými bytostmi, zvířaty a dokonce i mezi vodními živočichy.

Význam

Mezi polobohy se Pán Kṛṣṇa zjevuje v podobách, jako je Vāmanadeva, mezi mudrci jako Paraśurāma, mezi lidskými bytostmi jako samotný Pán Kṛṣṇa a jako Pán Rāmacandra a mezi zvířaty jako inkarnace kance. Mezi vodními živočichy se zjevuje jako Matsya, obrovská ryba. Úplných expanzí Nejvyšší Osobnosti Božství je ve skutečnosti nespočet, neboť Pán vytrvale sestupuje do vesmírů, aby rozbíjel pýchu ateistů a projevoval milost zbožným oddaným.

V jiném smyslu se Pán nikdy nerodí, neboť existuje vĕčnĕ. Objevuje se tak jako slunce, které je na nebi stále přítomné, ale v pravidelných periodách se ukazuje našim zrakům.

10.14.21

Verš

ko vetti bhūman bhagavan parātman
yogeśvarotīr bhavatas tri-lokyām
kva vā kathaṁ vā kati vā kadeti
vistārayan krīḍasi yoga-māyām

Synonyma

kaḥ — kdo; vetti — ví; bhūman — ó veliký, jemuž není rovno; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; para-ātman — ó Nejvyšší Duše; yoga-īśvara — ó vládce mystických sil; ūtīḥ — zábavy; bhavataḥ — Tvoje; tri-lokyām — ve třech svĕtech; kva — kde; vā — nebo; katham — jak; vā — nebo; kati — kolik; vā — nebo; kadā — kdy; iti — takto; vistārayan — expandující; krīḍasi — hraješ si; yoga-māyām — svou duchovní energii.

Překlad

Ó veliký, jemuž není rovno! Ó Nejvyšší Osobnosti Božství! Ó Nadduše, vládce všech mystických sil! Tvé zábavy probíhají v tĕchto třech svĕtech neustále, ale kdo může vĕdĕt, kde, jak a kdy používáš svou duchovní energii, když sehráváš tyto nesčetné zábavy? Nikdo nechápe to tajemství, jak duchovní energie působí.

Význam

Brahmā předtím prohlásil, že Pán Kṛṣṇa inkarnuje mezi polobohy, lidskými bytostmi, zvířaty, rybami a tak dále. To však neznamená, že Pána Jeho inkarnace degradují. Jak zde Brahmā objasňuje, žádná podmínĕná duše nemůže pochopit transcendentální povahu Pánových činností, které koná prostřednictvím své duchovní energie. I když je Pán bhūman, svrchovanĕ veliký, je stále i Bhagavān, svrchovanĕ krásná osobnost, jež ve svém vlastním sídle předvádí láskyplné zábavy. Zároveň je Paramātmā, všeprostupující Nadduše, jež sleduje a schvaluje všechny činnosti podmínĕných duší. Pánovu mnohočetnou totožnost vysvĕtluje pojem yogeśvara. Absolutní Pravda je vládcem všech mystických sil, a přestože je jednou, nejvyšší osobou, projevuje svou velikost a svůj majestát mnoha různými způsoby.

Tato vznešená duchovní témata mohou stĕží pochopit pošetilé osoby, které se primitivnĕ ztotožňují s bezvýznamným hmotným tĕlem. Tyto podmínĕné duše, jako jsou ateističtí vĕdci, považují svou pyšnou inteligenci za nejvyšší. Důvĕřivĕ vkládají svou pevnou víru v hmotný klam, a proto je uchvacují kvality přírody a unášejí je daleko od poznání Boha.

10.14.22

Verš

tasmād idaṁ jagad aśeṣam asat-svarūpaṁ
svapnābham asta-dhiṣaṇaṁ puru-duḥkha-duḥkham
tvayy eva nitya-sukha-bodha-tanāv anante
māyāta udyad api yat sad ivāvabhāti

Synonyma

tasmāt — proto; idam — tento; jagat — projevený vesmír; aśeṣam — celý; asat-svarūpam — jehož existence je neskutečná v tom smyslu, že je dočasná; svapna-ābham — jako sen; asta-dhiṣaṇam — kde je vĕdomí zahalené; puru-duḥkha-duḥkham — plný opakovaného utrpení; tvayi — v Tobĕ; eva — jistĕ; nitya — vĕčné; sukha — šťastné; bodha — vĕdomé; tanau — jehož osobní podoby; anante — jenž je neomezený; māyātaḥ — matoucí energií; udyat — vyvĕrající; api — ačkoliv; yat — jenž; sat — skutečný; iva — jako by; avabhāti — jeví se.

Překlad

Proto se celý tento vesmír, který je svou povahou neskutečný jako sen, přesto jeví jako skutečný, a tak zahaluje vĕdomí živé bytosti a doléhá na ni opakovaným utrpením. Tento vesmír se jeví jako skutečný z toho důvodu, že je projevený energií klamu pocházející z Tebe, jehož neomezené transcendentální podoby jsou plné vĕčného štĕstí a poznání.

Význam

Hmotný vesmír coby předmĕt požitku či místo trvalého pobytu pro podmínĕné duše je jistĕ iluze, nic víc než sen. Můžeme to přirovnat k vidinĕ množství vody na poušti, která také není nic víc než sen, i když jinde voda skutečnĕ existuje. Také vidina domova, štĕstí a reality ve hmotĕ není o nic lepší než bláhový sen, ve kterém se znovu a znovu objevuje utrpení.

V jiném smyslu je ale vesmír skutečný. Śrīla Madhvācārya to potvrdil ve svém komentáři k Vedānta-sūtře citací tohoto výroku z védských śruti-manter: satyaṁ hy evedaṁ viśvam asṛjata. „Tento vesmír, který Pán stvořil, je skutečný.“ Tak potvrzuje bezchybná autorita Véd, že tento vesmír je skutečný; jelikož je však naše poznání ukradené iluzí (což je zde vyjádřeno slovy asta-dhiṣaṇam), nejsme schopni ho náležitĕ poznat, ani poznat Nejvyššího Pána, který ho stvořil. Jako expanze Pána Kṛṣṇy je vesmír skutečný a je určený k tomu, aby byl využíván ve službĕ Pánu. Ten, kdo uznává za svůj domov království Boha, samotného Pána za cíl lásky a hmotný vesmír za vybavení pro službu Pánu, setrvává ve vĕčné realitĕ, ať jde ve hmotných či duchovních svĕtech kamkoliv.

10.14.23

Verš

ekas tvam ātmā puruṣaḥ purāṇaḥ
satyaḥ svayaṁ-jyotir ananta ādyaḥ
nityo ’kṣaro ’jasra-sukho nirañjanaḥ
pūrṇādvayo mukta upādhito ’mṛtaḥ

Synonyma

ekaḥ — jediný; tvam — Ty; ātmā — Nejvyšší Duše; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; purāṇaḥ — nejstarší; satyaḥ — Absolutní Pravda; svayam-jyotiḥ — projevený sám ze sebe; anantaḥ — bez konce; ādyaḥ — bez počátku; nityaḥ — vĕčný; akṣaraḥ — nezničitelný; ajasra-sukhaḥ — jehož štĕstí nemůže nic překazit; nirañjanaḥ — neznečištĕný; pūrṇa — úplný; advayaḥ — nemající druhého; muktaḥ — prostý; upādhitaḥ — všech hmotných označení; amṛtaḥ — nesmrtelný.

Překlad

Jsi jediná Nejvyšší Duše, prvotní Nejvyšší Osobnost, Absolutní Pravda – projevený sám ze sebe, bez konce a bez počátku. Jsi vĕčný a neklesající, dokonalý a úplný, nemáš žádného soupeře a jsi prostý všech hmotných označení. Tvé štĕstí nemůže nic překazit a nijak se Tĕ netýká znečištĕní hmotou. Jsi zkrátka nezničitelný nektar nesmrtelnosti.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, jak jednotlivé výrazy v tomto verši názornĕ ukazují, že transcendentální tĕlo Pána Kṛṣṇy nemá charakteristiky hmotných tĕl. Všechna hmotná tĕla procházejí šesti fázemi, jimiž jsou zrození, růst, zralost, rozmnožování se, chřadnutí a zánik. Pán Kṛṣṇa však nepodstupuje hmotné zrození, neboť je sám původní realitou, což zde jasnĕ vyjadřuje slovo ādya, „původní“. My se rodíme hmotným způsobem v určité hmotné atmosféře, v hmotných tĕlech, která jsou sloučeninami různých hmotných prvků. Jelikož Pán Kṛṣṇa existoval dávno před stvořením jakékoliv hmotné atmosféry či prvku, Jeho transcendentálního tĕla se hmotné zrození nemůže týkat.

Podobnĕ slovo pūrṇa, „úplný“, vyvrací představu, že by Pán Kṛṣṇa mohl růst, neboť existuje vždy ve své úplnosti. Když hmotné tĕlo dosahuje zralosti, človĕk si už nemůže užívat tak, jako když byl mladý, ale zde slova ajasra-sukha, „zažívající štĕstí, které nemůže nic překazit“, vyjadřují, že tĕlo Pána Kṛṣṇy nikdy nedosahuje takzvaného středního vĕku, neboť je stále plné mladistvé duchovní blaženosti. Slovo akṣara, „neslábnoucí“, vylučuje možnost, že by tĕlo Pána Kṛṣṇy stárlo či chřadlo, a slovo amṛta, „nesmrtelný“, nepřipouští, že by mohl zemřít.

Jinak řečeno, Kṛṣṇova transcendentálního tĕla se netýkají promĕny hmotných tĕl. Pán však tvoří nesčetné množství svĕtů a expanduje se jako nespočet živých bytostí. Takzvané Pánovo rozmnožování se je ale úplnĕ duchovní a neprobíhá v určité fázi tĕlesné existence; je totiž výrazem Pánova vĕčného sklonu expandovat svou duchovní blaženost a slávu.

Ve śruti Pán říká: pūrvam evāham ihāsam – „Na počátku jsem existoval jen Já sám“. Proto je zde nazván puruṣaḥ purāṇaḥ, „prvotní poživatel“. Tento původní puruṣa se expanduje jako Nadduše a vstupuje do každé živé bytosti. Přesto je v konečném smyslu Absolutní Pravdou, Kṛṣṇou, jak uvádí Gopāla-tāpanī Upaniṣad: yaḥ sākṣāt para-brahmeti govindaṁ sac-cid-ānanda-vigrahaṁ vṛndāvana-sura-bhūruha-talāsīnam. „Osobnost Absolutní Pravdy je Govinda, jenž má vĕčnou podobu blaženosti a poznání a jenž sedí pod stinnými stromy přání ve Vṛndāvanu.“ Tato Absolutní Pravda přesahuje hmotnou nevĕdomost a dokonce i bĕžné duchovní poznání, což uvádí tatáž Gopāla-tāpanī śruti: vidyāvidyābhyāṁ bhinnaḥ. Svrchovanost Pána Kṛṣṇy tedy prosazuje védská literatura mnoha způsoby a zde ji potvrzuje sám Pán Brahmā.

10.14.24

Verš

evaṁ-vidhaṁ tvāṁ sakalātmanām api
svātmānam ātmātmatayā vicakṣate
gurv-arka-labdhopaniṣat-sucakṣuṣā
ye te tarantīva bhavānṛtāmbudhim

Synonyma

evam-vidham — jak je popsáno; tvām — Tebe; sakala — všech; ātmanām — duší; api — vskutku; sva-ātmānam — vlastní Duši; ātma-ātmatayā — jako Nadduši; vicakṣate — vidí; guru — od duchovního mistra; arka — který je jako slunce; labdha — obdrženého; upaniṣat — důvĕrného poznání; su-cakṣuṣā — dokonalým zrakem; ye — kdo; te — oni; taranti — překonají; iva — snadno; bhava — hmotné existence; anṛta — který není skutečný; ambudhim — oceán.

Překlad

Ti, kdo od duchovního mistra podobného slunci obdrželi jasný zrak poznání, Tĕ mohou takto vidĕt jako vlastní Duši všech duší, Nadduši každé bytosti. Po tomto pochopení Tvé původní osobnosti jsou schopni překonat oceán klamné hmotné existence.

Význam

Potvrzuje to Bhagavad-gītā (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

„Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštĕní tĕla nezrodí znovu v tomto hmotném svĕtĕ, ale dospĕje do Mého vĕčného sídla, ó Arjuno.“

10.14.25

Verš

ātmānam evātmatayāvijānatāṁ
tenaiva jātaṁ nikhilaṁ prapañcitam
jñānena bhūyo ’pi ca tat pralīyate
rajjvām aher bhoga-bhavābhavau yathā

Synonyma

ātmānam — Tebe; eva — jistĕ; ātmatayā — jako Nejvyšší Duši; avijānatām — pro ty, kdo neznají; tena — tím; eva — jen; jātam — je stvořena; nikhilam — celá; prapañcitam — hmotná existence; jñānena — poznáním; bhūyaḥ api — znovu; ca — a; tat — ta hmotná existence; pralīyate — mizí; rajjvām — v provazu; aheḥ — hada; bhoga — tĕla; bhava-abhavau — zdánlivé objevení se a zmizení; yathā — jako.

Překlad

Toho, kdo omylem považuje provaz za hada, se zmocní strach, ale když si potom uvĕdomí, že takzvaný had neexistuje, strachu se zbaví. Podobnĕ pro ty, kdo Tĕ neznají jako Nejvyšší Duši všech duší, vzniká rozlehlá klamná hmotná existence, ale poznání o Tobĕ ji okamžitĕ odstraní.

Význam

Ti, kdo jsou pohrouženi v klamu, vidí hmotnou existenci jako nekonečnou, tak jako ten, kdo je ponořený pod vodní hladinou, vidí všude kolem sebe jen vodu. Například materialisticky založení vĕdci a filosofové, ponoření hluboko v oceánu hmotné iluze, si představují, že se hmotná příroda rozpíná donekonečna na všechny strany. Ve skutečnosti je hmotné stvoření ohraničeným oceánem nevĕdomosti, do kterého jsou pošetilé živé bytosti, jako jsou materialističtí vĕdci, neslavnĕ potopené na pokyn Nejvyšší Osobnosti Božství.

Být uvĕznĕný ve svĕtĕ, kde se všechno rodí a umírá, je jistĕ zážitek nahánĕjící hrůzu. Každý, kdo je zavřený nĕkde ve tmĕ, se přirozenĕ bojí. Jelikož je hmotný život stále zahalený temnotou nevĕdomosti, každá podmínĕná duše má strach. Hmotná příroda není svrchovanou realitou, a proto analýza hmoty nemůže nikdy odpovĕdĕt na zásadní otázky. Tato temná existence podobná hadu, které se říká hmotný život, zmizí okamžitĕ, jakmile otevřeme oči jasnému svĕtlu vĕdomí Kṛṣṇy.

10.14.26

Verš

ajñāna-saṁjñau bhava-bandha-mokṣau
dvau nāma nānyau sta ṛta-jña-bhāvāt
ajasra-city ātmani kevale pare
vicāryamāṇe taraṇāv ivāhanī

Synonyma

ajñāna — projevující se z nevĕdomosti; saṁjñau — která označení; bhava-bandha — připoutanost ke hmotné existenci; mokṣau — a osvobození; dvau — obojí; nāma — jistĕ; na — ne; anyau — oddĕlené; staḥ — jsou; ṛta — pravého; jña-bhāvāt — z poznání; ajasra-citi — jejíž vĕdomí není blokované; ātmani — duchovní duše; kevale — která se liší od hmoty; pare — která je čistá; vicāryamāṇe — když je náležitĕ rozpoznaná; taraṇau — ve slunci; iva — jako; ahanī — den a noc.

Překlad

Jak představa připoutanosti ke hmotĕ, tak představa osvobození jsou projevy nevĕdomosti. Nacházejí se mimo oblast pravého poznání a jakmile osoba správnĕ pochopí, že čistá duchovní duše se liší od hmoty a je vždy plnĕ vĕdomá, přestávají existovat. Tehdy již připoutanost i osvobození ztrácejí jakýkoliv význam, tak jako den a noc nemají význam z pohledu slunce.

Význam

Připoutanost ke hmotĕ je iluzí, protože živá bytost ve skutečnosti nemá s hmotným svĕtem žádný skutečný vztah. Kvůli falešnému egu se podmínĕná duše ztotožňuje s hmotou. Takzvané osvobození tedy znamená jen vzdát se iluze, ne vyproštĕní se ze skutečných pout. I když si přesto myslíme, že utrpení zakoušené v hmotné iluzi je opravdové a že osvobození je tedy smysluplnou úlevou od utrpení, jen samotná nepřítomnost hmotné existence je stále ještĕ nevýznamná ve srovnání se skutečným duchovním životem, který je pozitivní vĕčnou realitou, oproti negativní iluzi hmotného života. Z konečného hlediska je vĕdomí Kṛṣṇy neboli čistá láska k Bohu jedinou významnou, smysluplnou a trvalou situací pro každou živou bytost.

Jelikož v noci je tma proto, že nesvítí slunce, nikdo by neočekával, že zažije noc na samotném slunci. Nezažíval by tam ani jednotlivé dny, které oddĕlují noci. Také čistá živá bytost v sobĕ nemá žádnou hmotnou temnotu, a proto ani nepociťuje zážitek osvobození z této temnoty. Jakmile podmínĕná duše dospĕje na tuto úroveň čistého vĕdomí, je způsobilá být ve společnosti svrchovanĕ čistého Pána, Osobnosti Božství, v Jeho osobním sídle.

10.14.27

Verš

tvām ātmānaṁ paraṁ matvā
param ātmānam eva ca
ātmā punar bahir mṛgya
aho ’jña-janatājñatā

Synonyma

tvām — Ty; ātmānam — skutečné vlastní já; param — nĕco jiného; matvā — myslící si; param — nĕco jiného; ātmānam — Tebe; eva — jistĕ; ca — také; ātmā — Nejvyšší Já; punaḥ — opĕt; bahiḥ — vnĕ; mṛgyaḥ — je třeba hledat; aho — ó; ajña — nevĕdomých; janatā — osob; ajñatā — nevĕdomost.

Překlad

Jen pohleď na pošetilost nevĕdomých, kteří Tĕ považují za nĕjaký další projev iluze a kteří si myslí, že vlastním já, kterým jsi ve skutečnosti Ty, je nĕco jiného, hmotné tĕlo. Mají za to, že nejvyšší duši je třeba hledat nĕkde vnĕ Tvé svrchované osobnosti.

Význam

Pán Brahmā žasne nad naprostou nevĕdomostí podmínĕných duší, které považují svrchované duchovní tĕlo Pána Kṛṣṇy za hmotné. Jelikož nechápou duchovní podobu Pána, považují i svá hmotná tĕla za své vlastní já, a proto soudí, že duchovní realitu lze nalézt nĕkde mimo svrchovanou osobnost Pána Kṛṣṇy. Tito pošetilci nĕkdy pokládají Pána Kṛṣṇu za jednu z mnoha individuálních duší, které společnĕ tvoří jednolité neosobní duchovní jsoucno. Tito spekulanti bohužel nemají zájem naslouchat samotnému Pánu či jeho autorizovaným představitelům, jako je Pán Brahmā. Jelikož svévolnĕ spekulují o povaze Nejvyššího, nakonec dospĕjí do stavu zmatení a nevĕdomosti, který vzletnĕ popisují jako „tajemství života“.

10.14.28

Verš

antar-bhave ’nanta bhavantam eva
hy atat tyajanto mṛgayanti santaḥ
asantam apy anty ahim antareṇa
santaṁ guṇaṁ taṁ kim u yanti santaḥ

Synonyma

antaḥ-bhave — v tĕle; ananta — ó neomezený Pane; bhavantam — Tebe; eva — vskutku; hi — jistĕ; atat — vše oddĕlené od Tebe; tyajantaḥ — zavrhující; mṛgayanti — hledají; santaḥ — zbožní oddaní; asantam — neskutečného; api — dokonce; anti — poblíž; ahim — (iluzi) hada; antareṇa — aniž by (odmítli); santam — skutečný; guṇam — provaz; tam — to; kim u — zda; yanti — uvĕdomí si; santaḥ — ti, kdo jsou na duchovní úrovni.

Překlad

Ó neomezený Pane, zbožní oddaní Tĕ hledají ve svých vlastních tĕlech tak, že odmítají vše, co je od Tebe oddĕlené. Jak by si také mohli ti, kdo dovedou rozlišovat, uvĕdomit skutečnou povahu provazu, který před nimi leží, aniž by vyvrátili iluzi, že je to had?

Význam

Nĕkdo může namítat, že osoba by mĕla pracovat na seberealizaci a zároveň se vĕnovat uspokojování smyslů hmotného tĕla. Zde je tato myšlenka vyvrácena příkladem mylného pokládání provazu za hada. Ten, kdo si splete provaz s hadem, dostane strach a bude myslet na domnĕlého hada. Jakmile však zjistí, že údajný had je ve skutečnosti provazem, bude pociťovat jinou emoci – úlevu – a pak může provaz ignorovat. Podobná je naše situace: když mylnĕ pokládáme hmotné tĕlo za vlastní já, zažíváme mnoho emocí spojených s tĕlem. Když však zjistíme, že tĕlo je jen pytel hmotných chemikálií, pozornĕ zaznamenáme, jak tato iluze vznikla, a o tĕlo pak ztratíme zájem. Když objevíme, že jsme ve skutečnosti vĕčnou duší v tĕle, přirozenĕ budeme zamĕřovat pozornost na toto pravé vlastní já.

Ti, kdo jsou zbožní a moudří, stále rozvíjejí vĕdomí Kṛṣṇy, duchovní poznání, neboť už překonali nerozumné ztotožňování tĕla s vlastním já. Potom pokračují v poznávání Nejvyšší Osobnosti Božství, jež dlí v hmotném tĕle jako Nadduše – svĕdek a průvodce každé živé bytosti. Realizace Nadduše a individuální duše je tak příjemná a uspokojivá, že seberealizovaná osoba se automaticky vzdává všeho, co jí nepomáhá v duchovním pokroku.

10.14.29

Verš

athāpi te deva padāmbuja-dvaya-
prasāda-leśānugṛhīta eva hi
jānāti tattvaṁ bhagavan-mahimno
na cānya eko ’pi ciraṁ vicinvan

Synonyma

atha — proto; api — opravdu; te — Tvých; deva — můj Pane; pada-ambuja-dvaya — dvou lotosových nohou; prasāda — milosti; leśa — pouhým zlomkem; anugṛhītaḥ — obdařený; eva — zajisté; hi — opravdu; jānāti — zná; tattvam — pravdu; bhagavat — Nejvyšší Osobnosti Božství; mahimnaḥ — o velikosti; na — nikdy; ca — a; anyaḥ — jiný; ekaḥ — jeden; api — přestože; ciram — po dlouhou dobu; vicinvan — spekulující.

Překlad

Můj Pane, je-li nĕkdo obdařen byť jen zlomkem milosti Tvých lotosových nohou, může porozumĕt velikosti Tvé osobnosti. Avšak ti, kdo se snaží pochopit Nejvyšší Osobnost Božství spekulací, Tĕ nepoznají, ani kdyby studovali Védy po mnoho let.

Význam

Tento překlad je citován z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty, Madhya-līly, kapitoly šesté, sloky 84.

Pán Kṛṣṇa si velmi přeje udílet milost podmínĕným živým bytostem, které zbytečnĕ zápasí s Pánovou matoucí energií, Māyou. Podmínĕná duše usiluje o štĕstí uspokojováním smyslů a o poznání mentální spekulací. Oba postupy ji nakonec přivádĕjí do mrzutého a bezmocného stavu. Jestliže se odevzdá lotosovým nohám Pána Kṛṣṇy a získá tak byť jen špetku Jeho bezpříčinné milosti, celá situace se zmĕní a živá bytost může začít žít svůj skutečný život plný blaženosti a poznání s vĕdomím Kṛṣṇy.

10.14.30

Verš

tad astu me nātha sa bhūri-bhāgo
bhave ’tra vānyatra tu vā tiraścām
yenāham eko ’pi bhavaj-janānāṁ
bhūtvā niṣeve tava pāda-pallavam

Synonyma

tat — proto; astu — kéž se stane; me — můj; nātha — ó Pane; saḥ — to; bhūri-bhāgaḥ — nejvĕtší štĕstí; bhave — ve zrození; atra — tomto; vā — nebo; anyatra — v nĕjakém jiném zrození; tu — jistĕ; vā — nebo; tiraścām — mezi zvířaty; yena — kterým; aham — já; ekaḥ — jedním; api — dokonce; bhavat — ze Tvých; janānām — oddaných; bhūtvā — stávající se; niṣeve — mohu se plnĕ vĕnovat službĕ; tava — Tvým; pāda-pallavam — lotosovým nohám.

Překlad

Můj milý Pane, modlím se proto, abych mĕl to štĕstí, ať v tomto životĕ jako Pán Brahmā, nebo v nĕjakém jiném životĕ, ať se narodím kdekoliv, abych mohl být počítán za jednoho ze Tvých oddaných. Modlím se, abych se všude, kde budu, dokonce i mezi zvířaty, mohl vĕnovat oddané službĕ Tvým lotosovým nohám.

10.14.31

Verš

aho ’ti-dhanyā vraja-go-ramaṇyaḥ
stanyāmṛtaṁ pītam atīva te mudā
yāsāṁ vibho vatsatarātmajātmanā
yat-tṛptaye ’dyāpi na cālam adhvarāḥ

Synonyma

aho — ó; ati-dhanyāḥ — nesmírnĕ požehnané; vraja — z Vṛndāvanu; go — krávy; ramaṇyaḥ — a gopī; stanya — mateřské mléko; amṛtam — které je jako nektar; pītam — bylo pito; atīva — plnĕ; te — Tebou; mudā — s uspokojením; yāsām — jichž; vibho — ó všemocný Pane; vatsatara-ātmaja-ātmanā — v podobĕ telat a synů žen pastevců; yat — jehož; tṛptaye — pro uspokojení; adya api — až doteď; na — ne; ca — a; alam — dostatečné; adhvarāḥ — védské obĕti.

Překlad

Ó všemocný Pane, jak nesmírnĕ požehnané jsou krávy a ženy z Vṛndāvanu, jejichž nektarové mléko jsi pil ke své plné spokojenosti, když jsi přijal podobu jejich telat a dĕtí! Ani všechny védské obĕti vykonané od nepamĕti do dnešního dne Tĕ nedokázaly tolik uspokojit.

10.14.32

Verš

aho bhāgyam aho bhāgyaṁ
nanda-gopa-vrajaukasām
yan-mitraṁ paramānandaṁ
pūrṇaṁ brahma sanātanam

Synonyma

aho — jaké velké; bhāgyam — štĕstí; aho — jaké velké; bhāgyam — štĕstí; nanda — Nandy Mahārāje; gopa — ostatních pastevců; vraja-okasām — obyvatel Vrajabhūmi; yat — kterých; mitram — přítel; parama-ānandam — nejvyšší blaženost; pūrṇam — úplná; brahma — Absolutní Pravda; sanātanam — vĕčná.

Překlad

Jaké štĕstí mají Nanda Mahārāja, pastevci a ostatní obyvatelé Vrajabhūmi! Jejich štĕstí nezná hranic, protože Absolutní Pravda, zdroj transcendentální blaženosti, vĕčný Nejvyšší Brahman, se stal jejich přítelem.

Význam

Tento překlad je citován z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty, Madhya-līly, šesté kapitoly, sloky 149.

10.14.33

Verš

eṣāṁ tu bhāgya-mahimācyuta tāvad āstām
ekādaśaiva hi vayaṁ bata bhūri-bhāgāḥ
etad-dhṛṣīka-caṣakair asakṛt pibāmaḥ
śarvādayo ’ṅghry-udaja-madhv-amṛtāsavaṁ te

Synonyma

eṣām — tĕchto (obyvatel Vṛndāvanu); tu — však; bhāgya — štĕstí; mahimā — velikost; acyuta — ó neklesající Nejvyšší Pane; tāvat — tolik; āstām — nechť je; ekādaśa — jedenáct; eva hi — jistĕ; vayam — my; bata — ó; bhūri-bhāgāḥ — jsme velmi požehnaní; etat — tĕchto oddaných; hṛṣīka — prostřednictvím smyslů; caṣakaiḥ — (které jsou jako) poháry; asakṛt — opakovanĕ; pibāmaḥ — pijeme; śarva-ādayaḥ — Pán Śiva a ostatní hlavní polobozi; aṅghri-udaja — lotosových nohou; madhu — med; amṛta-āsavam — který je nektarovým, omamným nápojem; te — Tebe.

Překlad

Přestože je však štĕstí tĕchto obyvatel Vṛndāvanu nepředstavitelné, i štĕstí nás, jedenácti božstev vládnoucím různým smyslům v čele s Pánem Śivou, je velké, neboť smysly tĕchto vṛndāvanských oddaných jsou poháry, z nichž opakovanĕ pijeme nektarový, omamný nápoj, kterým je med Tvých lotosových nohou.

10.14.34

Verš

tad bhūri-bhāgyam iha janma kim apy aṭavyāṁ
yad gokule ’pi katamāṅghri-rajo-’bhiṣekam
yaj-jīvitaṁ tu nikhilaṁ bhagavān mukundas
tv adyāpi yat-pada-rajaḥ śruti-mṛgyam eva

Synonyma

tat — to; bhūri-bhāgyam — nejvĕtší štĕstí; iha — zde; janma — zrození; kim api — jakékoliv; aṭavyām — v lese (Vṛndāvanu); yat — jež; gokule — v Gokule; api — dokonce; katama — kteréhokoliv (z oddaných); aṅghri — z nohou; rajaḥ — prachem; abhiṣekam — omytí; yat — jejichž; jīvitam — život; tu — jistĕ; nikhilam — celý; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; mukundaḥ — Pán Mukunda; tu — ale; adya api — dodnes; yat — jehož; pāda-rajaḥ — prach z nohou; śruti — Védami; mṛgyam — vyhledávaný; eva — jistĕ.

Překlad

Mým nejvĕtším možným štĕstím by bylo narodit se v jakémkoliv tĕle kdekoliv v tomto lese v Gokule a mít hlavu omývanou prachem spadlým z lotosových nohou kteréhokoliv jeho obyvatele. Nejvyšší Osobnost Božství, Mukunda, prach z jehož lotosových nohou je dodnes vyhledávaný ve védských mantrách, je celým jejich životem.

Význam

Tento verš vyjadřuje, že si Pán Brahmā přeje narodit se i jako to nejmenší stéblo trávy ve Vṛndāvanu, aby svatí obyvatelé Pánova sídla mohli kráčet po jeho hlavĕ a požehnat mu prachem ze svých nohou. Pán Brahmā je realista a neuchází se přímo o prach z nohou Pána Kṛṣṇy; místo toho se uchází o milost Pánových oddaných. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že Brahmā je ochotný se narodit dokonce i jako kámen v dláždĕné cestĕ, která vede Pánovým sídlem. Jelikož Brahmā je stvořitel celého vesmíru, můžeme si jen představovat, jak slavné je postavení obyvatel Vṛndāvanu.

Pánovi oddaní dosahují svého vznešeného postavení čistou oddaností a láskou. Takový duchovní majestát se nedá získat žádnou pyšnou hmotnou metodou osobního rozvoje. V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství takto vyjevuje Śrīla Prabhupāda Brahmovo uvažování: „Nebudu-li však mít tolik štĕstí, abych se narodil ve vṛndāvanském lese, prosím, abych se mohl narodit v bezprostřední blízkosti Vṛndāvanu, aby oddaní, až budou z této oblasti vycházet, po mnĕ šlapali. I to by pro mne bylo velké štĕstí. Toužím po zrození, ve kterém bych mohl být pomazán prachem z nohou tĕchto oddaných.“

10.14.35

Verš

eṣāṁ ghoṣa-nivāsinām uta bhavān kiṁ deva rāteti naś
ceto viśva-phalāt phalaṁ tvad-aparaṁ kutrāpy ayan muhyati
sad-veṣād iva pūtanāpi sa-kulā tvām eva devāpitā
yad-dhāmārtha-suhṛt-priyātma-tanaya-prāṇāśayās tvat-kṛte

Synonyma

eṣām — tĕmto; ghoṣa-nivāsinām — obyvatelům společenství pastevců; uta — jistĕ; bhavān — Ty, Pane; kim — co; deva — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; rātā — dáš; iti — takto uvažující; naḥ — naše; cetaḥ — mysl; viśva-phalāt — než nejvyšší zdroj všech požehnání; phalam — odmĕnu; tvat — než Ty; aparam — jinou; kutra api — kdekoliv; ayat — zvažující; muhyati — je zmatená; sat-veṣāt — díky tomu, že se přestrojila za oddanou; iva — vskutku; pūtanā — démonce Pūtanĕ; api — dokonce; sa-kulā — i s jejími příbuznými, Bakāsurou a Aghāsurou; tvām — Tebe; eva — jistĕ; deva — ó Pane; āpitā — bylo dáno dosáhnout; yat — jejichž; dhāma — domovy; artha — bohatství; suhṛt — přátelé; priya — drazí příbuzní; ātma — tĕla; tanaya — dĕti; prāṇa — životní vzduch; āśayāḥ — a mysli; tvat-kṛte — vĕnované Tobĕ.

Překlad

Má mysl je zmatená, když se jen snaží uvažovat, jakou jinou odmĕnu než Tebe lze kdekoliv nalézt. Ty jsi ztĕlesnĕním všech požehnání, která udílíš tĕmto obyvatelům společenství pastevců ve Vṛndāvanu. Již jsi dal sám sebe Pūtanĕ i jejím příbuzným oplátkou za to, že se přestrojila za oddanou. Co jiného tedy ještĕ můžeš dát tĕmto vṛndāvanským oddaným, jejichž domovy, bohatství, přátelé, drazí příbuzní, tĕla, dĕti i samotné životy a srdce patří jen Tobĕ?

10.14.36

Verš

tāvad rāgādayaḥ stenās
tāvat kārā-gṛhaṁ gṛham
tāvan moho ’ṅghri-nigaḍo
yāvat kṛṣṇa na te janāḥ

Synonyma

tāvat — tak dlouho; rāga-ādayaḥ — připoutanost ke hmotĕ a tak dále; stenāḥ — zlodĕji; tāvat — tak dlouho; kārā-gṛham — vĕzení; gṛham — domov; tāvat — tak dlouho; mohaḥ — omámenost rodinnou náklonností; aṅghri — na jejich nohách; nigaḍaḥ — okovy; yāvat — dokud; kṛṣṇa — ó Pane Kṛṣṇo; na — nestanou se; te — Tvými (oddanými); janāḥ — jakékoliv osoby.

Překlad

Můj milý Pane Kṛṣṇo, dokud se lidé nestanou Tvými oddanými, jejich hmotná pouta a touhy zůstanou zlodĕji, jejich domovy zůstanou vĕzeními a jejich pocity náklonnosti ke členům rodiny zůstanou okovy na nohách.

Význam

Navenek vypadají obyvatelé Vṛndāvanu, sídla Pána Kṛṣṇy, jako prostí hospodáři, kteří se vĕnují bĕžným činnostem, jako je pasení krav, vaření, výchova dĕtí a konání náboženských obřadů. Jenže všechny tyto jejich činnosti jsou intenzívnĕ zapojené do láskyplné služby Pánu Kṛṣṇovi. Obyvatelé Vṛndāvanu dĕlají vše s čistým vĕdomím Kṛṣṇy, a tak setrvávají na nejvznešenĕjší úrovni osvobozeného života. Jinak tytéž činnosti konané bez vĕdomí Kṛṣṇy tvoří obyčejná pouta k hmotnému svĕtu.

Nemĕli bychom si tedy špatnĕ vykládat vznešené postavení obyvatel Vṛndāvanu a zároveň bychom si o sobĕ nemĕli myslet, že jsme velmi zbožní, když jen konáme bĕžné domácí povinnosti s velkým nadšením, jenže bez vĕdomí Kṛṣṇy. Když zamĕřujeme vášnivou připoutanost na svou rodinu a společnost, jsme zcela odchýlení od cesty rozvoje vĕdomí Kṛṣṇy. Když však svou rodinu zapojujeme do láskyplné služby Pánu, naše snahy vynakládané na její zaopatření se stávají nedílnou částí našich pokrokových duchovních povinností.

Když se tedy zamyslíme nad neobyčejným postavením obyvatel Vṛndāvanu, můžeme vidĕt, že nejdůležitĕší kvalitou jejich životů je čisté vĕdomí Kṛṣṇy – to, že s láskou slouží Pánu beze stopy hmotných tužeb nebo mentální spekulace. Taková láskyplná služba původní Osobnosti Božství okamžitĕ vytváří atmosféru Śrī Vṛndāvan-dhāmu, království Boha.

10.14.37

Verš

prapañcaṁ niṣprapañco ’pi
viḍambayasi bhū-tale
prapanna-janatānanda-
sandohaṁ prathituṁ prabho

Synonyma

prapañcam — to, co je hmotné; niṣprapañcaḥ — úplnĕ transcendentální vůči hmotné existenci; api — přestože; viḍambayasi — napodobuješ; bhū-tale — na povrchu Zemĕ; prapanna — kteří jsou odevzdaní; janatā — lidí; ānanda-sandoham — velkou paletu různých druhů extází; prathitum — abys rozšířil; prabho — ó Pane.

Překlad

Můj milý Pane, i když nemáš s hmotnou existencí nic společného, přicházíš na tuto Zemi a napodobuješ hmotný život jen proto, abys svým odevzdaným oddaným rozšířil škálu extatických požitků.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že tak jako svĕtlo lampy nesvítí tak jasnĕ na slunečním svĕtle jako ve stínu a diamant nevypadá tak třpytivĕ na stříbrném tácu jako na podnosu z modrého skla, ani zábavy Pána jako Govindy se nejeví tak úžasné v transcendentálním sídle na Vaikuṇṭĕ jako v hmotné říši Māyi. Pán Kṛṣṇa přichází na Zemi a chová se ke svým čistým oddaným přesnĕ jako oddaný syn, milenec, manžel, otec, přítel a tak podobnĕ, a tyto zářivé, osvobozené zábavy poskytují v temnotĕ hmotné existence Pánovým odevzdaným oddaným nekonečnou extázi.

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství cituje Śrīla Prabhupāda Pána Brahmu takto: „Chápu také, že Tvé zjevení jako malý pasáček, dítĕ pastevců, není vůbec hmotnou činností. Tolik se Ti zavdĕčili svou náklonností, že jsi sem přišel, abys je svou transcendentální přítomností inspiroval k vĕtší láskyplné službĕ.“

10.14.38

Verš

jānanta eva jānantu
kiṁ bahūktyā na me prabho
manaso vapuṣo vāco
vaibhavaṁ tava go-caraḥ

Synonyma

jānantaḥ — ti, kdo si o sobĕ myslí, že jsou si vĕdomi Tvé nekonečné moci; eva — určitĕ; jānantu — nechť si to myslí; kim — jaký to má smysl; bahu-uktyā — mnoha slovy; na — ne; me — mé; prabho — ó Pane; manasaḥ — mysli; vapuṣaḥ — tĕla; vācaḥ — slov; vaibhavam — majestát; tava — Tvůj; go-caraḥ — v dosahu.

Překlad

Jsou lidé, kteří říkají: „Já vím o Kṛṣṇovi vše.“ Ať si to tedy myslí, ale co se mne týče, nechci to příliš rozvádĕt. Ó můj Pane, řeknu pouze toto: Veškerý Tvůj majestát je mimo dosah mé mysli, tĕla a slov.

Význam

Tento překlad je citován z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty, Madhya-līly, dvacáté první kapitoly, sloky 27.

10.14.39

Verš

anujānīhi māṁ kṛṣṇa
sarvaṁ tvaṁ vetsi sarva-dṛk
tvam eva jagatāṁ nātho
jagad etat tavārpitam

Synonyma

anujānīhi — prosím dej svolení odejít; mām — mnĕ; kṛṣṇa — ó Pane Kṛṣṇo; sarvam — vše; tvam — Ty; vetsi — víš; sarva-dṛk — vševidoucí; tvam — Ty; eva — sám; jagatām — všech vesmírů; nāthaḥ — vládce; jagat — vesmír; etat — tento; tava — Tobĕ; arpitam — je nabídnut.

Překlad

Můj milý Kṛṣṇo, nyní Tĕ pokornĕ prosím o svolení odejít. Ty ve skutečnosti víš a vidíš všechno. Jsi přece Pán všech vesmírů, a přesto Ti tento jeden vesmír nabízím.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství cituje Śrīla Prabhupāda Pána Brahmu takto: „Můj milý Pane, jsi Nejvyšším Pánem celého stvoření, i když se nĕkdy mylnĕ domnívám, že pánem tohoto vesmíru jsem já. Já sice mohu vládnout tomuto vesmíru, ale existuje nespočetnĕ mnoho vesmírů a nespočetnĕ mnoho Brahmů, kteří jim vládnou. Ty jsi však vládce všech. Jako Nadduše v srdci každého víš vše. Prosím Tĕ proto, abys mĕ přijal jako Tvého odevzdaného služebníka. Doufám, že promineš můj přestupek, že jsem Tĕ vyrušil při zábavĕ s Tvými přáteli a telátky. Nyní, pokud mi laskavĕ dovolíš, se okamžitĕ vzdálím, aby sis s nimi mohl užívat bez mojí přítomnosti.“

Slova sarvaṁ tvaṁ vetsi sarva-dṛk jsou zde velmi významná. Pán Kṛṣṇa ví vše a vidí vše, takže Pán Brahmā nemusel zůstávat ve Vṛndāvanu, aby s Ním udržoval osobní láskyplný styk. Jako stvořitel vesmíru byl Pán Brahmā ponĕkud na nepravém místĕ v jednoduché, blažené atmosféře Vṛndāvanu, kde Pán Kṛṣṇa projevoval svůj svrchovaný majestát tak, že pásl krávy, pořádal pikniky, hrál hry a podobnĕ.

Když Brahmā vidĕl, jak hlubokou lásku obyvatelé Vṛndāvanu chovali vůči Pánu Kṛṣṇovi, připadal si nezpůsobilý k tomu, aby tam zůstal. Ne že by chtĕl opustit Pánovu společnost, ale cítil, že bude lepší, když se vrátí ke své osobní oddané službĕ na Brahmaloku. Byl jaksi na rozpacích a nešťastný ze svého pošetilého pokusu zmást Pána, a proto se chtĕl radĕji znovu vĕnovat své transcendentální láskyplné službĕ, než aby se snažil si užívat Pánovy přítomnosti.

10.14.40

Verš

śrī-kṛṣṇa vṛṣṇi-kula-puṣkara-joṣa-dāyin
kṣmā-nirjara-dvija-paśūdadhi-vṛddhi-kārin
uddharma-śārvara-hara kṣiti-rākṣasa-dhrug
ā-kalpam ārkam arhan bhagavan namas te

Synonyma

śrī-kṛṣṇa — ó Pane Kṛṣṇo; vṛṣṇi-kula — yaduovské dynastie; puṣkara — lotosu; joṣa — potĕšení; dāyin — ó Ty, který udílíš; kṣmā — Zemĕ; nirjara — polobohů; dvija — brāhmaṇů; paśu — a zvířat; udadhi — velkých oceánů; vṛddhi — růst; kārin — ó Ty, který zapřičiňuješ; uddharma — ateistických zásad; śārvara — temnotu; hara — ó Ty, který rozptyluješ; kṣiti — na Zemi; rākṣasa — démonů; dhruk — protivník; ā-kalpam — až do konce vesmíru; ā-arkam — dokud bude slunce svítit; arhan — ó nejvyšší uctívané Božstvo; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; namaḥ — skládám uctivé poklony; te — Tobĕ.

Překlad

Můj milý Śrī Kṛṣṇo, udílíš radost vṛṣṇiovské dynastii podobné lotosu a expanduješ velké oceány tvořené zemí, polobohy, brāhmaṇy a kravami. Rozptyluješ hustou temnotu bezbožnosti a stavíš se proti démonům, kteří se zjevili na této Zemi. Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, budu se Ti klanĕt tak dlouho, dokud bude tento vesmír existovat a dokud bude slunce svítit.

Význam

VÝZNAM: Podle Śrīly Sanātany Gosvāmīho zde Pán Brahmā prožívá extázi nāma-saṅkīrtanu, oslavování různých svatých jmen Pána Kṛṣṇy, jež vyjadřují Jeho rozmanité zábavy. Pán Kṛṣṇa mistrnĕ potlačil démonské obyvatelstvo Zemĕ, které se s příchodem démonských politiků jako Kaṁsa, Jarāsandha a Śiśupāla stalo nesnesitelným. I v moderní společnosti je mnoho takzvanĕ bohabojných lidí, které ve skutečnosti přitahuje démonská existence. Tito lidé ožívají, když zapadne slunce, a vydávají se do tmy užívat si života v restauracích, nočních klubech, na diskotékách, v hotelech a tak dále, což jsou všechno místa určená jen pro nedovolený sex, požívání omamných látek, hazardování a jedení masa. Dále jsou tu ti, kdo otevřenĕ popírají Boha a Jeho zákony a prohlašují se za ateisty a démony. Jak skrytí, tak otevření nepřátelé Pána tvoří hříšné břímĕ Zemĕ a Pán Kṛṣṇa sestupuje, aby toto břímĕ zkušenĕ odstranil.

Zde Pán Brahmā nepřímo říká, že by Pán Kṛṣṇa mĕl odstranit jeho vlastní subtilní ateismus, který vedl Brahmu k tomu, aby se na Pána Kṛṣṇu pokusil vztáhnout svou schopnost klamu. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura se Pán Brahmā zahanbenĕ cítil jako brahma-rākṣasa ze Satyaloky, který přišel na Zemi, aby Pána Kṛṣṇu a Jeho důvĕrné přátele a telátka rušil. Brahmā bĕduje, že se opovážil postavit Pánu. Stalo se to proto, že i když je Śrī Kṛṣṇa vznešený Pán všech pánů, objevil se před Brahmou ve velmi prosté, nevinné podobĕ s hůlkou, lasturou, ozdobený červenou hlinkou a pavím perem a tak dále, a hrál si se svými přáteli pasáčky. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura prohlašuje ohlednĕ Brahmových modliteb, které tento verš uzavírá: „Kéž tyto Brahmovy modlitby, jež zbavují všech pochybností a hlásají všechny autoritativní závĕry oddané služby, mistrnĕ utvářejí základy mého vĕdomí.“

10.14.41

Verš

śrī-śuka uvāca
ity abhiṣṭūya bhūmānaṁ
triḥ parikramya pādayoḥ
natvābhīṣṭaṁ jagad-dhātā
sva-dhāma pratyapadyata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; abhiṣṭūya — poté, co přednesl chválu; bhūmānam — neomezenému Nejvyššímu Pánu; triḥ — třikrát; parikramya — poté, co obešel; pādayoḥ — u Jeho nohou; natvā — poté, co se poklonil; abhīṣṭam — chtĕný; jagat — vesmíru; dhātā — stvořitel; sva-dhāma — do svého sídla; pratyapadyata — vrátil se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když Brahmā takto dokončil své modlitby, obřadnĕ třikrát obešel svého uctívaného Pána, neomezenou Osobnost Božství, a potom se poklonil u Jeho lotosových nohou. Pak se dosazený stvořitel vesmíru vrátil do svého sídla.

Význam

I když se Pán Brahmā modlil, aby se mohl narodit jako stéblo trávy ve Vṛndāvanu nebo dokonce i v oblasti kolem Vṛndāvanu, Pán Kṛṣṇa mu svým mlčením po jeho modlitbách naznačil, že by se mĕl vrátit do svého sídla. Brahmā musel nejprve dokončit svou osobní oddanou službu v podobĕ stvoření vesmíru a až potom mohl přijít do Vṛndāvanu a dostat milost tamních obyvatel. To znamená, že každý oddaný by mĕl vždy vĕnovat pozornost tomu, aby náležitĕ konal svou osobní oddanou službu. To je důležitĕjší než se pokoušet žít v Pánovĕ sídle.

10.14.42

Verš

tato ’nujñāpya bhagavān
sva-bhuvaṁ prāg avasthitān
vatsān pulinam āninye
yathā-pūrva-sakhaṁ svakam

Synonyma

tataḥ — pak; anujñāpya — poté, co dal svolení; bhagavān — Nejvyšší Pán; sva-bhuvam — svému synovi (Brahmovi); prāk — odtamtud, kde byla předtím; avasthitān — umístĕná; vatsān — telátka; pulinam — na břeh řeky; āninye — přivedl; yathā-pūrva — jako předtím; sakham — kde byli Jeho přátelé; svakam — vlastní.

Překlad

Poté, co Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, dal svému synovi Brahmovi svolení odejít, vzal telátka, která byla stále tam, kde byla před rokem, a přivedl je na břeh řeky, kde předtím jedl a kde stále sedĕli jeho přátelé pasáčci tak jako dříve.

Význam

Slovo sva-bhuvam, „svému synovi“, vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa odpustil Brahmovi přestupek, kterého se dopustil, a choval se k nĕmu s láskou jako ke svému synovi. V tomto verši je řečeno, že původní pasáčci a telátka byli tam, kde předtím: chlapci u břehu řeky Yamuny a zvířata v lese. Začalo to tak, že se telátka v lese ztratila a Pán Kṛṣṇa je šel hledat. Když je nenašel, vrátil se k řece, aby to probral se svými přáteli pasáčky, ale ti také zmizeli. Nyní byly krávy zpátky v lese a přátelé byli opĕt u řeky, kde se chystali poobĕdvat. Podle Śrīly Sanātany Gosvāmīho byla telátka v lese a chlapci u řeky po celý jeden rok. Pán Brahmā je ve skutečnosti nikam neodnesl. Působením Pánovy všemohoucí matoucí energie si gopī ani další obyvatelé Vṛndāvanu telátek a chlapců nevšimli a stejnĕ tak si ani telátka a chlapci nevšimli, že uplynul rok, a necítili hlad, zimu ani žízeň. To vše bylo součástí zábavy, kterou zařídila Pánova matoucí energie. Pán Brahmā uvažoval: „Uložil jsem všechny chlapce a telátka z Gokuly ke spánku na lože z mé mystické energie a do dnešního dne nevstali. Podobný počet chlapců a telátek si po celý rok hrál s Kṛṣṇou, ale přitom to nejsou ti, které jsem oklamal svou mystickou energií. Kdo jsou? Odkud se tu vzali?“

Není nic, co by Nejvyšší Pán nevidĕl. Když tedy Pán Kṛṣṇa zdánlivĕ hledal telátka a chlapce, bylo to jen kvůli dramatické zábavĕ, která mĕla zmást Pána Brahmu. Poté, co se Brahmā odevzdal a přednesl své modlitby, vrátil se Pán Kṛṣṇa za původními chlapci a telátky, kteří vypadali úplnĕ stejnĕ jako předtím, i když za ten rok trochu povyrostli.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura si i po vyslechnutí modliteb čtyřhlavého Brahmy Pán Kṛṣṇa udržoval roli nevinného mladého pasáčka krav, kterou ve Vṛndāvanu hrál, a proto jen před Brahmou mlčky stál. Kṛṣṇovo mlčení naznačuje, že uvažoval: „Kde se tu ten čtyřhlavý Brahmā bere? Co tady dĕlá? O čem to pořád mluví? Mám dost práce s hlídáním telátek. Jsem jen pasáček a tomuhle vůbec nerozumím.“ Předtím Pán Brahmā pokládal Pána Kṛṣṇu za obyčejného pasáčka a podle toho se k Nĕmu choval. Nyní, když Kṛṣṇa přijal Brahmovy modlitby, hrál si i nadále jako pasáček, a tak čtyřhlavému Brahmovi neodpovídal. Kṛṣṇa se víc tĕšil na to, až se znovu sejde se svými přáteli pasáčky a budou pokračovat v pikniku na břehu řeky Yamuny.

10.14.43

Verš

ekasminn api yāte ’bde
prāṇeśaṁ cāntarātmanaḥ
kṛṣṇa-māyāhatā rājan
kṣaṇārdhaṁ menire ’rbhakāḥ

Synonyma

ekasmin — jeden; api — i když; yāte — uplynul; abde — rok; prāṇa-īśam — Pána jejich životů; ca — a; antarā — bez; ātmanaḥ — jejich; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; māyā — matoucí energií; āhatāḥ — zahalení; rājan — ó králi; kṣaṇa-ardham — půl okamžiku; menire — mysleli si; arbhakāḥ — chlapci.

Překlad

Ó králi, i když chlapci strávili celý rok bez Pána svých životů, byli zahalení Kṛṣṇovou matoucí energií, a tak ten rok považovali jen za polovinu okamžiku.

10.14.44

Verš

kiṁ kiṁ na vismarantīha
māyā-mohita-cetasaḥ
yan-mohitaṁ jagat sarvam
abhīkṣṇaṁ vismṛtātmakam

Synonyma

kim kim — co asi; na vismaranti — lidé nezapomínají; iha — na tomto svĕtĕ; māyā-mohita — zmatené iluzí; cetasaḥ — jejichž mysli; yat — kterou; mohitam — poblouznĕný; jagat — svĕt; sarvam — celý; abhīkṣṇam — neustále; vismṛta-ātmakam — způsobující, že človĕk zapomíná i sám sebe.

Překlad

Na co asi nezapomínají ti, kdo mají mysl zmatenou Pánovou energií klamu? Celý vesmír je působením této Māyi neustále poblouznĕný a v této atmosféře zapomnĕní nikdo nezná ani svou vlastní totožnost.

Význam

Zde je jasnĕ řečeno, že celý vesmír je zmatený. Ani velcí polobozi jako Indra a Brahmā tedy nejsou výjimkou, na kterou by se princip zapomnĕní nevztahoval. Jelikož Pán Kṛṣṇa použil na své přátele pasáčky a na telátka svou vnitřní matoucí energii, není divu, že si po celý rok nemohli vzpomenout na své postavení. Vždyť podmínĕné duše zapomínají působením Pánovy vnĕjší matoucí energie na svou existenci nejen na rok, ale na mnoho biliónů let, zatímco transmigrují říší nevĕdomosti zvanou hmotný svĕt.

10.14.45

Verš

ūcuś ca suhṛdaḥ kṛṣṇaṁ
sv-āgataṁ te ’ti-raṁhasā
naiko ’py abhoji kavala
ehītaḥ sādhu bhujyatām

Synonyma

ūcuḥ — promluvili; ca — a; suhṛdaḥ — přátelé; kṛṣṇam — k Pánu Kṛṣṇovi; su-āgatam — přišels zase zpátky; te — Ty; ati-raṁhasā — tak rychle; na — ne; ekaḥ — jedno; api — ani; abhoji — bylo snĕdeno; kavalaḥ — sousto; ehi — prosím pojď; itaḥ — sem; sādhu — řádnĕ; bhujyatām — se najez.

Překlad

Pasáčci řekli Pánu Kṛṣṇovi: Tak rychle ses vrátil! Bez Tebe jsme nesnĕdli ani sousto. Pojď prosím sem a v klidu se najez.

Význam

Slovy sv-āgataṁ te 'ti-raṁhasā pasáčkové pochválili Pána Kṛṣṇu, že přivedl telata zpátky z lesa tak rychle. Nyní Ho Jeho milovaní přátelé pobízejí, aby se v klidu posadil a najedl se k plné spokojenosti. V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda uvádí, že pasáčci mĕli velkou radost a tĕšili se, až budou se svým drahým přítelem Kṛṣṇou jíst.

10.14.46

Verš

tato hasan hṛṣīkeśo
’bhyavahṛtya sahārbhakaiḥ
darśayaṁś carmājagaraṁ
nyavartata vanād vrajam

Synonyma

tataḥ — potom; hasan — s úsmĕvem; hṛṣīkeśaḥ — Pán Kṛṣṇa, vládce smyslů všech bytostí; abhyavahṛtya — poté, co poobĕdval; saha — společnĕ s; arbhakaiḥ — pasáčky; darśayan — ukazující; carma — kůži; ājagaram — hada Aghāsury; nyavartata — vrátil se; vanāt — z lesa; vrajam — do vesnice Vraji.

Překlad

Potom Pán Hṛṣīkeśa ve společnosti svých přátel pasáčků s úsmĕvem doobĕdval. Když se vraceli z lesa do svých domů ve Vraji, Pán Kṛṣṇa chlapcům ukázal kůži mrtvého hada Aghāsury.

10.14.47

Verš

barha-prasūna-vana-dhātu-vicitritāṅgaḥ
proddāma-veṇu-dala-śṛṅga-ravotsavāḍhyaḥ
vatsān gṛṇann anuga-gīta-pavitra-kīrtir
gopī-dṛg-utsava-dṛśiḥ praviveśa goṣṭham

Synonyma

barha — pavími pery; prasūna — kvĕty; vana-dhātu — a lesními hlinkami; vicitrita — ozdobené; aṅgaḥ — Jeho transcendentální tĕlo; proddāma — velkého; veṇu-dala — flétny vyrobené z bambusu; śṛṅga — buvolího rohu; rava — zvukem; utsava — se slavností; āḍhyaḥ — skvoucí se; vatsān — telátka; gṛṇan — volající; anuga — Jeho společníky; gīta — zpívaná; pavitra — očišťující; kīrtiḥ — Jeho sláva; gopī — žen pastevců; dṛk — pro oči; utsava — slavnost; dṛśiḥ — pohled na Nĕho; praviveśa — vstoupil; goṣṭham — na pastviny.

Překlad

Transcendentální tĕlo Pána Kṛṣṇy bylo ozdobené pavími pery a kvĕty a pomalované lesními hlinkami a Jeho bambusová flétna vyluzovala hlasitou slavnostní píseň. Když volal jmény svá telátka, Jeho přátelé pasáčci očišťovali celý svĕt opĕvováním Jeho slávy. Tak Pán Kṛṣṇa vstoupil na pastviny svého otce Nandy Mahārāje a pohled na Jeho krásu ihned vytvořil velkou slavnost pro oči všech gopī.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho a Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura jsou gopī zde zmínĕné starší ženy pastevců, jako je matka Yaśodā, jež pociťovaly ke Kṛṣṇovi rodičovskou lásku. Kṛṣṇovi přátelé pasáčci byli tak hrdí na Kṛṣṇovy podivuhodné činnosti, že všichni bĕhem příchodu do vesnice opĕvovali Jeho slávu.

10.14.48

Verš

adyānena mahā-vyālo
yaśodā-nanda-sūnunā
hato ’vitā vayaṁ cāsmād
iti bālā vraje jaguḥ

Synonyma

adya — dnes; anena — Jím; mahā-vyālaḥ — velký had; yaśodā — Yaśody; nanda — a Mahārāje Nandy; sūnunā — synem; hataḥ — byl usmrcen; avitāḥ — byli jsme zachránĕni; vayam — my; ca — a; asmāt — před tím démonem; iti — takto; bālāḥ — chlapci; vraje — ve Vṛndāvanu; jaguḥ — zpívali.

Překlad

Když pasáčci dorazili do vesnice Vraji, zpívali: „Dnes nás Kṛṣṇa zachránil tak, že zabil velkého hada!“ Nĕkteří chlapci popisovali Kṛṣṇu jako syna Yaśody a jiní jako syna Nandy Mahārāje.

Význam

Pán Kṛṣṇa ve skutečnosti zabil démona Aghāsuru už před rokem, ale chlapci byli po celý rok zmateni mystickou energií Brahmy, a tak si nevšimli, jak plyne čas. Mysleli si, že Pán Kṛṣṇa zabil démona Aghāsuru právĕ toho dne a nyní se s nimi vrací domů.

10.14.49

Verš

śrī-rājovāca
brahman parodbhave kṛṣṇe
iyān premā kathaṁ bhavet
yo ’bhūta-pūrvas tokeṣu
svodbhaveṣv api kathyatām

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král pravil; brahman — ó brāhmaṇo, Śukadevo; para-udbhave — vůči potomkovi nĕkoho jiného; kṛṣṇe — Pánu Kṛṣṇovi; iyān — tolik; premā — lásky; katham — jak; bhavet — může být; yaḥ — která; abhūta-pūrvaḥ — nebývalá; tokeṣu — vůči dĕtem; sva-udbhaveṣu — vlastním potomkům; api — dokonce; kathyatām — prosím vysvĕtli.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Ó brāhmaṇo, jak mohly gopī vůči Kṛṣṇovi, jenž byl synem nĕkoho jiného, vyvinout takovou nebývalou čistou lásku, jakou nepociťovaly ani vůči svým vlastním dĕtem? Vysvĕtli mi to, prosím.

10.14.50

Verš

śrī-śuka uvāca
sarveṣām api bhūtānāṁ
nṛpa svātmaiva vallabhaḥ
itare ’patya-vittādyās
tad-vallabhatayaiva hi

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; sarveṣām — pro všechny; api — vskutku; bhūtānām — stvořené živé bytosti; nṛpa — ó králi; sva-ātmā — vlastní já; eva — jistĕ; vallabhaḥ — nejdražší; itare — jiné; apatya — dĕti; vitta — bohatství; ādyāḥ — a tak dále; tat — tohoto vlastního já; vallabhatayā — založené na cennosti; eva hi — jistĕ.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, každé stvořené bytosti je nejdražší její vlastní já. Všechno ostatní – dĕti, bohatství a tak dále – je pro ni cenné jen proto, že si cení svého vlastního já.

Význam

Moderní myslitelé jsou nĕkdy bezradní, když studují psychologii morálního chování. Ačkoliv má každá živá bytost sklon k sebezáchovĕ, jak je uvedeno zde, nĕkdy osoba dobrovolnĕ obĕtuje svůj zjevný zájem ve prospĕch lidumilného či vlasteneckého jednání, například dává peníze pro dobro druhých nebo položí život v zájmu státu. Toto takzvanĕ nesobecké jednání se zdá být v rozporu s principem hmotné sebestřednosti a sebezáchovy.

Jak ale vysvĕtluje tento verš, živá bytost slouží své společnosti, zemi, rodinĕ a tak dále jen proto, že tyto cíle její náklonnosti představují rozšířené pojetí falešného ega. Vlastenec se vidí jako velký služebník velké zemĕ, a tak obĕtuje svůj život, aby uspokojil své egoistické cítĕní. Rovnĕž je známá pravda, že muži působí velké potĕšení myšlenka, že obĕtuje všechno pro potĕšení své drahé ženy a dĕtí. Človĕk získává velké egoistické uspokojení, když se vidí jako nesobecký dobrodinec své takzvané rodiny a společnosti. Je tedy připravený dokonce i položit život, když tím bude jeho falešné ego ve své pýše uspokojené. Toto zdánlivĕ rozporuplné počínání je jen další ukázkou pomatenosti hmotného života, který nemá hlavu ani patu, neboť je projevem naprosté nevĕdomosti co se týče nehmotné duše.

10.14.51

Verš

tad rājendra yathā snehaḥ
sva-svakātmani dehinām
na tathā mamatālambi-
putra-vitta-gṛhādiṣu

Synonyma

tat — proto; rāja-indra — ó nejlepší z králů; yathā — jako; snehaḥ — náklonnost; sva-svaka — každého jedince; ātmani — k vlastnímu já; dehinām — vtĕlených bytostí; na — ne; tathā — tolik; mamatā-ālambi — k tomu, co pokládají za své vlastnictví; putra — synům; vitta — bohatství; gṛha — domovům; ādiṣu — a tak dále.

Překlad

Z toho důvodu, ó nejlepší z králů, je vtĕlená duše sebestředná – je více připoutaná ke svému vlastnímu tĕlu a vlastnímu já než ke svému takzvanému vlastnictví, jako jsou dĕti, bohatství a domov.

Význam

V dnešní dobĕ po celém svĕtĕ matky bĕžnĕ zabíjejí v lůnĕ své vlastní dĕti, pokud by jim mĕlo jejich narození přinést nĕjaké nepříjemnosti. Podobnĕ dávají dospĕlé dĕti bez okolků své rodiče do starobinců, než aby je doma obtĕžovala jejich přítomnost. Tyto a nesčetné další příklady dokazují, že lidé jsou vĕtšinou více připoutaní ke svému tĕlu a vlastnímu já, jež představují princip „já“, než ke své rodinĕ a dalšímu vlastnictví, jež představují princip „moje“. I když jsou podmínĕné duše velmi pyšné na svou takzvanou lásku ke společnosti, rodinĕ a tak dále, ve skutečnosti jednají na úrovni hrubého nebo jemného sobectví.

10.14.52

Verš

dehātma-vādināṁ puṁsām
api rājanya-sattama
yathā dehaḥ priyatamas
tathā na hy anu ye ca tam

Synonyma

deha-ātma-vādinām — jež uznávají názor, že tĕlo je vlastní já; puṁsām — pro osoby; api — vskutku; rājanya-sat-tama — ó nejlepší z králů; yathā — jak; dehaḥ — tĕlo; priya-tamaḥ — nejdražší; tathā — tak; na — ne; hi — jistĕ; anu — vztažené; ye — které vĕci; ca — a; tam — k nĕmu.

Překlad

Tĕm, kdo považují tĕlo za vlastní já, ó nejlepší z králů, nejsou vĕci, které jsou důležité jen proto, že mají vztah s tĕlem, v žádném případĕ tak drahé jako samotné tĕlo.

10.14.53

Verš

deho ’pi mamatā-bhāk cet
tarhy asau nātma-vat priyaḥ
yaj jīryaty api dehe ’smin
jīvitāśā balīyasī

Synonyma

dehaḥ — tĕlo; api — také; mamatā — vlastnických pocitů; bhāk — střed; cet — jestliže; tarhi — pak; asau — to tĕlo; na — ne; ātma-vat — stejnĕ jako duše; priyaḥ — drahé; yat — protože; jīryati — když stárne; api — dokonce; dehe — tĕlo; asmin — toto; jīvita-āśā — touha zůstat naživu; balīyasī — velmi silná.

Překlad

Jestliže nĕkdo dospĕje do stádia, kdy považuje tĕlo za „moje“ místo za „já“, pak mu jistĕ nebude tĕlo tak drahé jako jeho skutečné já. Vždyť touha zůstat naživu zůstává silná, i když tĕlo stárne a přestává fungovat.

Význam

Slovo mamatā-bhāk je zde velmi významné. Obyčejná pošetilá osoba si myslí: „Jsem toto tĕlo.“ Trochu soudnĕjší a inteligentnĕjší osoba uvažuje: „Toto je moje tĕlo.“ V literatuře a folklóru se často setkáváme s tématem staré, sešlé osoby, která sní o tom, že získá nové, mladé tĕlo. I obyčejní lidé tedy mají potuchu o seberealizaci a instinktivnĕ chápou, že duše může existovat v mnoha různých tĕlech.

S tím, jak tĕlo inteligentní osoby stárne a přestává fungovat, si ona sama silnĕ přeje žít, přestože ví, že její tĕlo už moc dlouho žít nemůže. To je známka postupného uvĕdomování si, že vlastní já je důležitĕjší než tĕlo. Už jen samotná touha po životĕ tedy může nepřímo dovést k předbĕžnému pochopení seberealizace. A v tomto případĕ také platí, že základní připoutanost se týká vlastního já a ne údajného majetku.

Lze podotknout, že celý rozhovor mezi králem Parīkṣitem a Śukadevou Gosvāmīm ohlednĕ toho, jak drahé je vlastní já, má v konečném smyslu uvést téma, proč byl kravám a gopīm ve Vṛndāvanu Kṛṣṇa dražší než jejich vlastní já, a rozhodnĕ dražší než jejich vlastní potomstvo. Rozhovor pokračoval takto.

10.14.54

Verš

tasmāt priyatamaḥ svātmā
sarveṣām api dehinām
tad-artham eva sakalaṁ
jagad etac carācaram

Synonyma

tasmāt — proto; priya-tamaḥ — nejdražší; sva-ātmā — vlastní já; sarveṣām — všech; api — vskutku; dehinām — vtĕlených živých bytostí; tat-artham — kvůli nĕmu; eva — jistĕ; sakalam — celý; jagat — stvořený vesmír; etat — tento; cara-acaram — s jeho pohyblivými a nehybnými bytostmi.

Překlad

Takže tím, co je každé vtĕlené živé bytosti nejdražší, je její vlastní já, a jen pro uspokojení tohoto vlastního já existuje celé hmotné stvoření plné pohyblivých a nehybných bytostí.

Význam

Slovo carācaram poukazuje na pohyblivé živé bytosti, jako jsou zvířata, a nehybné živé bytosti, jako jsou stromy. Jinak také může označovat movité jmĕní, k nĕmuž patří členové rodiny a domácí zvířata, a nemovité jmĕní jako dům a domácí vybavení.

10.14.55

Verš

kṛṣṇam enam avehi tvam
ātmānam akhilātmanām
jagad-dhitāya so ’py atra
dehīvābhāti māyayā

Synonyma

kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství; enam — toto; avehi — snaž se poznat; tvam — ty; ātmānam — Duše; akhila-ātmanām — všech živých bytostí; jagat-hitāya — pro dobro celého vesmíru; saḥ — On; api — zajisté; atra — zde; dehī — lidská bytost; iva — jako; ābhāti — zjevuje se; māyayā — působením své vnitřní energie.

Překlad

Mĕl bys vĕdĕt, že Kṛṣṇa je původní duše všech živých bytostí. Ze své bezpříčinné milosti se zjevil jako obyčejná lidská bytost pro dobro celého vesmíru. Učinil tak silou své vnitřní energie.

Význam

V Caitanya-caritāmṛtĕ, Madhya-līle, kapitole dvacáté, sloce 162, Śrīla Prabhupāda komentuje tento verš takto: „Parīkṣit Mahārāja se Śukadevy Gosvāmīho zeptal, proč mĕli obyvatelé Vṛndāvanu Kṛṣṇu tak rádi, dokonce více než svoje vlastní dĕti a samotný život. Śukadeva Gosvāmī tehdy odpovĕdĕl, že ātmā neboli duše je velice drahá každému a zvláštĕ všem živým bytostem, které přijaly hmotná tĕla. Tato ātmā, duše, je však nedílnou částí Kṛṣṇy. Z toho důvodu je Kṛṣṇa každé živé bytosti nesmírnĕ drahý. Každému je velmi drahé jeho tĕlo a chce ho za každou cenu ochránit, protože v nĕm žije duše. Kvůli blízkému vztahu duše a tĕla je tĕlo pro každého drahé a důležité. Podobnĕ je všem živým bytostem drahá i duše jako nedílná část Kṛṣṇy, Nejvyššího Pána. Duše však bohužel na své přirozené postavení zapomíná a myslí si, že je pouze tĕlem (deha-ātma-buddhi), a tak podléhá zákonům hmotné přírody. Jakmile pomocí inteligence znovu probudí svou náklonnost ke Kṛṣṇovi, může pochopit, že není tĕlem, ale Kṛṣṇovou nedílnou částí. S tímto poznáním se již nebude lopotit pod vlivem připoutanosti k tĕlu a všemu, co k nĕmu patří (janasya moho 'yam ahaṁ mameti). Hmotná existence, kde si živá bytost myslí: „Jsem toto tĕlo a toto mi patří,“ je také iluzorní. Svou náklonnost je nutné přesmĕrovat na Kṛṣṇu. Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.7) uvádí:

vāsudeve bhagavati
bhakti-yogaḥ prayojitaḥ
janayaty āśu vairāgyaṁ
jñānaṁ ca yad ahaitukam

,Oddanou službou Osobnosti Božství, Śrī Kṛṣṇovi, človĕk okamžitĕ získá bezpříčinné poznání a odpoutanost od svĕta.̀“

10.14.56

Verš

vastuto jānatām atra
kṛṣṇaṁ sthāsnu cariṣṇu ca
bhagavad-rūpam akhilaṁ
nānyad vastv iha kiñcana

Synonyma

vastutaḥ — ve skutečnosti; jānatām — pro ty, kdo znají; atra — v tomto svĕtĕ; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; sthāsnu — nehybné; cariṣṇu — pohyblivé; ca — a; bhagavat-rūpam — projevené podoby Osobnosti Božství; akhilam — vše; na — nic; anyat — jinak; vastu — podstata; iha — zde; kiñcana — vůbec.

Překlad

Ti v tomto svĕtĕ, kdo znají Pána Kṛṣṇu takového, jaký je, vidí všechny tvory, nehybné i pohyblivé, jako projevené podoby Nejvyšší Osobnosti Božství. Tyto osvícené osoby neuznávají žádnou realitu oddĕlenou od Nejvyššího Pána Kṛṣṇy.

Význam

Všechno existuje v Pánu Kṛṣṇovi a Pán Kṛṣṇa existuje ve všem. Zároveň vývoj vždy probíhá od energetického zdroje k expandované energii. Pán Kṛṣṇa je původní osobnost, z níž vycházejí všechny ostatní osobnosti. On je nejvyšší energetický zdroj, z nĕhož se projevují všechny kategorie a všechny rozmĕry energie. Naše vlastní tĕla, vlastní já, rodiny, přátelé, stát, planeta, vesmír a tak dále – to vše jsou tedy projevy Nejvyššího Pána, který se expanduje prostřednictvím svých osobních energií. Pán Kṛṣṇa je rozhodnĕ nejvyšším cílem naší lásky a našeho zalíbení a všemu ostatnímu, jako například tĕlu, rodinĕ a domovu, bychom mĕli vĕnovat náklonnost až ve druhé řadĕ. Navíc podrobným analytickým zkoumáním naší situace zjistíme, že i druhotné cíle naší lásky jsou projevy Pána Kṛṣṇy. Závĕr je, že Pán Kṛṣṇa je náš jediný přítel a cíl naší lásky.

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství komentuje Śrīla Prabhupāda tento verš takto: „Nic nemůže být přitažlivé, aniž by to bylo expanzí Kṛṣṇy. Je-li ve vesmírném projevu nĕco přitažlivé, je to díky Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa je tedy zdrojem veškeré radosti. Kṛṣṇa je činnou složkou všeho a vysoce pokročilí transcendentalisté vidí všechno ve spojení s Ním. V Caitanya-caritāmṛtĕ je řečeno, že mahā-bhāgavata neboli velice pokročilý oddaný vidí Kṛṣṇu jako činnou složku ve všech pohyblivých i nehybných živých bytostech. Proto vidí vše ve vesmírném projevu ve vztahu ke Kṛṣṇovi.“

10.14.57

Verš

sarveṣām api vastūnāṁ
bhāvārtho bhavati sthitaḥ
tasyāpi bhagavān kṛṣṇaḥ
kim atad vastu rūpyatām

Synonyma

sarveṣām — všech; api — jistĕ; vastūnām — vĕcí; bhāva-arthaḥ — původní, neprojevená příčinná fáze hmotné přírody; bhavati — je; sthitaḥ — ustavena; tasya — této neprojevené přírody; api — dokonce; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; kim — jaká; atat — od Nĕho oddĕlená; vastu — vĕc; rūpyatām — může být nalezena.

Překlad

Původní, neprojevená podoba hmotné přírody je zdrojem všech hmotných vĕcí a zdrojem dokonce i této subtilní hmotné přírody je Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa. Co od Nĕho oddĕleného bychom tedy mohli nalézt?

10.14.58

Verš

samāśritā ye pada-pallava-plavaṁ
mahat-padaṁ puṇya-yaśo murāreḥ
bhavāmbudhir vatsa-padaṁ paraṁ padaṁ
padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām

Synonyma

samāśritāḥ — přijali útočištĕ; ye — ti, kdo; pada — u nohou; pallava — podobných poupatům; plavam — které jsou lodí; mahat — celého hmotného stvoření, nebo také velkých duší; padam — útočištĕ; puṇya — svrchovanĕ zbožná; yaśaḥ — jehož sláva; mura-areḥ — nepřítele démona Mury; bhava — hmotné existence; ambudhiḥ — oceán; vatsa-padam — otisk telecího kopýtka; param padam — nejvyšší sídlo, Vaikuṇṭha; padam padam — na každém kroku; yat — kde; vipadām — hmotných utrpení; na — není; teṣām — pro nĕ.

Překlad

Pro toho, kdo se uchýlil na loď v podobĕ lotosových nohou Pána, jenž je útočištĕm vesmírného projevu a je známý pod jménem Murāri, nepřítel démona Mury, je oceán hmotného svĕta jako voda v otisku kopýtka telete. Jeho cílem je paraṁ padam neboli Vaikuṇṭha, tedy místo, kde neexistuje hmotné utrpení – nikoliv místo, kde hrozí nebezpečí na každém kroku.

Význam

Tento překlad je převzatý z komentáře Śrīly Prabhupādy k Bhagavad-gītĕ takové, jaká je, druhé kapitole, sloce 51.

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho tento verš shrnuje poznání předané v této části Śrīmad-Bhāgavatamu. Lotosové nohy Pána Kṛṣṇy jsou popsány jako pallava, poupata kvĕtů, neboť jsou velmi jemné a mají růžový nádech. Podle Śrīly Sanātany Gosvāmīho vyjadřuje slovo pallava také to, že lotosové nohy Pána Kṛṣṇy jsou jako stromy přání, jež dovedou splnit všechna přání Pánových čistých oddaných. I vznešení oddaní jako je Śrī Nārada, kteří jsou sami velkým útočištĕm pro podmínĕné duše v tomto vesmíru, vyhledávají útočištĕ u lotosových nohou Pána Śrī Kṛṣṇy. Je tedy přirozené, že když se Pán Kṛṣṇa projevil jako všichni chlapci a telátka z Vṛndāvanu, byli k nim jejich rodiče přitahovaní víc než kdy předtím. Pán Kṛṣṇa je zdrojem veškeré blaženosti, a jelikož je dokonale přitažlivý, je konečným cílem lásky každé bytosti.

10.14.59

Verš

etat te sarvam ākhyātaṁ
yat pṛṣṭo ’ham iha tvayā
tat kaumāre hari-kṛtaṁ
paugaṇḍe parikīrtitam

Synonyma

etat — toto; te — tobĕ; sarvam — všechno; ākhyātam — popsané; yat — co; pṛṣṭaḥ — požádaný; aham — já; iha — v této souvislosti; tvayā — tebou; tat — to; kaumāre — v rané fázi Jeho dĕtství (až do konce pátého roku Jeho vĕku); hari-kṛtam — konané Pánem Harim; paugaṇḍe — v pozdĕjší fázi dĕtství (počínaje šestým rokem); parikīrtitam — oslavované.

Překlad

Jelikož ses mĕ tázal, podrobnĕ jsem ti popsal ty činnosti, které Pán Hari konal, když Mu bylo pĕt let, ale které nebyly oslavované, dokud Mu nebylo šest.

10.14.60

Verš

etat suhṛdbhiś caritaṁ murārer
aghārdanaṁ śādvala-jemanaṁ ca
vyaktetarad rūpam ajorv-abhiṣṭavaṁ
śṛṇvan gṛṇann eti naro ’khilārthān

Synonyma

etat — tyto; suhṛdbhiḥ — společnĕ s přáteli pasáčky; caritam — zábavy; murāreḥ — Pána Murāriho; agha-ardanam — zahubení démona Aghāsury; śādvala — na trávĕ v lese; jemanam — obĕdvání; ca — a; vyakta-itarat — nadpozemské; rūpam — transcendentální podobĕ Pána; aja — Pánem Brahmou; uru — obšírné; abhiṣṭavam — přednášení modliteb; śṛṇvan — když poslouchá; gṛṇan — když pronáší; eti — dosáhne; naraḥ — kdokoliv; akhila-arthān — všeho kýženého.

Překlad

Každému, kdo naslouchá o tĕchto zábavách Pána Murāriho, kterým se vĕnoval se svými přáteli pasáčky – o zabití Aghāsury, obĕdĕ na lesním palouku, o tom, jak Pán projevil transcendentální podoby, a o úžasných modlitbách, které přednesl Pán Brahmā – nebo kdo o nich sám vypráví, se nepochybnĕ splní všechny duchovní touhy.

Význam

Podle Śrīly Sanātany Gosvāmīho i ten, kdo má jen zájem naslouchat o zábavách Pána Kṛṣṇy a vyprávĕt o nich, dosáhne duchovní dokonalosti. Mnoho oddaných, kteří se s vážností vĕnují šíření vĕdomí Kṛṣṇy, je často tak zaneprázdnĕných, že nemohou hovořit a naslouchat o zábavách Pána ke své plné spokojenosti. Avšak pouhou silnou touhou stále hovořit a naslouchat o Pánu Kṛṣṇovi dosáhnou duchovní dokonalosti. Samozřejmĕ bychom mĕli nechávat tyto transcendentální zábavy Pána znít co nejvíce je to možné.

10.14.61

Verš

evaṁ vihāraiḥ kaumāraiḥ
kaumāraṁ jahatur vraje
nilāyanaiḥ setu-bandhair
markaṭotplavanādibhiḥ

Synonyma

evam — takto; vihāraiḥ — se zábavami; kaumāraiḥ — chlapectví; kaumāram — dĕtský vĕk do pĕti let; jahatuḥ — strávili; vraje — v oblasti Vṛndāvanu; nilāyanaiḥ — když honili jeden druhého; setu-bandhaiḥ — se stavĕním mostů; markaṭa-utplavana — s opičím poskakováním; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

Takto chlapci strávili dĕtství v oblasti Vṛndāvanu hraním na schovávanou, stavĕním dĕtských mostů, poskakováním jako opice a mnoha podobnými hrami.

Význam

Podle Śrīly Sanātany Gosvāmīho slovo nilāyanaiḥ označuje hry jako například na schovávanou nebo na četníky a zlodĕje. Nĕkdy chlapci poskakovali jako opice v armádĕ Pána Rāmacandry a potom sehrávali stavbu mostu na Laṅku tak, že stavĕli mosty v jezírkách či rybnících. Jindy zase napodobovali zábavu stloukání oceánu mléka, a jindy hráli s míči chytanou. V duchovním svĕtĕ můžeme najít veškeré radovánky, a to s jedinou podmínkou – že se vše dĕje s čistou láskou k Bohu neboli s vĕdomím Kṛṣṇy.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtrnácté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Brahmā se modlí k Pánu Kṛṣṇovi“.

KAPITOLA PATNÁCTÁ

Zabití Dhenuky, démonského osla

10.15.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tataś ca paugaṇḍa-vayaḥ-śrītau vraje
babhūvatus tau paśu-pāla-sammatau
gāś cārayantau sakhibhiḥ samaṁ padair
vṛndāvanaṁ puṇyam atīva cakratuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tataḥ — potom; ca — a; paugaṇḍa vayaḥ — vĕk paugaṇḍa (od šesti do deseti let); śritau — když dosáhli; vraje — ve Vṛndāvanu; babhūvatuḥ — Oni (Rāma a Kṛṣṇa) se stali; tau — oba dva; paśu-pāla — pasáčky krav; sammatau — jmenovaní; gāḥ — krávy; cārayantau — pasoucí; sakhibhiḥ samam — se svými přáteli; padaiḥ — znaky na svých chodidlech; vṛndāvanam — Śrī Vṛndāvan; puṇyam — příznivým; atīva — nesmírnĕ; cakratuḥ — činili.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Pán Rāma a Pán Kṛṣṇa, žijící ve Vṛndāvanu, dosáhli vĕku paugaṇḍa (od šesti do deseti), pastevci Jim dovolili se ujmout pastvy krav. Když byli takto zamĕstnaní ve společnosti svých přátel, činili vṛndāvanskou půdu nanejvýš příznivou tím, že do ní otiskovali znaky na svých lotosových chodidlech.

Význam

Pán Kṛṣṇa chtĕl povzbudit své přátele pasáčky, které již pozřel Aghāsura a potom ukradl Pán Brahmā. Proto se rozhodl, že je přivede do palmového lesa zvaného Tālavan, kde bylo mnoho chutných zralých plodů. Jelikož duchovní tĕlo Pána Kṛṣṇy zdánlivĕ trochu zestárlo a zesílilo, vṛndāvanští stařešinové v čele s Nandou Mahārājem rozhodli, že Kṛṣṇu povýší z pasení telátek do postavení skutečného pasáčka krav. Novĕ se mĕl starat o dospĕlé krávy, býky a voly. Předtím si Nanda Mahārāja kvůli své silné náklonnosti myslel, že je na to Kṛṣṇa ještĕ příliš malý a nevyzrálý. V Padma Purāṇĕ, části zvané Kārttika-māhātmya, je uvedeno:

śuklāṣṭamī kārttike tu
smṛtā gopāṣṭamī budhaiḥ
tad-dinād vāsudevo 'bhūd
gopaḥ pūrvaṁ tu vatsapaḥ

„Osmý lunární den svĕtlé poloviny mĕsíce Kārttiku nazývají znalci Gopāṣṭamī. Od toho dne sloužil Pán Vāsudeva jako pasáček krav, zatímco předtím pásl telátka.“

Slovo padaiḥ vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa žehnal zemi tím, že chodil po jejím povrchu na svých lotosových nohou. Pán nenosil boty ani jinou ochranu nohou, ale chodil po lese bosý, což vyvolávalo velkou úzkost u vṛndāvanských dívek, které se bály, že by se Jeho jemné lotosové nohy mohly poranit.

10.15.2

Verš

tan mādhavo veṇum udīrayan vṛto
gopair gṛṇadbhiḥ sva-yaśo balānvitaḥ
paśūn puraskṛtya paśavyam āviśad
vihartu-kāmaḥ kusumākaraṁ vanam

Synonyma

tat — takto; mādhavaḥ — Pán Śrī Mādhava; veṇum — svou flétnu; udīrayan — rozeznívající; vṛtaḥ — obklopený; gopaiḥ — pasáčky; gṛṇadbhiḥ — opĕvujícími; sva-yaśaḥ — Jeho slávu; bala-anvitaḥ — doprovázený Pánem Balarāmou; paśūn — zvířata; puraskṛtya — ženoucí před sebou; paśavyam — plného potravy pro krávy; āviśat — vstoupil; vihartu-kāmaḥ — s touhou užívat si zábav; kusuma-ākaram — bohatého na kvĕty; vanam — do lesa.

Překlad

Pán Mādhava, jenž se chtĕl tĕšit ze zábav, hrál na flétnu, pasáčci kolem Nĕj opĕvovali Jeho slávu a v doprovodu Pána Baladevy hnal krávy před sebou. Tak vešel do vṛndāvanského lesa, který hojnĕ oplýval kvĕty a potravou pro zvířata.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtlil různé významy slova mādhava takto: mādhava bĕžnĕ označuje Kṛṣṇu jako „Pána, jenž je manželem bohynĕ štĕstí Lakṣmī“. Toto jméno rovnĕž naznačuje, že Pán Kṛṣṇa sestoupil v dynastii Madhua. Jelikož je Mādhava také název jara, rozumí se, že jakmile Pán Kṛṣṇa vešel do vṛndāvanského lesa, automaticky se tam projevovaly všechny krásy jara – mnoho kvĕtů, jemné vánky a nebeská atmosféra. Dalším důvodem, proč se Pánu Kṛṣṇovi říká Mādhava, je to, že si ve svých zábavách vychutnává madhu, chuť milostné lásky.

Když Pán Kṛṣṇa vcházel do lesa Śrī Vṛndāvanu, vždy hlasitĕ hrál na flétnu, což působilo všem obyvatelům Jeho mĕsta, Vraja-dhāmu, nepředstavitelnou blaženost. Tyto prosté zábavy – jak hravĕ chodil do lesa, hrál na flétnu a tak dále – probíhaly v duchovní zemi Vṛndāvanu každý den.

10.15.3

Verš

tan mañju-ghoṣāli-mṛga-dvijākulaṁ
mahan-manaḥ-prakhya-payaḥ-sarasvatā
vātena juṣṭaṁ śata-patra-gandhinā
nirīkṣya rantuṁ bhagavān mano dadhe

Synonyma

tat — ten les; mañju — okouzlující; ghoṣa — jejichž zvuků; ali — se včelami; mṛga — zvířaty; dvija — a ptáky; ākulam — plný; mahat — velkých duší; manaḥ — mysli; prakhya — připomínající; payaḥ — jehož voda; sarasvatā — s jezerem; vātena — vĕtrem; juṣṭam — který sloužil; śata-patra — lotosů o stovkách okvĕtních lístků; gandhinā — s vůní; nirīkṣya — když pozoroval; rantum — k radovánkám; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; manaḥ — Jeho mysl; dadhe — obrátila se.

Překlad

Nejvyšší Pán pohlédl na ten les, který znĕl okouzlujícími zvuky včel, zvířat a ptáků, který zkrášlovalo jezero, jehož čistá voda připomínala mysli velkých duší, a který zpříjemňoval vánek nesoucí vůni lotosů se stovkou okvĕtních lístků. Když to vše Pán Kṛṣṇa vidĕl, rozhodl se užívat si příznivé atmosféry.

Význam

Pán Kṛṣṇa vidĕl, že vṛndāvanský les skýtá potĕšení všem pĕti smyslům. Včely, ptáci a jiná zvířata vydávali okouzlující zvuky, jež byly osvĕžujícím potĕšením pro uši. Vítr Pánu vĕrnĕ sloužil tím, že vanul lesem a přenášel chladivou vlhkost průzračného jezera, a tak tĕšil hmat. Příjemnost vĕtru povzbuzovala i chuť a vůnĕ lotosových kvĕtů tĕšila čich. A celý les byl obdařený nebeskou krásou, jež skýtala duchovní blaženost očím. Tak vysvĕtlil Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura význam tohoto verše.

10.15.4

Verš

sa tatra tatrāruṇa-pallava-śriyā
phala-prasūnoru-bhareṇa pādayoḥ
spṛśac chikhān vīkṣya vanaspatīn mudā
smayann ivāhāgra-jam ādi-pūruṣaḥ

Synonyma

saḥ — On; tatra tatra — všude kolem; aruṇa — načervenalých; pallava — poupat; śrīyā — s krásou; phala — plodů; prasūna — a kvĕtů; uru-bhareṇa — s tĕžkým břemenem; pādayoḥ — Jeho nohou; spṛśat — dotýkající se; śikhān — špičkami svých vĕtví; vīkṣya — když vidĕl; vanaspatīn — důstojné stromy; mudā — s radostí; smayan — smĕjící se; iva — témĕř; āha — promluvil; agra-jam — ke svému staršímu bratrovi, Pánu Balarāmovi; ādi-pūruṣaḥ — prvotní Nejvyšší Pán.

Překlad

Prvotní Pán vidĕl, že se majestátní stromy se svými krásnými načervenalými poupaty a tĕžkým břemenem plodů a kvĕtů sklánĕjí, aby se špičkami svých vĕtví dotkly Jeho nohou. Proto se mírnĕ usmál a promluvil ke svému staršímu bratrovi.

Význam

Slova mudā smayann iva vyjadřují, že Pán Kṛṣṇa mĕl žertovnou náladu. Vĕdĕl, že stromy se ve skutečnosti sklánĕjí proto, aby Ho uctívaly. V přátelském veselém rozpoložení za to ale Pán v následujícím verši přičítá zásluhy svému bratru Balarāmovi.

10.15.5

Verš

śrī-bhagavān uvāca
aho amī deva-varāmarārcitaṁ
pādāmbujaṁ te sumanaḥ-phalārhaṇam
namanty upādāya śikhābhir ātmanas
tamo-’pahatyai taru-janma yat-kṛtam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Pán Śrī Kṛṣṇa pravil; aho — ó; amī — tyto; deva-vara — ó nejlepší z Pánů (Śrī Balarāmo); amara — nesmrtelnými polobohy; arcitam — uctívaným; pāda-ambujam — lotosovým nohám; te — Tebe; sumanaḥ — kvĕtů; phala — a plodů; arhaṇam — obĕtiny; namanti — klanĕjí se; upādāya — předkládající; śikhābhiḥ — svými hlavami; ātmanaḥ — svou vlastní; tamaḥ — temnotu nevĕdomosti; apahatyai — aby odstranily; taru-janma — jejich zrození v tĕlech stromů; yat — kteroužto nevĕdomostí; kṛtam — zapříčinĕné.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Ó nejvĕtší z Pánů, jen se podívej, jak tyto stromy sklánĕjí své hlavy ke Tvým lotosovým nohám, jež si zaslouží uctívání i od nesmrtelných polobohů. Ty stromy Ti obĕtují své plody a kvĕty, aby odstranili temnou nevĕdomost, jež zapříčinila jejich zrození v tĕlech stromů.

Význam

Vṛndāvanské stromy si mysleli, že kvůli svým minulým přestupkům se teď narodili jako stromy a kvůli své nehybnosti nemohou doprovázet Pána Kṛṣṇu na Jeho toulkách po oblasti Vṛndāvanu. Ve skutečnosti byli všichni tvorové ve Vṛndāvanu, včetnĕ stromů a krav, velké duše, které se mohly osobnĕ stýkat s Nejvyšší Osobností Božství. Kvůli extatickým pocitům odloučení si však o sobĕ stromy mysleli, že podléhají vlivu nevĕdomosti, a proto se snažili očistit tím, že se budou klanĕt u lotosových nohou Kṛṣṇy a Balarāmy. Pán Kṛṣṇa chápal jejich myšlení, a tak na nĕ s láskou hledĕl a zároveň před svým starším bratrem Balarāmou chválil jejich oddanou službu.

10.15.6

Verš

ete ’linas tava yaśo ’khila-loka-tīrthaṁ
gāyanta ādi-puruṣānupathaṁ bhajante
prāyo amī muni-gaṇā bhavadīya-mukhyā
gūḍhaṁ vane ’pi na jahaty anaghātma-daivam

Synonyma

ete — tyto; alinaḥ — včely; tava — Tvou; yaśaḥ — slávu; akhila-loka — pro všechny svĕty; tīrtham — poutní místo; gāyantaḥ — opĕvují; ādi-puruṣa — ó původní Osobnosti Božství; anupatham — následující Tĕ po cestĕ; bhajante — vĕnují se uctívání; prāyaḥ — vĕtšinou; amī — tito; muni-gaṇāḥ — velcí mudrci; bhavadīya — mezi Tvými oddanými; mukhyāḥ — nejdůvĕrnĕjší; gūḍham — ukrytého; vane — v lese; api — přestože; na jahati — neopouštĕjí; anagha — ó nehřešící; ātma-daivam — své uctívané Božstvo.

Překlad

Ó původní osobnosti, všechny tyto včely jsou jistĕ velcí mudrci a Tvoji nanejvýš vznešení oddaní, protože Tĕ uctívají tím, že Tĕ po cestĕ následují a opĕvují Tvou slávu, která je sama o sobĕ svatým místem pro celý svĕt. Odmítají Tĕ, svého uctívaného Pána, opustit, ó nehřešící, přestože ses ukryl v tomto lese.

Význam

Slovo gūḍham je v tomto verši významné. Vyjadřuje, že i když Nejvyšší Osobnost Božství ve své podobĕ Kṛṣṇy či Balarāmy vypadá jako obyčejná lidská bytost v hmotném svĕtĕ, velcí mudrci vždy v Pánu rozpoznávají Nejvyšší Absolutní Pravdu. Všechny transcendentální podoby Boha jsou vĕčné a oplývají blažeností a poznáním – jsou pravým opakem našich hmotných tĕl, která jsou dočasná a oplývají utrpením a nevĕdomostí.

Jedním významem slova tīrtha je „prostředek pro překonání hmotné existence“. Každý, kdo jen naslouchá o slávĕ Nejvyššího Pána nebo kdo ji opĕvuje, se ihned dostává na duchovní úroveň, mimo hmotnou existenci. Proto je zde Pánova transcendentální sláva označena jako tīrtha pro všechny obyvatele svĕta. Slovo gāyantaḥ naznačuje, že velcí mudrci se zříkají svých slibů mlčení a dalších sobeckých metod proto, aby oslavovali činnosti Nejvyššího Pána. Pravé mlčení znamená nemluvit nesmysly a omezovat své slovní projevy na ty zvuky, výroky a rozhovory, které se týkají láskyplné služby Nejvyššímu Pánu.

Slovo anagha vyjadřuje, že Nejvyšší Pán nikdy nepáchá hříchy nebo přestupky. Rovnĕž naznačuje, že Pán ihned promine hřích nebo přestupek, jehož se dopustil upřímný milující oddaný, který se nedopatřením odchýlil od služby Pánu. V kontextu tohoto verše slovo anagha znamená, že Pán Balarāma nebyl rozrušen včelami, které Ho neustále následovaly (anupatham). Pán jim požehnal slovy: „Ó včely, vítejte v Mém důvĕrném háji a nestyďte se vychutnat si jeho vůni.“

10.15.7

Verš

nṛtyanty amī śikhina īḍya mudā hariṇyaḥ
kurvanti gopya iva te priyam īkṣaṇena
sūktaiś ca kokila-gaṇā gṛham āgatāya
dhanyā vanaukasa iyān hi satāṁ nisargaḥ

Synonyma

nṛtyanti — tančí; amī — tito; śikhinaḥ — pávi; īḍya — ó Pane hodný uctívání; mudā — s radostí; hariṇyaḥ — lanĕ; kurvanti — činí; gopyaḥ — gopī; iva — jako kdyby; te — Tebe; priyam — uspokojení; īkṣaṇena — svými pohledy; sūktaiḥ — s védskými modlitbami; ca — a; kokila-gaṇāḥ — kukačky; gṛham — do jejich domova; āgatāya — jež dorazila; dhanyāḥ — požehnaní; vana-okasaḥ — obyvatelé lesa; iyān — taková; hi — jistĕ; satām — svatých osobností; nisargaḥ — povaha.

Překlad

Ó Pane hodný uctívání, tito pávi před Tebou radostí tančí, tyto lanĕ Tĕ tĕší láskyplnými pohledy tak jako gopī a tyto kukačky Tĕ velebí védskými modlitbami. Všichni tito obyvatelé lesa jsou velmi požehnaní a chovají se k Tobĕ tak, jak se sluší na velké duše, jež vítají jinou velkou duši ve svém domovĕ.

10.15.8

Verš

dhanyeyam adya dharaṇī tṛṇa-vīrudhas tvat-
pāda-spṛśo druma-latāḥ karajābhimṛṣṭāḥ
nadyo ’drayaḥ khaga-mṛgāḥ sadayāvalokair
gopyo ’ntareṇa bhujayor api yat-spṛhā śrīḥ

Synonyma

dhanyā — požehnaná; iyam — tato; adya — nyní; dharaṇī — Zemĕ; tṛṇa — její traviny; vīrudhaḥ — a keře; tvat — Tvých; pāda — nohou; spṛśaḥ — pociťují dotek; druma — stromy; latāḥ — a liány; kara-ja — Tvými nehty; abhimṛṣṭāḥ — dotýkané; nadyaḥ — řeky; adrayaḥ — a hory; khaga — ptáci; mṛgāḥ — a zvířata; sadaya — milostivými; avalokaiḥ — Tvými pohledy; gopyaḥ — gopī; antareṇa — mezi; bhujayoḥ — Tvými pažemi; api — vskutku; yat — po čemž; spṛhā — stále touží; śrīḥ — bohynĕ štĕstí.

Překlad

Tato Zemĕ je nyní velmi požehnaná, protože se svýma nohama dotýkáš její trávy a keřů a svými nehty jejích stromů a lián a protože její řeky, hory, ptáky a zvířata oblažuješ svými milostivými pohledy. Především jsi však svými pažemi objímal mladé gopī, což je výsada, po níž dychtí i samotná bohynĕ štĕstí.

Význam

Slovo adya, „nyní“, se vztahuje na dobu zjevení Pána Balarāmy a Pána Kṛṣṇy na Zemi. Ve své podobĕ Varāhy Pán Kṛṣṇa osobnĕ Zemi zachránil a rozumí se, že Zemĕ neustále spočívá na Śeṣovĕ energii. Jak Varāha, tak Śeṣa jsou expanzemi Balarāmy, který je sám expanzí Pána Kṛṣṇy, původní Osobnosti Božství. Slovy Pána Kṛṣṇy „tato Zemĕ je nyní velmi požehnaná“ (dhanyeyam adya dharaṇī) je řečeno, že se nic nevyrovná požehnáním Nejvyšší Osobnosti Božství v osobní podobĕ Kṛṣṇy, jenž se zjevil současnĕ se svou úplnou expanzí Balarāmou. Složené slovo karajābhimṛṣṭāḥ, „dotýkané Tvými nehty“, naznačuje, že bĕhem svých toulek lesem Kṛṣṇa a Balarāma občas trhali plody a kvĕty ze stromů, keřů a popínavých rostlin, které pak používali ve svých radostných zábavách. Nĕkdy ulamovali rostlinám listy a společnĕ s kvĕty je používali ke zdobení svých tĕl.

Kṛṣṇa a Balarāma pohlíželi s láskou a milostí na všechny řeky, kopce a bytosti ve Vṛndāvanu. Požehnání, jež dostávaly gopī – přímé objetí Pánových paží – však bylo nejvĕtším darem, po kterém touží i samotná bohynĕ štĕstí. Když si jednou bohynĕ štĕstí, která žije na Vaikuṇṭĕ na hrudi Pána Nārāyaṇa, přála být obejmuta na hrudi Śrī Kṛṣṇy, provádĕla tvrdou askezi, aby tohoto požehnání dosáhla. Śrī Kṛṣṇa jí sdĕlil, že její místo je na Vaikuṇṭĕ a že na Jeho hrudi ve Vṛndāvanu sídlit nemůže. Prosila tedy Kṛṣṇu, aby jí dovolil setrvávat na Jeho hrudi v podobĕ zlatého proužku, a toto přání jí splnil. Tento příbĕh z Purāṇ vypráví Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura.

10.15.9

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ vṛndāvanaṁ śrīmat
kṛṣṇaḥ prīta-manāḥ paśūn
reme sañcārayann adreḥ
sarid-rodhaḥsu sānugaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; vṛndāvanam — s lesem Vṛndāvanem a jeho obyvateli; śrīmat — nádherným; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; prīta-manāḥ — v mysli spokojený; paśūn — zvířata; reme — s potĕšením; sañcārayan — pasoucí; adreḥ — v blízkosti kopce; sarit — řeky; rodhaḥsu — na březích; sa-anugaḥ — se svými společníky.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Takto Pán Kṛṣṇa vyjadřoval svou spokojenost s nádherným lesem Vṛndāvanem a jeho obyvateli, když se spolu se svými přáteli tĕšil z pastvy krav a dalších zvířat na březích řeky Yamuny pod kopcem Govardhanem.

10.15.10-12

Verš

kvacid gāyati gāyatsu
madāndhāliṣv anuvrataiḥ
upagīyamāna-caritaḥ
pathi saṅkarṣaṇānvitaḥ

anujalpati jalpantaṁ
kala-vākyaiḥ śukaṁ kvacit
kvacit sa-valgu kūjantam
anukūjati kokilam

kvacic ca kāla-haṁsānām
anukūjati kūjitam
abhinṛtyati nṛtyantaṁ
barhiṇaṁ hāsayan kvacit

megha-gambhīrayā vācā
nāmabhir dūra-gān paśūn
kvacid āhvayati prītyā
go-gopāla-manojñayā

Synonyma

kvacit — nĕkdy; gāyati — zpívá; gāyatsu — když zpívají; mada-andha — omámené; aliṣu — včely; anuvrataiḥ — se svými společníky; upagīyamāna — opĕvované; caritaḥ — Jeho zábavy; pathi — po cestĕ; saṅkarṣaṇa-anvitaḥ — doprovázený Pánam Baladevou; anujalpati — napodobuje hlasem; jalpantam — štĕbetání; kala-vākyaiḥ — nesouvislou mluvou; śukam — papouška; kvacit — nĕkdy; kvacit — nĕkdy; sa — s; valgu — okouzlujícím; kūjantam — kukáním; anukūjati — napodobuje kukání; kokilam — kukačky; kvacit — nĕkdy; ca — a; kala-haṁsānām — labutí; anukūjati kūjitam — napodobuje vrkání; abhinṛtyati — tančí před; nṛtyantam — tančícím; barhiṇam — pávem; hāsayan — rozesmívající; kvacit — nĕkdy; megha — jako mraky; gambhirayā — vážným; vācā — hlasem; nāmabhiḥ — jménem; dūra-gān — která se příliš vzdálila; paśūn — zvířata; kvacit — nĕkdy; āhvayati — volá; prītyā — láskyplnĕ; go — kravám; gopāla — a pasáčkům; manaḥ-jñayā — (hlasem,) který okouzluje mysl.

Překlad

Nĕkdy bývaly včely ve Vṛndāvanu tak omámené extází, že zavíraly oči a začínaly zpívat. Pán Kṛṣṇa, který šel po lesní cestĕ se svými přáteli pasáčky a Baladevou, tehdy odpovídal včelám tím, že napodoboval jejich zpĕv, zatímco Jeho přátelé opĕvovali Jeho zábavy. Nĕkdy Pán Kṛṣṇa imitoval štĕbetání papouška, nĕkdy sladkým hlasem kukání kukačky a nĕkdy vrkání labutí. Nĕkdy temperamentnĕ napodoboval tanec páva, čímž u svých přátel pasáčků vyvolával smích. Nĕkdy s hlubokou náklonností volal hlasem hlubokým jako hřmĕní v mracích jména zvířat, která se příliš vzdálila od stáda, a tím okouzloval krávy i pasáčky.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že Pán Kṛṣṇa se svými přáteli žertoval: „Jen se podívejte, ten páv neumí pořádnĕ tancovat!“ Nato začal živĕ napodobovat pávův tanec, čímž u Jeho přátel vyvolal záchvat smíchu. Včely ve Vṛndāvanu pily šťávu z lesních kvĕtů a spojení tohoto nektaru se společností Śrī Kṛṣṇy na nĕ mĕlo omamné účinky. Zavíraly proto oči v extázi a dávaly najevo svou spokojenost bzučením. I toto bzučení Pán mistrnĕ napodoboval.

10.15.13

Verš

cakora-krauñca-cakrāhva-
bhāradvājāṁś ca barhiṇaḥ
anurauti sma sattvānāṁ
bhīta-vad vyāghra-siṁhayoḥ

Synonyma

cakora-krauñca-cakrāhva-bhāradvājān ca — ptáky cakora, krauñca, cakrāhva a bhāradvāja; barhiṇaḥ — pávy; anurauti sma — napodoboval křik; sattvānām — společnĕ s ostatními tvory; bhīta-vat — předstírající strach; vyāghra-siṁhayoḥ — tygrů a lvů.

Překlad

Nĕkdy napodoboval křik ptáků cakora, krauñca, cakrāhva, bhāradvāja a pávů a nĕkdy prchal společnĕ s menšími zvířaty s předstíraným strachem ze lvů a tygrů.

Význam

Slovo bhīta-vat, „předstírající strach“, naznačuje, že si Pán Kṛṣṇa hrál jako obyčejný chlapec a utíkal s menšími lesními tvory s předstíraným strachem ze lvů a tygrů. Ve skutečnosti ve Vṛndāvanu, Pánovĕ sídle, nejsou lvi a tygři draví, a proto není třeba se jich bát.

10.15.14

Verš

kvacit krīḍā-pariśrāntaṁ
gopotsaṅgopabarhaṇam
svayaṁ viśramayaty āryaṁ
pāda-saṁvāhanādibhiḥ

Synonyma

kvacit — nĕkdy; krīḍā — hrou; pariśrāntam — unavenému; gopa — jednoho pasáčka; utsaṅga — klín; upabarhaṇam — používající jako polštář; svayam — osobnĕ; viśramayati — poskytuje úlevu od únavy; āryam — svému staršímu bratrovi; pāda-saṁvāhana-ādibhiḥ — masírováním Jeho nohou a dalšími službami.

Překlad

Když Jeho starší bratr unavený hrou ulehl s hlavou na klínĕ jednoho pasáčka, Pán Kṛṣṇa Mu vlastnoručnĕ masíroval nohy a poskytoval Mu další služby, aby se Mu ulevilo.

Význam

Slovo pāda-saṁvāhanādibhiḥ vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa masíroval Balarāmovi nohy, ovíval Ho a nosil Mu vodu z řeky na pití.

10.15.15

Verš

nṛtyato gāyataḥ kvāpi
valgato yudhyato mithaḥ
gṛhīta-hastau gopālān
hasantau praśaśaṁsatuḥ

Synonyma

nṛtyataḥ — kteří tančili; gāyataḥ — zpívali; kva api — nĕkdy; valgataḥ — poskakovali kolem; yudhyataḥ — zápasili; mithaḥ — spolu navzájem; gṛhīta-hastau — držící se za ruce; gopālān — pasáčky; hasantau — se smíchem; praśaśaṁsatuḥ — chválili.

Překlad

Nĕkdy, zatímco pasáčci tančili, zpívali, poskakovali kolem a ve hře spolu zápasili, Kṛṣṇa a Balarāma, kteří stáli poblíž ruku v ruce, chválili činnosti svých přátel a smáli se.

10.15.16

Verš

kvacit pallava-talpeṣu
niyuddha-śrama-karśitaḥ
vṛkṣa-mūlāśrayaḥ śete
gopotsaṅgopabarhaṇaḥ

Synonyma

kvacit — nĕkdy; pallava — připravená z čerstvých výhonků a poupat; talpeṣu — na lůžka; niyuddha — z boje; śrama — únavou; karśitaḥ — zmožený; vṛkṣa — stromu; mūla — u kořene; āśrayaḥ — přijímající útočištĕ; śete — lehl si; gopa-utsaṅga — klín nĕjakého pasáčka; upabarhaṇaḥ — jako polštář.

Překlad

Nĕkdy se Pán Kṛṣṇa unavil zápasem a lehl si u kořene stromu na lože z mĕkkých výhonků a poupat. Jako polštář použil klín nĕkterého přítele pasáčka.

Význam

Slovo pallava-talpeṣu vyjadřuje, že se Pán Kṛṣṇa expandoval do mnoha podob a lehl si na mnoho lůžek, jež Jeho nadšení přátelé pasáčci narychlo připravili z výhonků, listů a kvĕtů.

10.15.17

Verš

pāda-saṁvāhanaṁ cakruḥ
kecit tasya mahātmanaḥ
apare hata-pāpmāno
vyajanaiḥ samavījayan

Synonyma

pāda-saṁvāhanam — masáž nohou; cakruḥ — provádĕl; kecit — nĕkterý z nich; tasya — Jeho; mahā-ātmanaḥ — velké duše; apare — jiní; hata-pāpmānaḥ — prostí všech hříchů; vyajanaiḥ — vĕjíři; samavījayan — dokonale Ho ovívali.

Překlad

Nĕkteří z pasáčků, jež byli všichni velké duše, Mu pak masírovali lotosové nohy a jiní, kvalifikovaní tím, jak byli prostí všech hříchů, Nejvyššího Pána zručnĕ ovívali.

Význam

Slovo samavījayan vyjadřuje, že pasáčci ovívali Pána velmi pečlivĕ a dovednĕ, tak, že vytvářeli mírné a chladivé vánky.

10.15.18

Verš

anye tad-anurūpāṇi
manojñāni mahātmanaḥ
gāyanti sma mahā-rāja
sneha-klinna-dhiyaḥ śanaiḥ

Synonyma

anye — jiní; tat-anurūpāṇi — vhodné pro tu příležitost; manaḥ-jñāni — poutavé pro mysl; mahā-ātmanaḥ — vznešené osobnosti (Pána Kṛṣṇy); gāyanti sma — zpívali; mahā-rāja — ó králi Parīkṣite; sneha — láskou; klinna — roztátá; dhiyaḥ — jejich srdce; śanaiḥ — pomalu.

Překlad

Můj milý králi, jiní chlapci zpívali okouzlující písnĕ vhodné pro tuto příležitost a srdce jim tála láskou k Pánu.

10.15.19

Verš

evaṁ nigūḍhātma-gatiḥ sva-māyayā
gopātmajatvaṁ caritair viḍambayan
reme ramā-lālita-pāda-pallavo
grāmyaiḥ samaṁ grāmya-vad īśa-ceṣṭitaḥ

Synonyma

evam — takto; nigūḍha — skrytý; ātma-gatiḥ — Jeho osobní majestát; sva-māyayā — Jeho vlastní mystickou silou; gopa-ātmajatvam — postavení pastevcova syna; caritaiḥ — svými činnostmi; viḍambayan — předstírající; reme — užíval si; ramā — bohyní štĕstí; lālita — obsluhované; pāda-pallavaḥ — Jeho nohy, hebké jako čerstvá poupata; grāmyaiḥ samam — společnĕ s vesničany; grāmya-vat — jako nĕjaký vesničan; īśa-ceṣṭitaḥ — i když zároveň projevující jedinečné skutky, jichž je schopen výlučnĕ Nejvyšší Pán.

Překlad

Takto pomocí své vnitřní energie skrýval Nejvyšší Pán, o jehož jemné lotosové nohy osobnĕ pečuje bohynĕ štĕstí, svůj transcendentální majestát a choval se jako syn pastevce. Přestože si však užíval jako vesnický chlapec ve společnosti dalších vesničanů, často projevoval skutky, jež mohl vykonat jedinĕ Bůh.

10.15.20

Verš

śrīdāmā nāma gopālo
rāma-keśavayoḥ sakhā
subala-stokakṛṣṇādyā
gopāḥ premṇedam abruvan

Synonyma

śrīdāmā nāma — jménem Śrīdāmā; gopālaḥ — pasáček; rāma-keśavayoḥ — Pána Rāmy a Pána Kṛṣṇy; sakhā — přítel; subala-stokakṛṣṇa-ādyāḥ — Subala, Stokakṛṣṇa a další; gopāḥ — pasáčci; premṇā — s láskou; idam — toto; abruvan — pronesli.

Překlad

Jednou nĕkteří z pasáčků – Śrīdāmā, velmi blízký přítel Rāmy a Kṛṣṇy, spolu se Subalou, Stokakṛṣṇou a dalšími – s láskou pronesli tato slova.

Význam

Slovo premṇā, „s láskou“, vyjadřuje, že žádost, kterou se pasáčci chystají předložit Pánu Kṛṣṇovi a Pánu Balarāmovi, je motivovaná láskou, nikoliv osobní touhou. Pasáčci dychtili po tom, aby Kṛṣṇa a Balarāma projevili své zábavy zabíjení démonů a pochutnali si na lahodných plodech lesa Tāla, a proto vyslovili tuto prosbu.

10.15.21

Verš

rāma rāma mahā-bāho
kṛṣṇa duṣṭa-nibarhaṇa
ito ’vidūre su-mahad
vanaṁ tālāli-saṅkulam

Synonyma

rāma rāma — ó Rāmo; mahā-bāho — ó Pane s mocnými pažemi; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; duṣṭa-nibarhaṇa — ó hubiteli darebáků; itaḥ — odsud; avidūre — nedaleko; su-mahat — velmi rozlehlý; vanam — les; tāla-āli — řad palem; saṅkulam — plný.

Překlad

(Pasáčci řekli:) Ó Rāmo, Rāmo s mocnými pažemi! Ó Kṛṣṇo, hubiteli darebáků! Nedaleko odsud je velmi rozlehlý les plný řad palem.

Význam

Ve Śrī Varāha Purāṇĕ stojí:

asti govardhanaṁ nāma
kṣetraṁ parama-durlabham
mathurā-paścime bhāge
adūrād yojana-dvayam

„Nedaleko západní strany Mathury, ve vzdálenosti dvou yojanů (dvaceti šesti kilometrů), leží svaté místo zvané Govardhan, jehož je velmi obtížné dosáhnout.“ Varāha Purāṇa rovnĕž uvádí:

asti tāla-vanaṁ nāma
dhenakāsura-rakṣitam
mathurā-paścime bhāge
adūrād eka-yojanam

„Nedaleko západní strany Mathury, ve vzdálenosti jednoho yojanu (třinácti kilometrů), se rozkládá les zvaný Tālavan, který střežil Dhenukāsura.“ Z toho vyplývá, že se les Tālavan nachází na půli cesty mezi Mathurou a kopcem Govardhanem. Śrī Hari-vaṁśa jej popisuje takto:

sa tu deśaḥ samaḥ snigdhaḥ
su-mahān kṛṣṇa-mṛttikaḥ
darbha-prāyaḥ sthulī-bhūto
loṣṭra-pāṣāṇa-varjitaḥ

„Zemĕ je tam rovná, hladká a rozlehlá. Půda je černá, hustĕ pokrytá trávou darbha a bez velkých kamenů a oblázků.“

10.15.22

Verš

phalāni tatra bhūrīṇi
patanti patitāni ca
santi kintv avaruddhāni
dhenukena durātmanā

Synonyma

phalāni — plody; tatra — tam; bhūrīṇi — mnohé; patanti — padají; patitāni — jsou již popadané; ca — a; santi — jsou; kintu — však; avaruddhāni — hlídané; dhenukena — Dhenukou; durātmanā — zloduchem.

Překlad

V tom lese Tālavanu padá ze stromů mnoho plodů a mnoho jich už leží na zemi. Hlídá je však zlý Dhenuka.

Význam

Démon Dhenuka nikomu nedovolil jíst lahodné zralé palmové plody Tālavanu a Kṛṣṇovi mladí přátelé se ozvali proti tomuto nespravedlivému přivlastnĕní si práva pochutnávat si na plodech veřejného lesa.

10.15.23

Verš

so ’ti-vīryo ’suro rāma
he kṛṣṇa khara-rūpa-dhṛk
ātma-tulya-balair anyair
jñātibhir bahubhir vṛtaḥ

Synonyma

saḥ — on; ati-vīryaḥ — velmi silný; asuraḥ — démon; rāma — ó Rāmo; he kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; khara-rūpa — podobu osla; dhṛk — přijímající; ātma-tulya — sobĕ rovnými; balaiḥ — silou; anyaiḥ — dalšími; jñātibhiḥ — společníky; bahubhiḥ — mnoha; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Ó Rāmo, ó Kṛṣṇo! Dhenuka je velmi silný démon a přijal podobu osla. Má kolem sebe mnoho přátel, kteří mají podobná tĕla a stejnou sílu jako on.

10.15.24

Verš

tasmāt kṛta-narāhārād
bhītair nṛbhir amitra-han
na sevyate paśu-gaṇaiḥ
pakṣi-saṅghair vivarjitam

Synonyma

tasmāt — z nĕho; kṛta-nara-āhārāt — jenž požíral lidské bytosti; bhītaiḥ — kteří mají strach; nṛbhiḥ — lidmi; amitra-han — ó hubiteli nepřátel; na sevyate — není navštĕvovaný; paśu-gaṇaiḥ — různými zvířaty; pakṣi-saṅghaiḥ — hejny ptáků; vivarjitam — opuštĕný.

Překlad

Démon Dhenuka požíral zaživa lidské bytosti, a proto mají všichni lidé i zvířata strach do lesa Tāla jít. Ó hubiteli nepřátel, dokonce i ptáci se tam bojí létat.

Význam

Vesničtí přátelé Pána Kṛṣṇy a Pána Balarāmy pobízeli oba bratry, aby okamžitĕ šli do lesa Tāla zabít oslího démona. Zde Je přímo oslovují jako amitra-han, „hubitele nepřátel“. Pasáčci byli zabraní do extatické meditace o síle Nejvyšší Osobnosti Božství a uvažovali takto: „Kṛṣṇa již zabil hrozné démony, jako byli Baka a Agha, tak co je tak zvláštního na tomto ohavném oslovi jménem Dhenuka, který se stal ve Vṛndāvanu veřejným nepřítelem číslo jedna?“

Pasáčci chtĕli, aby Kṛṣṇa a Balarāma démony zabili a umožnili všem zbožným obyvatelům Vṛndāvanu pochutnávat si na plodech v lese Tāla. Proto poprosili o tuto zvláštní laskavost, aby byli oslí démoni zabiti.

10.15.25

Verš

vidyante ’bhukta-pūrvāṇi
phalāni surabhīṇi ca
eṣa vai surabhir gandho
viṣūcīno ’vagṛhyate

Synonyma

vidyante — jsou přítomné; abhukta-pūrvāṇi — nikdy předtím neochutnané; phalāni — plody; surabhīṇi — voňavé; ca — a; eṣaḥ — toto; vai — jistĕ; surabhiḥ — voňavé; gandhaḥ — aroma; viṣūcīnaḥ — šířící se všude; avagṛhyate — je cítit.

Překlad

V lese Tāla jsou sladce vonící plody, které ještĕ nikdo nikdy neochutnal. Již teď cítíme vůni plodů tāla, která se šíří všude kolem.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho nesl sladkou vůni plodů tāla východní vítr, který do oblasti Vṛndāvanu přináší déšť. Tento vítr obvykle vane v mĕsíci Bhādra, a to znamená, že plody byly dokonale zralé. Skutečnost, že je hoši cítili, zase poukazuje na to, že les Tāla byl nablízku.

10.15.26

Verš

prayaccha tāni naḥ kṛṣṇa
gandha-lobhita-cetasām
vāñchāsti mahatī rāma
gamyatāṁ yadi rocate

Synonyma

prayaccha — prosím dej; tāni — je; naḥ — nám; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; gandha — vlivem vůnĕ; lobhita — chtivé; cetasām — jejichž mysli; vāñchā — touha; asti — je; mahatī — velká; rāma — ó Rāmo; gamyatām — pojďme; yadi — pokud; rocate — vypadá to jako dobrý nápad.

Překlad

Ó Kṛṣṇo! Prosím, obstarej nám ty plody. Naše mysli mocnĕ přitahuje jejich vůnĕ. Drahý Balarāmo, máme velkou touhu ty plody mít. Pokud si myslíte, že je to dobrý nápad, pojďme do toho lesa Tāla.

Význam

Žádný človĕk, pták ani zvíře se k lesu Tāla nemohl ani přiblížit, ale pasáčci mĕli tolik víry v Pána Kṛṣṇu a Pána Balarāmu, že pokládali za samozřejmost, že oba Pánové mohou bez námahy hříšné oslí démony zabít a získat lahodné plody tāla. Kṛṣṇovi přátelé pasáčci jsou vznešené seberealizované duše, které by bĕžnĕ nelačnĕly po sladkých plodech. Ve skutečnosti jen s Pánem žertují a jsou nadšení do Jeho zábav, čímž Pána pobízejí k nevídaným hrdinským činům v lese Tāla. Vznešenou atmosféru Vṛndāvanu bĕhem přítomnosti Pána Kṛṣṇy narušovali nesčetní démoni, a patřilo ke každodenním populárním událostem, že Pán tyto démony zabíjel.

Jelikož Pán Kṛṣṇa již zahubil mnoho démonů, onoho dne se rozhodl, že první poctu přenechá Pánu Balarāmovi, který zničí prvního démona, Dhenuku. Slovy yadi rocate pasáčci vyjadřují, že Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma nemusejí démona zabíjet jen pro jejich uspokojení; mĕli by to udĕlat jedinĕ tehdy, jestli se Jim samotným tento plán zamlouvá.

10.15.27

Verš

evaṁ suhṛd-vacaḥ śrutvā
suhṛt-priya-cikīrṣayā
prahasya jagmatur gopair
vṛtau tālavanaṁ prabhū

Synonyma

evam — takto; suhṛt — svých přátel; vacaḥ — slova; śrutvā — když slyšeli; suhṛt — svým přátelům; priya — potĕšení; cikīrṣayā — chtĕjící poskytnout; prahasya — se smíchem; jagmatuḥ — oba šli; gopaiḥ — pasáčky; vṛtau — obklopení; tāla-vanam — do lesa Tāla; prabhū — dva Pánové.

Překlad

Když Kṛṣṇa a Balarāma slyšeli slova svých drahých společníků, zasmáli se a s touhou je potĕšit se v doprovodu přátel pasáčků vydali do Tālavanu.

Význam

Pán Kṛṣṇa uvažoval: „Jak by mohl být pouhý osel tak tĕžkým soupeřem?“ Proto se nad žádostí svých přátel zasmál. Pán Kapila uvádí ve Śrīmad-Bhāgavatamu (3.28.32): hāsaṁ harer avanatākhila-loka-tīvra-śokāśru-sāgara-viśoṣaṇam aty-udāram: „Yogī má podobnĕ meditovat o nejshovívavĕjším úsmĕvu Pána Śrī Hariho, který všem, kdo se Mu klaní, vysouší oceán slz pocházející z velkého smutku.“ Pro povzbuzení svých přátel se tedy Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma zasmáli a okamžitĕ se s nimi vypravili do lesa Tāla.

10.15.28

Verš

balaḥ praviśya bāhubhyāṁ
tālān samparikampayan
phalāni pātayām āsa
mataṅ-gaja ivaujasā

Synonyma

balaḥ — Balarāma; praviśya — poté, co vešel; bāhubhyām — svými pažemi; tālān — palmy; samparikampayan — roztřásající; phalāni — plody; pātayām āsa — přimĕl k pádu; matam-gajaḥ — šílený slon; iva — jako; ojasā — svou silou.

Překlad

Pán Balarāma vešel do lesa Tāla jako první. Pažemi tak mocnĕ roztřásl stromy silou šíleného slona, že plody tāla začaly padat na zem.

10.15.29

Verš

phalānāṁ patatāṁ śabdaṁ
niśamyāsura-rāsabhaḥ
abhyadhāvat kṣiti-talaṁ
sa-nagaṁ parikampayan

Synonyma

phalānām — plodů; patatām — padajících; śabdam — zvuk; niśamya — když uslyšel; asura-rāsabhaḥ — démon v podobĕ osla; abhyadhāvat — vyrazil vpřed; kṣiti-talam — zemským povrchem; sa-nagam — i se stromy; parikampayan — otřásající.

Překlad

Jakmile démonský osel Dhenuka uslyšel zvuk padajících plodů, vyrazil vpřed, aby zaútočil, a roztřásl zemi i stromy.

10.15.30

Verš

sametya tarasā pratyag
dvābhyāṁ padbhyāṁ balaṁ balī
nihatyorasi kā-śabdaṁ
muñcan paryasarat khalaḥ

Synonyma

sametya — když se s Ním setkal; tarasā — rychle; pratyak — zadníma; dvābhyām — dvĕma; padbhyām — nohama; balam — Pána Baladevu; balī — mocný démon; nihatya — poté, co udeřil; urasi — do hrudi; kā-śabdam — ošklivé hýkání; muñcan — vydávající; paryasarat — bĕhal kolem; khalaḥ — osel.

Překlad

Mocný démon se přihnal k Pánu Baladevovi a kopyty zadních nohou Ho prudce zasáhl do hrudi. Potom začal Dhenuka pobíhat kolem a hlasitĕ hýkat.

10.15.31

Verš

punar āsādya saṁrabdha
upakroṣṭā parāk sthitaḥ
caraṇāv aparau rājan
balāya prākṣipad ruṣā

Synonyma

punaḥ — znovu; āsādya — když se k Nĕmu přiblížil; saṁrabdhaḥ — rozzuřený; upakroṣṭā — osel; parāk — zadkem k Pánu; sthitaḥ — stojící; caraṇau — obĕ nohy; aparau — zadní; rājan — ó králi Parīkṣite; balāya — na Pána Balarāmu; prākṣipat — vymrštil; ruṣā — s hnĕvem.

Překlad

Rozzuřený osel přibĕhl znovu k Pánu Balarāmovi, ó králi, natočil se k Nĕmu zadkem a s hnĕvivým řevem na Nĕho vymrštil obĕ zadní nohy.

Význam

Slovo upakroṣṭā označuje osla a také toho, kdo nedaleko křičí. Tím je zde řečeno, že mocný Dhenuka vydával hrůzostrašný, hnĕvivý řev.

10.15.32

Verš

sa taṁ gṛhītvā prapador
bhrāmayitvaika-pāṇinā
cikṣepa tṛṇa-rājāgre
bhrāmaṇa-tyakta-jīvitam

Synonyma

saḥ — On; tam — jeho; gṛhītvā — poté, co chytil; prapadoḥ — za kopyta; bhrāmayitvā — poté, co zatočil; eka-pāṇinā — jedinou rukou; cikṣepa — hodil; tṛṇa-rāja-agre — na vrcholek palmy; bhrāmaṇa — točením; tyakta — jenž vypustil; jīvitam — život.

Překlad

Pán Balarāma chytil Dhenuku za kopyta, jednou rukou jím zatočil a vyhodil ho na vrcholek palmy. Prudké zatočení démona zabilo.

10.15.33

Verš

tenāhato mahā-tālo
vepamāno bṛhac-chirāḥ
pārśva-sthaṁ kampayan bhagnaḥ
sa cānyaṁ so ’pi cāparam

Synonyma

tena — tím (tĕlem mrtvého Dhenukāsury); āhataḥ — zasažená; mahā-tālaḥ — velká palma; vepamānaḥ — rozkývaná; bṛhat-śirāḥ — s velkou korunou; pārśva-stham — jinou, stojící vedle ní; kampayan — rozkývávající; bhagnaḥ — zlomená; saḥ — ta; ca — a; anyam — jinou; saḥ — ta; api — ještĕ; ca — a; aparam — jinou.

Překlad

Pán Balarāma vyhodil mrtvé tĕlo Dhenukāsury na nejvyšší palmu v lese, a když mrtvý démon přistál na korunĕ, strom se rozkymácel. Tato velká palma rozkývala i strom, který stál vedle ní, a potom se pod tíhou démona zlomila. Vedlejší strom rozkymácel ještĕ další strom, ten zasáhl zase jiný strom, který se také začal kymácet. Tímto způsobem se rozkymácelo a polámalo mnoho stromů v lese.

Význam

Pán Balarāma vyhodil démona Dhenuku na vysokou palmu tak prudce, že se spustila řetĕzová reakce a mnoho do nebe čnících palem se rozkymácelo a potom s mohutným praskotem zlámalo.

10.15.34

Verš

balasya līlayotsṛṣṭa-
khara-deha-hatāhatāḥ
tālāś cakampire sarve
mahā-vāteritā iva

Synonyma

balasya — Pána Balarāmy; līlayā — bĕhem zábavy; utsṛṣṭa — vrženým vzhůru; khara-deha — tĕlem osla; hata-āhatāḥ — které narážely jedna do druhé; tālāḥ — palmy; cakampire — kymácely se; sarve — všechny; mahā-vāta — silného vĕtru; īritāḥ — zasažené poryvem; iva — jako kdyby.

Překlad

Kvůli zábavĕ Pána Balarāmy, jenž vrhl tĕlo démonského osla na vrchol nejvyšší palmy, se všechny stromy začaly kymácet a narážet do sebe jako v poryvech silného vĕtru.

10.15.35

Verš

naitac citraṁ bhagavati
hy anante jagad-īśvare
ota-protam idaṁ yasmiṁs
tantuṣv aṅga yathā paṭaḥ

Synonyma

na — ne; etat — toto; citram — překvapující; bhagavati — u Osobnosti Božství; hi — jistĕ; anante — neomezeného; jagat-īśvare — Pána vesmíru; ota-protam — rozléhající se křížem krážem; idam — tento vesmír; yasmin — na nĕmž; tantuṣu — na svých nitích; aṅga — můj milý Parīkṣite; yathā — jako; paṭaḥ — látka.

Překlad

Můj milý Parīkṣite, to, že Pán Balarāma zabil Dhenukāsuru, není příliš podivuhodné, když uvážíme, že je neomezenou Osobností Božství, vládcem celého vesmíru. Vždyť celý vesmír spočívá na Nĕm, tak jako tkaná látka spočívá na svých nitích vedených křížem krážem.

Význam

Ti, kterým se nedostalo požehnání, nedokáží ocenit blažené zábavy Nejvyššího Pána. V této souvislosti Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že Nejvyšší Pán má neomezenou sílu a moc, což je zde vyjádřeno slovem anante. Pán projevuje nepatrný zlomek své síly podle toho, co je v dané situaci třeba. Pán Balarāma chtĕl zničit hordu démonských oslů, kteří neoprávnĕnĕ zabrali les Tālavan, a tak projevil právĕ tolik božského majestátu, aby Dhenukāsuru a ostatní démony snadno zabil.

10.15.36

Verš

tataḥ kṛṣṇaṁ ca rāmaṁ ca
jñātayo dhenukasya ye
kroṣṭāro ’bhyadravan sarve
saṁrabdhā hata-bāndhavāḥ

Synonyma

tataḥ — potom; kṛṣṇam — na Pána Kṛṣṇu; ca — a; rāmam — Pána Rāmu; ca — a; jñātayaḥ — blízcí společníci; dhenukasya — Dhenuky; ye — kteří; kroṣṭāraḥ — osli; abhyadravan — zaútočili; sarve — všichni; saṁrabdhāḥ — rozlícení; hata-bāndhavāḥ — po usmrcení jejich přítele.

Překlad

Ostatní oslí démoni, blízcí přátelé Dhenukāsury, se rozlítili, když vidĕli jeho smrt, a proto se hned všichni rozbĕhli Kṛṣṇu a Balarāmu napadnout.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī komentuje tento verš takto: „Zde je řečeno, že oslí démoni zaútočili nejdříve na Kṛṣṇu a potom na Balarāmu (kṛṣṇaṁ ca rāmaṁ ca). Jeden důvod pro to je, že když démoni vidĕli hrdinství Pána Balarāmy, považovali za moudré napadnout nejprve Kṛṣṇu. Anebo to mohlo být tak, že se Pán Kṛṣṇa postavil mezi nĕ a Balarāmu z lásky ke svému staršímu bratrovi. Slova kṛṣṇaṁ ca rāmaṁ ca lze rovnĕž chápat jako vyjádření toho, že se Pán Balarāma z lásky ke svému mladšímu bratrovi postavil po bok Pána Kṛṣṇy.“

10.15.37

Verš

tāṁs tān āpatataḥ kṛṣṇo
rāmaś ca nṛpa līlayā
gṛhīta-paścāc-caraṇān
prāhiṇot tṛṇa-rājasu

Synonyma

tān tān — je všechny, jednoho po druhém; āpatataḥ — útočící; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; rāmaḥ — Pán Balarāma; ca — a; nṛpa — ó králi; līlayā — snadno; gṛhīta — chytající; paścāt-caraṇān — jejich zadní nohy; prāhiṇot — házeli; tṛṇa-rājasu — na palmy.

Překlad

Ó králi, jak démoni útočili, Kṛṣṇa a Balarāma je jednoho po druhém snadno chytali za zadní nohy a všechny je házeli na vrcholy palem.

10.15.38

Verš

phala-prakara-saṅkīrṇaṁ
daitya-dehair gatāsubhiḥ
rarāja bhūḥ sa-tālāgrair
ghanair iva nabhas-talam

Synonyma

phala-prakara — hromadami plodů; saṅkīrṇam — pokrytá; daitya-dehaiḥ — tĕly démonů; gata-asubhiḥ — bez života; rarāja — zářila; bhūḥ — zemĕ; sa-tāla-agraiḥ — s vrcholy palem; ghanaiḥ — s mraky; iva — jako; nabhaḥ-talam — nebe.

Překlad

Zemĕ pak vypadala krásnĕ, pokrytá hromadami plodů a mrtvými tĕly démonů, jež byla zapletena ve zlámaných vrcholech palem. Zemĕ tak zářila jako nebe ozdobené mraky.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura byla tĕla démonů tmavá jako tmavomodré mraky a spousta krve, která z jejich tĕl vytekla, vypadala jako jasnĕ rudé mraky. To činilo celou scenérii nádhernou. Nejvyšší Osobnost Božství ve svých různých podobách, jako jsou Rāma a Kṛṣṇa, je vždy transcendentální, a když sehrává své transcendentální zábavy, výsledek je pokaždé krásný a transcendentální, i když používá násilí, jako při zabití vzdorných oslích démonů.

10.15.39

Verš

tayos tat su-mahat karma
niśamya vibudhādayaḥ
mumucuḥ puṣpa-varṣāṇi
cakrur vādyāni tuṣṭuvuḥ

Synonyma

tayoḥ — dvou bratrů; tat — o tom; su-mahat — velkém; karma — činu; niśamya — naslouchající; vibudha-ādayaḥ — polobozi a další vznešené živé bytosti; mumucuḥ — shazovali; puṣpa-varṣāṇi — spršky kvĕtů; cakruḥ — hráli; vādyāni — hudbu; tuṣṭuvuḥ — pronášeli modlitby.

Překlad

Když polobozi a další vznešené živé bytosti slyšeli o tomto velkolepém činu obou bratrů, shazovali spršky kvĕtů, hráli hudbu a přednášeli oslavné modlitby.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī komentuje, že všichni polobozi, velcí mudrci a další vznešené bytosti žasli a jásali, když vidĕli, s jakou lehkostí a ledabylostí Kṛṣṇa a Balarāma zabili mocné oslí démony v lese Tāla.

10.15.40

Verš

atha tāla-phalāny ādan
manuṣyā gata-sādhvasāḥ
tṛṇaṁ ca paśavaś cerur
hata-dhenuka-kānane

Synonyma

atha — potom; tāla — palem; phalāni — plody; ādan — jedli; manuṣyāḥ — lidé; gata-sādhvasāḥ — kteří pozbyli strachu; tṛṇam — na trávĕ; ca — a; paśavaḥ — zvířata; ceruḥ — pásla se; hata — zabitého; dhenuka — démona Dhenuky; kānane — v lese.

Překlad

Lidem teď nic nebránilo vrátit se do lesa, kde byl usmrcen Dhenuka, a beze strachu jedli plody palem. Také krávy tam teď mohly volnĕ spásat trávu.

Význam

Podle ācāryů jedli palmové plody nízko postavení lidé, jako například Pulindové, ale Kṛṣṇovi přátelé pasáčci je považovali za nevhodné, protože byly potřísnĕné krví oslů.

10.15.41

Verš

kṛṣṇaḥ kamala-patrākṣaḥ
puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ
stūyamāno ’nugair gopaiḥ
sāgrajo vrajam āvrajat

Synonyma

kṛṣṇaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa; kamala-patra-akṣaḥ — jehož oči jsou jako okvĕtní lístky lotosu; puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ — o nĕmž naslouchat a jehož opĕvovat je tou nejzbožnĕjší činností; stūyamānaḥ — oslavovaný; anugaiḥ — svými následovníky; gopaiḥ — pasáčky krav; sa-agra-jaḥ — se svým starším bratrem Balarāmou; vrajam — do Vraji; āvrajat — vrátil se.

Překlad

Potom se lotosooký Pán Śrī Kṛṣṇa, o kterém je nanejvýš příznivé naslouchat a zpívat, vrátil se svým starším bratrem Balarāmou domů do Vraji. Cestou pasáčci, Jeho vĕrní následovníci, opĕvovali Jeho slávu.

Význam

Když se hovoří o slávĕ Śrī Kṛṣṇy, jak mluvčí, tak posluchači se očišťují a stávají se zbožnými.

10.15.42

Verš

taṁ gorajaś-churita-kuntala-baddha-barha-
vanya-prasūna-rucirekṣaṇa-cāru-hāsam
veṇum kvaṇantam anugair upagīta-kīrtiṁ
gopyo didṛkṣita-dṛśo ’bhyagaman sametāḥ

Synonyma

tam — Jeho; go-rajaḥ — prachem zvířeným kravami; churita — poprášených; kuntala — v Jeho kadeřích; baddha — upevnĕné; barha — paví pero; vanya-prasūna — s lesními kvĕty; rucira-īkṣaṇa — okouzlující oči; cāru-hāsam — a krásný úsmĕv; veṇum — Jeho flétna; kvaṇantam — hrající; anugaiḥ — Jeho společníky; upagīta — opĕvovaná; kīrtim — Jeho sláva; gopyaḥ — gopī; didṛkṣita — dychtivé vidĕt; dṛśaḥ — jejich oči; abhyagaman — vyšly; sametāḥ — společnĕ.

Překlad

Vlasy Pána Kṛṣṇy, na nichž ulpĕl prach zvířený kravami, byly ozdobené pavím perem a lesními kvĕty. Pán vrhal okouzlující pohledy a krásnĕ se usmíval, když hrál na svou flétnu, zatímco Jeho společníci opĕvovali Jeho slávu. Všechny gopī společnĕ vyšly, aby se s Ním setkaly, a jejich oči dychtily Ho spatřit.

Význam

Navenek byly gopī mladé vdané dívky, a proto by se přirozenĕ stydĕly a obávaly vrhat láskyplné pohledy na krásného mladého chlapce, jako byl Śrī Kṛṣṇa. Śrī Kṛṣṇa je však Nejvyšší Osobnost Božství a všechny živé bytosti jsou Jeho vĕční služebníci. I když jsou tedy gopī nejčistší ze všech velkých duší, nezdráhaly se vyjít a uspokojit své zamilované oči pitím pohledu na krásného mladého Kṛṣṇu. Gopī si také vychutnávaly sladkou melodii Jeho flétny a okouzlující vůni Jeho tĕla.

10.15.43

Verš

pītvā mukunda-mukha-sāragham akṣi-bhṛṅgais
tāpaṁ jahur viraha-jaṁ vraja-yoṣito ’hni
tat sat-kṛtiṁ samadhigamya viveśa goṣṭhaṁ
savrīḍa-hāsa-vinayaṁ yad apāṅga-mokṣam

Synonyma

pītvā — pijící; mukunda-mukha — obličeje Pána Mukundy; sāragham — med; akṣi-bhṛṅgaiḥ — svýma očima podobnýma včelám; tāpam — soužení; jahuḥ — zbavily se; viraha-jam — založeného na odloučení; vraja-yoṣitaḥ — ženy z Vṛndāvanu; ahni — bĕhem dne; tat — to; sat-kṛtim — projev úcty; samadhigamya — plnĕ přijímající; viveśa — vstoupil; goṣṭham — do vesnice pastevců; sa-vrīḍa — se studem; hāsa — smíchem; vinayam — a pokorou; yat — jež; apāṅga — jejich kradmých pohledů; mokṣam — vrhání.

Překlad

Svýma očima podobnýma včelám pily ženy z Vṛndāvanu med krásného obličeje Pána Mukundy, a tak se zbavily soužení, které cítily bĕhem dne kvůli odloučení od Nĕho. Mladé vṛndāvanské ženy vrhaly na Pána kradmé pohledy plné studu, smíchu a pokory, a jak Śrī Kṛṣṇa vstupoval do vesnice pastevců, tyto pohledy naprosto přijímal jako patřičný projev úcty.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, líčí Śrīla Prabhupāda tuto událost takto: „Všechny gopī ve Vṛndāvanu trápila Kṛṣṇova nepřítomnost. Celý den myslely na Kṛṣṇu v lese nebo na to, jak pase krávy na pastvinách. Když vidĕly, že se vrací, jejich úzkost okamžitĕ zmizela a dívaly se na Jeho obličej stejným způsobem, jako když včely krouží nad medem v lotosovém kvĕtu. Když Kṛṣṇa vstupoval do vesnice, mladší gopī se usmívaly. Kṛṣṇa hrál na flétnu a tĕšil se z jejich krásných usmĕvavých tváří.“

Nejvyšší Pán Śrī Kṛṣṇa je svrchovaným mistrem milostného umĕní, a tak si zkušenĕ vymĕňoval s mladými gopīmi z Vṛndāvanu láskyplné city. Když je počestná mladá dívka zamilovaná, pohlíží na svého milého se studem, radostí a odevzdaností. Když milý přijímá její projevy lásky v podobĕ jejích pohledů, a tak je s ní spokojený, srdce milující dívky se naplní štĕstím. Přesnĕ takové milostné výmĕny probíhaly mezi krásným mladým Kṛṣṇou a milujícími gopīmi z Vṛndāvanu.

10.15.44

Verš

tayor yaśodā-rohiṇyau
putrayoḥ putra-vatsale
yathā-kāmaṁ yathā-kālaṁ
vyadhattāṁ paramāśiṣaḥ

Synonyma

tayoḥ — dvĕma; yaśodā-rohiṇyau — Yaśodā a Rohiṇī (matky Kṛṣṇy a Balarāmy); putrayoḥ — svým synům; putra-vatsale — které své syny hluboce milovaly; yathā-kāmam — s ohledem na Jejich touhy; yathā-kālam — s ohledem na čas a okolnosti; vyadhattām — předkládaly; parama-āśiṣaḥ — prvotřídní předmĕty pro Jejich potĕšení.

Překlad

Matka Yaśodā a matka Rohiṇī, které chovaly ke svým synům hlubokou lásku, Jim v různých příhodných dobách předkládaly to nejlepší pro splnĕní každé Jejich touhy.

Význam

Slovo paramāśiṣaḥ označuje příjemné dary milující matky, jako jsou lahodné jídlo, pĕkné oblečení, šperky, hračky a neustálá náklonnost. Slova yathā-kāmaṁ yathā-kālam vyjadřují, že i když Yaśodā a Rohiṇī splnily všechny touhy svých synů, Kṛṣṇy a Balarāmy, zároveň náležitĕ usmĕrňovaly Jejich činnosti. To znamená, že pro své dĕti připravovaly výborná jídla, ale dohlížely na to, aby chlapci jedli ve vhodnou dobu. Podobnĕ si jejich dĕti v patřičnou dobu hrály a v patřičnou dobu spaly. Slovo yathā-kāmam neznamená, že by matky bez rozlišování dovolovaly chlapcům dĕlat si, co chtĕjí, ale zahrnovaly své dĕti požehnáními náležitým civilizovaným způsobem.

Śrīla Sanātana Gosvāmī komentuje, že matky své syny tolik milovaly, že když Je objímaly, pečlivĕ prohlížely všechny Jejich končetiny, aby vidĕly, zda jsou zdraví a silní.

10.15.45

Verš

gatādhvāna-śramau tatra
majjanonmardanādibhiḥ
nīvīṁ vasitvā rucirāṁ
divya-srag-gandha-maṇḍitau

Synonyma

gata — zmizelá; adhvāna-śramau — jejichž únava z cesty; tatra — tam (doma); majjana — koupelí; unmardana — masáží; ādibhiḥ — a tak dále; nīvīm — do spodních šatů; vasitvā — oblečení; rucirām — okouzlujících; divya — transcendentálními; srak — girlandami; gandha — a voňavkami; maṇḍitau — ozdobení.

Překlad

Koupelí a masáží se oba mladí Pánové zbavili únavy z chození po venkovských cestách. Potom byli oblečeni do přitažlivých šatů a ozdobeni transcendentálními girlandami a voňavkami.

10.15.46

Verš

janany-upahṛtaṁ prāśya
svādy annam upalālitau
saṁviśya vara-śayyāyāṁ
sukhaṁ suṣupatur vraje

Synonyma

jananī — Jejich matkami; upahṛtam — předloženého; prāśya — poté, co se dosyta najedli; svādu — lahodného; annam — jídla; upalālitau — hýčkaní; saṁviśya — poté, co vstoupili; vara — znamenitá; śayyāyām — na lůžka; sukham — šťastnĕ; suṣupatuḥ — oba spali; vraje — ve Vraji.

Překlad

Navečer se oba bratři dosyta najedli lahodného jídla, které Jim předložily Jejich matky, a byli různými způsoby hýčkáni. Potom ulehli na svá znamenitá lůžka a šťastnĕ usnuli ve vesnici Vraji.

10.15.47

Verš

evaṁ sa bhagavān kṛṣṇo
vṛndāvana-caraḥ kvacit
yayau rāmam ṛte rājan
kālindīṁ sakhibhir vṛtaḥ

Synonyma

evam — takto; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; vṛndāvana-caraḥ — putující a jednající ve Vṛndāvanu; kvacit — jednou; yayau — šel; rāmam ṛte — bez Pána Balarāmy; rājan — ó králi Parīkṣite; kālindīm — k řece Yamunĕ; sakhibhiḥ — svými přáteli; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Ó králi, takto se Nejvyšší Pán Kṛṣṇa procházel po oblasti Vṛndāvanu a provádĕl své zábavy. Jednou šel se svými přáteli, ale bez Balarāmy, k řece Yamunĕ.

10.15.48

Verš

atha gāvaś ca gopāś ca
nidāghātapa-pīḍitāḥ
duṣṭaṁ jalaṁ papus tasyās
tṛṣṇārtā viṣa-dūṣitam

Synonyma

atha — tehdy; gāvaḥ — krávy; ca — a; gopāḥ — pasáčci; ca — a; nidāgha — letním; ātapa — žhavým sluncem; pīḍitāḥ — sužovaní; duṣṭam — znečištĕné; jalam — vody; papuḥ — napili se; tasyāḥ — z řeky; tṛṣa-ārtāḥ — sužovaní žízní; viṣa — jedem; dūṣitam — znečištĕné.

Překlad

Krávy a pasáčci tehdy pociťovali úmornou únavu způsobenou žhavým letním sluncem. Sužovala je žízeň, a tak se napili vody z řeky Yamuny. Ta však byla znečištĕná jedem.

10.15.49-50

Verš

viṣāmbhas tad upaspṛśya
daivopahata-cetasaḥ
nipetur vyasavaḥ sarve
salilānte kurūdvaha

vīkṣya tān vai tathā-bhūtān
kṛṣṇo yogeśvareśvaraḥ
īkṣayāmṛta-varṣiṇyā
sva-nāthān samajīvayat

Synonyma

viṣa-ambhaḥ — otrávené vody; tat — té; upaspṛśya — když se jen dotkli; daiva — působením mystické síly Osobnosti Božství; upahata — ztracené; cetasaḥ — jejich vĕdomí; nipetuḥ — svalili se; vyasavaḥ — bez života; sarve — všichni; salila-ante — na kraji vody; kuru-udvaha — ó hrdino kuruovské dynastie; vīkṣya — když vidĕl; tān — je; vai — jistĕ; tathā-bhūtān — v takovém stavu; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; yoga-īśvara-īśvaraḥ — vládce všech vládců yogy; īkṣayā — svým pohledem; amṛta-varṣiṇyā — který je sprškou nektaru; sva-nāthān — ty, kteří přijímali jen Jeho za svého Pána; samajīvayat — přivedl zpĕt k životu.

Překlad

Jakmile se dotkli otrávené vody, všechny krávy a chlapci upadli působením Pánovy božské síly do bezvĕdomí a svalili se bez života na okraj vody. Ó hrdino mezi Kuruovci, když je Pán Kṛṣṇa, vládce všech vládců mystických sil, uvidĕl v takovém stavu, pocítil soucit s tĕmito oddanými, kteří nemĕli jiného Pána než Jeho. Sprškou svého nektarového pohledu je tedy okamžitĕ přivedl zpĕt k životu.

10.15.51

Verš

te sampratīta-smṛtayaḥ
samutthāya jalāntikāt
āsan su-vismitāḥ sarve
vīkṣamāṇāḥ parasparam

Synonyma

te — oni; sampratīta — opĕt plnĕ nabyli; smṛtayaḥ — svou pamĕť; samutthāya — poté, co vstali; jala-antikāt — z vody; āsan — stali se; su-vismitāḥ — velmi udivenými; sarve — všichni; vīkṣamāṇāḥ — hledící; parasparam — jeden na druhého.

Překlad

Krávy a chlapci znovu plnĕ nabyli vĕdomí. Vstali z vody a s velkým údivem hledĕli jeden na druhého.

10.15.52

Verš

anvamaṁsata tad rājan
govindānugrahekṣitam
pītvā viṣaṁ paretasya
punar utthānam ātmanaḥ

Synonyma

anvamaṁsata — následnĕ uvažovali; tat — to; rājan — ó králi Parīkṣite; govinda — Pána Govindy; anugraha-īkṣitam — díky milostivému pohledu; pītvā — poté, co se napili; viṣam — jedu; paretasya — tĕch, kdo přišli o život; punaḥ — znovu; utthānam — vstávající; ātmanaḥ — sami od sebe.

Překlad

Ó králi, pasáčci pak uvažovali, že ačkoliv se napili jedu a vlastnĕ zemřeli, jen díky milostivému pohledu Govindy opĕt obživli a vlastní silou vstali.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k patnácté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Zabití Dhenuky, démonského osla“.

KAPITOLA ŠESTNÁCTÁ

Kṛṣṇa trestá hada Kāliyu

10.16.1

Verš

śrī-śuka uvāca
vilokya dūṣitāṁ kṛṣṇāṁ
kṛṣṇaḥ kṛṣṇāhinā vibhuḥ
tasyā viśuddhim anvicchan
sarpaṁ tam udavāsayat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; vilokya — když vidĕl; dūṣitām — znečištĕnou; kṛṣṇām — řeku Yamunu; kṛṣṇaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa; kṛṣṇa-ahinā — černým hadem; vibhuḥ — všemocný Pán; tasyāḥ — řeky; viśuddhim — očištĕní; anvicchan — přející si; sarpam — hada; tam — toho; udavāsayat — poslal pryč.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Pán Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, vidĕl, že řeku Yamunu znečistil černý had Kāliya, přál si ji očistit, a proto z ní hada vyhnal.

10.16.2

Verš

śrī-rājovāca
katham antar-jale ’gādhe
nyagṛhṇād bhagavān ahim
sa vai bahu-yugāvāsaṁ
yathāsīd vipra kathyatām

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit řekl; katham — jak; antaḥ-jale — ve vodĕ; agādhe — bezedné; nyagṛhṇāt — přemohl; bhagavān — Nejvyšší Pán; ahim — hada; saḥ — on, Kāliya; vai — jistĕ; bahu-yuga — po mnoho vĕků; āvāsam — sídlící; yathā — jak; āsīt — stal se; vipra — ó učený brāhmaṇo; kathyatām — prosím vysvĕtli.

Překlad

Král Parīkṣit se zeptal: Ó učený mudrci, vysvĕtli prosím, jak Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, potrestal hada Kāliyu v bezedných vodách Yamuny a jak došlo k tomu, že tam Kāliya po tolik vĕků žil.

10.16.3

Verš

brahman bhagavatas tasya
bhūmnaḥ svacchanda-vartinaḥ
gopālodāra-caritaṁ
kas tṛpyetāmṛtaṁ juṣan

Synonyma

brahman — ó brāhmaṇo; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; tasya — Jeho; bhūmnaḥ — neomezeného; sva-chanda-vartinaḥ — jenž jedná tak, jak si přeje; gopāla — jako pasáčka; udāra — velkodušné; caritam — zábavy; kaḥ — kdo; tṛpyeta — může být nasycený; amṛtam — takový nektar; juṣan — pijící.

Překlad

Ó brāhmaṇo, neomezený Nejvyšší Pán jedná, jak se Mu zlíbí. Kdo by se mohl nasytit, když naslouchá nektaru Jeho velkodušných zábav, kterým se vĕnoval jako pasáček krav ve Vṛndāvanu?

10.16.4

Verš

śrī-śuka uvāca
kālindyāṁ kāliyasyāsīd
hradaḥ kaścid viṣāgninā
śrapyamāṇa-payā yasmin
patanty upari-gāḥ khagāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; kālindyām — v řece Yamunĕ; kāliyasya — hada Kāliyi; āsīt — bylo; hradaḥ — jezero; kaścit — jisté; viṣa — jeho jedu; agninā — ohnĕm; śrapyamāṇa — zahřívaná až k varu; payāḥ — jeho voda; yasmin — do níž; patanti — padali; upari-gāḥ — létající nad; khagāḥ — ptáci.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: V řece Kālindī (Yamunĕ) bylo jezero, které obýval had Kāliya, jehož palčivý jed neustále zahříval jeho vody až k varu. Dokonce i výpary z nĕho byly tak jedovaté, že ptáci, kteří nad tímto znečištĕným jezerem letĕli, do nĕj spadli.

Význam

Ācāryové v této souvislosti vysvĕtlují, že Kāliyovo jezero leželo mimo hlavní tok řeky; jinak by vody Yamuny byly jedovaté i ve mĕstech, jako je Mathurā, a na dalších, vzdálenĕjších místech.

10.16.5

Verš

vipruṣmatā viṣadormi-
mārutenābhimarśitāḥ
mriyante tīra-gā yasya
prāṇinaḥ sthira-jaṅgamāḥ

Synonyma

vipruṭ-matā — nesoucím kapky vody; viṣa-da — jedovaté; ūrmi — (jenž se dotkl) vln; mārutena — vĕtrem; abhimarśitāḥ — ovanuté; mriyante — umíraly; tīra-gāḥ — přítomné na břehu; yasya — jehož; prāṇinaḥ — všechny živé bytosti; sthira-jaṅgamāḥ — nehybné i pohyblivé.

Překlad

Vítr, který vál nad tímto smrtícím jezerem, nesl kapky vody na břeh. Pouhým stykem s tímto jedovatým vánkem veškerá vegetace i živočichové na břehu umírali.

Význam

Slovo sthira, „nehybné bytosti“, označuje různé druhy vegetace včetnĕ stromů a jaṅgama označuje pohyblivé tvory, jako jsou zvířata, plazi, ptáci a hmyz. Śrīla Śrīdhara Svāmī citoval další popis tohoto jezera ze Śrī Hari-vaṁśi (Viṣṇu-parva 11.42, 11.44 a 11.46):

dīrghaṁ yojana-vistāraṁ
dustaraṁ tridaśair api
gambhīram akṣobhya-jalaṁ
niṣkampam iva sāgaram

duḥkhopasarpaṁ tīreṣu
sa-sarpair vipulair bilaiḥ
viṣāraṇi-bhavasyāgner
dhūmena pariveṣṭitam

tṛṇeṣv api patatsv apsu
jvalantam iva tejasā
samantād yojanaṁ sāgraṁ
tīreṣv api durāsadam

„Jezero bylo dost široké – na nĕkterých místech až dvanáct kilometrů – a ani polobozi se přes nĕj nemohli dostat. Voda v jezeře byla velmi hluboká a nebylo možné ji rozbouřit, stejnĕ jako nehybné hlubiny oceánu. Přístup k jezeru byl náročný, neboť jeho břehy byly plné dĕr, ve kterých žili hadi. Všude kolem jezera se povalovala mlha vytvářená žárem jedu onĕch hadů a tento mocný žár okamžitĕ spaloval každé stéblo trávy, které spadlo do vody. Dvanáct kilometrů kolem jezera byla velmi nepříjemná atmosféra.“

Śrīla Sanātana Gosvāmī uvádí, že pomocí mystického umĕní jala-stambha, vytváření tuhých předmĕtů z vody, si Kāliya postavil v jezeře mĕsto.

10.16.6

Verš

taṁ caṇḍa-vega-viṣa-vīryam avekṣya tena
duṣṭāṁ nadīṁ ca khala-saṁyamanāvatāraḥ
kṛṣṇaḥ kadambam adhiruhya tato ’ti-tuṅgam
āsphoṭya gāḍha-raśano nyapatad viṣode

Synonyma

tam — jeho, Kāliyi; caṇḍa-vega — hrozivého účinku; viṣa — jed; vīryam — jehož sílu; avekṣya — když vidĕl; tena — jím; duṣṭām — znečištĕnou; nadīm — řeku; ca — a; khala — zlomyslné démony; saṁyamana — aby přemohl; avatāraḥ — jehož sestoupení z duchovního svĕta; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; kadambam — na strom kadamba; adhiruhya — poté, co vylezl; tataḥ — z nĕj; ati-tuṅgam — velmi vysoký; āsphoṭya — poté, co si plácl do paží; gāḍha-raśanaḥ — poté, co si pevnĕ utáhl opasek; nyapatat — skočil; viṣa-ude — do otrávené vody.

Překlad

Pán Kṛṣṇa vidĕl, jak had Kāliya znečistil řeku Yamunu svým hrozivĕ silným jedem. Přemáhat zlomyslné démony bylo důvodem, proč Kṛṣṇa sestoupil z duchovního svĕta, a proto okamžitĕ vylezl do koruny vysokého stromu kadamba a připravil se k boji. Utáhl si opasek, plácl se do paží a pak skočil do otrávené vody.

Význam

Podle ācāryů si Pán Kṛṣṇa v rámci příprav na boj s Kāliyou také svázal vlasy.

10.16.7

Verš

sarpa-hradaḥ puruṣa-sāra-nipāta-vega-
saṅkṣobhitoraga-viṣocchvasitāmbu-rāśiḥ
paryak pluto viṣa-kaṣāya-bibhīṣaṇormir
dhāvan dhanuḥ-śatam ananta-balasya kiṁ tat

Synonyma

sarpa-hradaḥ — hadovo jezero; puruṣa-sāra — nejvznešenĕjší Nejvyšší Osobnosti Božství; nipāta-vega — silou dopadu; saṅkṣobhita — úplnĕ rozdráždĕných; uraga — hadů; viṣa-ucchvasita — na niž bylo dýcháno s jedem; ambu-rāśiḥ — jehož všechna voda; paryak — na všech stranách; plutaḥ — zaplavující; viṣa-kaṣāya — kvůli znečištĕní jedem; bibhīṣaṇa — hrůzostrašné; ūrmiḥ — jehož vlny; dhāvan — tekoucí; dhanuḥ-śatam — do vzdálenosti sta délek luku; ananta-balasya — pro toho, kdo vládne nezmĕrnou silou; kim — co; tat — to.

Překlad

Když Nejvyšší Pán dopadl do hadova jezera, místní hady to velmi podráždilo a začali tĕžce dýchat, takže znečišťovali jezero dalšími dávkami jedu. Síla, se kterou do jezera Pán dopadl, způsobila, že se na všech stranách vylilo z břehů a hrůzostrašné jedovaté vlny zaplavily okolní zemi až do vzdálenosti sta délek luku. To však není žádné překvapení, vždyť Nejvyšší Osobnost Božství vládne neomezenou silou.

10.16.8

Verš

tasya hrade viharato bhuja-daṇḍa-ghūrṇa-
vār-ghoṣam aṅga vara-vāraṇa-vikramasya
āśrutya tat sva-sadanābhibhavaṁ nirīkṣya
cakṣuḥ-śravāḥ samasarat tad amṛṣyamāṇaḥ

Synonyma

tasya — Jeho; hrade — v jeho jezeře; viharataḥ — jenž si hrál; bhuja-daṇḍa — Jeho mocnými pažemi; ghūrṇa — rozvířené; vāḥ — vody; ghoṣam — zvuk; aṅga — můj milý králi; vara-vāraṇa — jako velký slon; vikramasya — jehož síla; āśrutya — když slyšel; tat — to; sva-sadana — do jeho sídla; abhibhavam — vniknutí; nirīkṣya — když zaznamenal; cakṣuḥ-śravāḥ — Kāliya; samasarat — připlaval; tat — to; amṛṣyamāṇaḥ — neschopný snést.

Překlad

Kṛṣṇa si začal hrát v Kāliyovĕ jezeře jako majestátní slon – vířil svými mocnými pažemi, takže voda vydávala různé zvuky. Jakmile to Kāliya uslyšel, pochopil, že nĕkdo vnikl do jeho jezera. To nemohl snést a hned se tam vydal.

Význam

Podle ācāryů Pán Kṛṣṇa prostým pohybem obou rukou vytvářel ve vodĕ úžasnou hudbu.

10.16.9

Verš

taṁ prekṣaṇīya-sukumāra-ghanāvadātaṁ
śrīvatsa-pīta-vasanaṁ smita-sundarāsyam
krīḍantam apratibhayaṁ kamalodarāṅghriṁ
sandaśya marmasu ruṣā bhujayā cachāda

Synonyma

tam — Jeho; prekṣaṇīya — přitažlivého na pohled; su-kumāra — velmi jemného; ghana — jako mrak; avadātam — bíle zářícího; śrīvatsa — se znakem Śrīvatsa; pīta — a žlutými; vasanam — šaty; smita — usmĕvavý; sundara — nádherný; āsyam — jehož obličej; krīḍantam — hrajícího si; aprati-bhayam — beze strachu z ostatních; kamala — lotosu; udara — jako vnitřek; aṅghrim — jehož nohy; sandaśya — poté, co kousl; marmasu — do hrudi; ruṣā — s hnĕvem; bhujayā — svými hadími smyčkami; cachāda — obtočil.

Překlad

Kāliya vidĕl, že Śrī Kṛṣṇa, jenž mĕl na sobĕ žluté hedvábné šaty, byl velmi jemný, Jeho přitažlivé tĕlo zářilo jako bílý mrak, na hrudi se Mu skvĕl znak Śrīvatsa, Jeho obličej se nádhernĕ usmíval a nohy připomínaly kalich lotosového kvĕtu. Pán si hrál ve vodĕ a vůbec nemĕl strach. Navzdory Jeho úžasnému vzhledu Ho záštiplný Kāliya rozzuřenĕ kousl do hrudi a pak Ho celého ovinul smyčkami svého tĕla.

10.16.10

Verš

taṁ nāga-bhoga-parivītam adṛṣṭa-ceṣṭam
ālokya tat-priya-sakhāḥ paśupā bhṛśārtāḥ
kṛṣṇe ’rpitātma-suhṛd-artha-kalatra-kāmā
duḥkhānuśoka-bhaya-mūḍha-dhiyo nipetuḥ

Synonyma

tam — Jeho; nāga — hada; bhoga — smyčkami; parivītam — obtočeného; adṛṣṭa-ceṣṭam — neprojevujícího žádný pohyb; ālokya — když vidĕli; tat-priya-sakhāḥ — Jeho drazí přátelé; paśu-pāḥ — pastevci; bhṛśa-ārtāḥ — velmi rozrušení; kṛṣṇe — Pánu Kṛṣṇovi; arpita — vĕnovaná; ātma — jejich vlastní já; su-hṛt — jejich příbuzní; artha — bohatství; kalatra — manželky; kāmāḥ — a vše vytoužené; duḥkha — bolestí; anuśoka — lítostí; bhaya — a strachem; mūḍha — zmatená; dhiyaḥ — jejich inteligence; nipetuḥ — padli na zem.

Překlad

Když pastevci vidĕli Kṛṣṇu, jenž pro nĕ byl nejdražším přítelem, jak je obtočený hadími smyčkami a nehýbe se, velmi je to rozrušilo. Již vĕnovali Kṛṣṇovi všechno – svá vlastní já, rodiny, bohatství, manželky a všechny své radosti. Při pohledu na Pána v sevření hada Kāliyi byla jejich inteligence ochromena zármutkem, lítostí a strachem a v tomto stavu padli na zem.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že pasáčci spolu s nĕkterými pastevci a sedláky, kteří byli shodou okolností nablízku a byli také oddanými Kṛṣṇy, padli na zem jako stromy podťaté u kořene.

10.16.11

Verš

gāvo vṛṣā vatsataryaḥ
krandamānāḥ su-duḥkhitāḥ
kṛṣṇe nyastekṣaṇā bhītā
rudantya iva tasthire

Synonyma

gāvaḥ — krávy; vṛṣāḥ — býci; vatsataryaḥ — mladé jalovičky; krandamānāḥ — hlasitĕ naříkající; su-duḥkhitāḥ — velmi nešťastné; kṛṣṇe — na Pána Kṛṣṇu; nyasta — upřené; īkṣaṇāḥ — jejich zraky; bhītāḥ — bojácnĕ; rudantyaḥ — plačící; iva — jako kdyby; tasthire — nehnutĕ stáli.

Překlad

Nešťastné krávy, býci a mladé jalovičky žalostnĕ volali po Kṛṣṇovi. Stáli nehnutĕ v zajetí strachu se zraky upřenými na Nĕho, jako kdyby chtĕli začít plakat, ale byli v takovém šoku, že jim ani slza neukápla.

10.16.12

Verš

atha vraje mahotpātās
tri-vidhā hy ati-dāruṇāḥ
utpetur bhuvi divy ātmany
āsanna-bhaya-śaṁsinaḥ

Synonyma

atha — tehdy; vraje — ve Vṛndāvanu; mahā-utpātāḥ — velmi zlovĕstná znamení; tri-vidhāḥ — tří druhů; hi — jistĕ; ati-dāruṇāḥ — velmi hrůzostrašná; utpetuḥ — objevila se; bhuvi — na zemi; divi — na nebi; ātmani — v tĕlech živých bytostí; āsanna — bezprostřední; bhaya — nebezpečí; saṁśinaḥ — vĕštící.

Překlad

V oblasti Vṛndāvanu se tehdy objevily tři druhy zlovĕstných znamení – na zemi, na nebi a v tĕlech živých bytostí – ohlašující bezprostřední nebezpečí.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho šlo o tato znamení: zneklidňující záchvĕvy zemĕ, z nebe padaly meteory a tĕl živých bytostí se zmocnilo chvĕní a cukání levého oka a dalších částí tĕla. To jsou znamení, jež ohlašují blížící se nebezpečí.

10.16.13-15

Verš

tān ālakṣya bhayodvignā
gopā nanda-purogamāḥ
vinā rāmeṇa gāḥ kṛṣṇaṁ
jñātvā cārayituṁ gatam

tair durnimittair nidhanaṁ
matvā prāptam atad-vidaḥ
tat-prāṇās tan-manaskās te
duḥkha-śoka-bhayāturāḥ

ā-bāla-vṛddha-vanitāḥ
sarve ’ṅga paśu-vṛttayaḥ
nirjagmur gokulād dīnāḥ
kṛṣṇa-darśana-lālasāḥ

Synonyma

tān — tato znamení; ālakṣya — když vidĕli; bhaya-udvignāḥ — vystrašení; gopāḥ — pastevci; nanda-puraḥ-gamāḥ — v čele s Nandou Mahārājem; vinā — bez; rāmeṇa — Balarāmy; gāḥ — krávy; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; jñātvā — chápající; cārayitum — pást; gatam — odešlého; taiḥ — na základĕ tĕchto; durnimittaiḥ — zlovĕstných znamení; nidhanam — záhubu; matvā — uvažující; prāptam — získal; atat-vidaḥ — neznající Jeho majestát; tat-prāṇāḥ — mající Ho za zdroj svého života; tat-manaskāḥ — s myslemi pohrouženými do Nĕho; te — oni; duḥkha — bolestí; śoka — neštĕstím; bhaya — a strachem; āturāḥ — ochromení; ā-bāla — včetnĕ dĕtí; vṛddha — starců; vanitāḥ — a žen; sarve — všichni; aṅga — můj milý králi Parīkṣite; paśu-vṛttayaḥ — chovající se jako milující kráva ke svému teleti; nirjagmuḥ — vyšli; gokulāt — z Gokuly; dīnāḥ — zkroušení; kṛṣṇa-darśana — vidĕt Pána Kṛṣṇu; lālasāḥ — dychtiví.

Překlad

Když Nanda Mahārāja a ostatní pastevci vidĕli neblahá znamení, dostali strach, protože vĕdĕli, že Kṛṣṇa šel toho dne pást krávy bez staršího bratra Balarāmy. Kṛṣṇa byl pro nĕ samotným životem a Jemu vĕnovali své mysli, takže si neuvĕdomovali, jak velkou oplývá silou a majestátem. Usuzovali proto, že nepříznivá znamení naznačují, že Ho potkala smrt, a tak byli přemoženi smutkem, nářkem a strachem. Všichni obyvatelé Vṛndāvanu, včetnĕ dĕtí, žen a starců, mysleli na Kṛṣṇu stejnĕ, jako myslí kráva na své bezmocné malé tele, a takto zkroušení a trpící pospíchali z vesnice, aby Ho našli.

10.16.16

Verš

tāṁs tathā kātarān vīkṣya
bhagavān mādhavo balaḥ
prahasya kiñcin novāca
prabhāva-jño ’nujasya saḥ

Synonyma

tān — je; tathā — v takovém stavu; kātarān — soužené; vīkṣya — když vidĕl; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; mādhavaḥ — znalec všeho mystického poznání; balaḥ — Pán Balarāma; prahasya — s lehkým úsmĕvem; kiñcit — nic; na — ne; uvāca — říká; prabhāva-jñaḥ — znající sílu; anujasya — svého mladšího bratra; saḥ — On.

Překlad

Nejvyšší Pán Balarāma, znalec všeho transcendentálního poznání, se usmíval a nic neříkal, když vidĕl, jak se obyvatelé Vṛndāvanu souží, neboť znal neobyčejnou sílu svého mladšího bratra.

Význam

Śrī Balarāma je úplnou expanzí Pána Kṛṣṇy a neliší se od Nĕho. Oba jsou ve skutečnosti tatáž Absolutní Pravda projevená v oddĕlených podobách. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura se Pán Balarāma smál, protože si myslel: „Se Mnou v Mé podobĕ Śeṣa Nāgy si Kṛṣṇa nikdy nehraje, ale tady si hraje s tímto obyčejným svĕtským hadem jménem Kāliya.“

Nĕkdo se může zeptat, proč Kṛṣṇa a Balarāma nechávali své milující oddané tolik trpĕt, když Kṛṣṇa dočasnĕ setrvával v zajetí Kāliyových smyček. Je třeba mít na pamĕti, že obyvatelé Vṛndāvana byli zcela osvobozené duše, a proto nepociťovali hmotné emoce. Když vidĕli milovaného Kṛṣṇu ve zdánlivém nebezpečí, jejich láska k Nĕmu zesílila do nejvyšší míry, takže se úplnĕ pohroužili do extáze, kterou láska k Nĕmu přináší. Celou situaci je nutné vidĕt z duchovního hlediska, jinak nic neuvidíme.

10.16.17

Verš

te ’nveṣamāṇā dayitaṁ
kṛṣṇaṁ sūcitayā padaiḥ
bhagaval-lakṣaṇair jagmuḥ
padavyā yamunā-taṭam

Synonyma

te — oni; anveṣamāṇāḥ — hledající; dayitam — svého nejdražšího; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; sūcitayā — (cestou,) která byla značená; padaiḥ — Jeho stopami; bhagavat-lakṣaṇaiḥ — symboly Osobnosti Božství; jagmuḥ — šli; padavyā — po cestĕ; yamunā-taṭam — ke břehu Yamuny.

Překlad

Místní lidé hledali svého nejdražšího Kṛṣṇu, a tak chvátali po cestĕ značené Jeho stopami s jedinečnými znaky Osobnosti Božství ke břehům Yamuny.

10.16.18

Verš

te tatra tatrābja-yavāṅkuśāśani-
dhvajopapannāni padāni viś-pateḥ
mārge gavām anya-padāntarāntare
nirīkṣamāṇā yayur aṅga satvarāḥ

Synonyma

te — oni; tatra tatra — tu a tam; abja — s lotosovým kvĕtem; yava — zrnem ječmene; aṅkuśa — tyčí na pohánĕní slonů; aśani — bleskem; dhvaja — a praporkem; upapannāni — ozdobené; padāni — stopy; viṭ-pateḥ — Pána Kṛṣṇy, vládce společenství pastevců; mārge — na cestĕ; gavām — krav; anya-pada — dalšími stopami; antara-antare — rozptýlené mezi; nirīkṣamāṇāḥ — vidící; yuyuḥ — šli; aṅga — můj milý králi; sa-tvarāḥ — rychle.

Překlad

Stopy Pána Kṛṣṇy, vládce společenství pastevců, nesly znaky lotosového kvĕtu, zrna ječmene, tyče na pohánĕní slonů, blesku a praporku. Můj milý králi Parīkṣite, obyvatelé Vṛndāvanu sledovali Jeho stopy na cestĕ mezi otisky kravských kopyt a rychle bĕželi podle nich.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī komentuje takto: „Pán Kṛṣṇa šel po cestĕ již před nĕjakým časem. Proč Jeho stopy, kolem nichž byly stopy krav, pasáčků a tak dále, tedy nebyly rozmazané a smetené? Proč nebyly Jeho stopy zahlazené stopami zvířat a ptáků žijících ve vṛndāvanském lese? Odpovĕď naznačuje slovo viś-pati, vládce společenství pastevců. Jelikož Pán Kṛṣṇa je skutečným bohatstvím všech živých bytostí, všichni obyvatelé vrajského lesa vždy pečlivĕ uchovávali Jeho stopy jako velké poklady, přímo jako ozdoby zemĕ. Žádná bytost ve Vṛndāvanu by tedy nikdy nešlapala po stopách Pána Kṛṣṇy.“

10.16.19

Verš

antar hrade bhujaga-bhoga-parītam ārāt
kṛṣṇaṁ nirīham upalabhya jalāśayānte
gopāṁś ca mūḍha-dhiṣaṇān paritaḥ paśūṁś ca
saṅkrandataḥ parama-kaśmalam āpur ārtāḥ

Synonyma

antaḥ — v; hrade — jezeře; bhujaga — hada; bhoga — tĕlem; parītam — obtočeného; ārāt — z dálky; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; nirīham — nehýbajícího se; upalabhya — když vidĕli; jala-āśaya — vodĕ; ante — ve; gopān — pasáčky; ca — a; mūḍha-dhiṣaṇān — v bezvĕdomí; paritaḥ — okolo; paśūn — zvířata; ca — a; saṅkrandataḥ — naříkající; parama-kaśmalam — nejvyšší zmatek; āpuḥ — prožívali; ārtāḥ — nešťastní.

Překlad

Jak pospíchali cestou k řece Yamunĕ, z dálky vidĕli, že Kṛṣṇa je v jezeře obtočený černým hadem a nehýbe se. Dále vidĕli, že pasáčci upadli do bezvĕdomí a že zvířata stojí okolo a naříkají pro Kṛṣṇu. Pohled na to vše uvrhl obyvatele Vṛndāvanu do zármutku a zmatku.

Význam

Ve svém smutku a zdĕšení chtĕli obyvatelé Vṛndāvanu přijít na to, zda Kāliya násilím odtáhl mladého Kṛṣṇu ze břehu do vody, nebo zda tam Kṛṣṇa skočil sám a padl hadovi do spárů. Nedokázali pochopit, co se stalo, a Kṛṣṇovi přátelé pasáčci jim nemohli nic říct, protože byli v bezvĕdomí. Krávy a telátka naříkaly pro Kṛṣṇu, a tak byla celá situace zdrcující a uvádĕla obyvatele Vṛndāvanu do stavu šoku a paniky.

10.16.20

Verš

gopyo ’nurakta-manaso bhagavaty anante
tat-sauhṛda-smita-viloka-giraḥ smarantyaḥ
graste ’hinā priyatame bhṛśa-duḥkha-taptāḥ
śūnyaṁ priya-vyatihṛtaṁ dadṛśus tri-lokam

Synonyma

gopyaḥ — pasačky; anurakta-manasaḥ — jejichž mysli k Nĕmu byly silnĕ připoutané; bhagavati — k Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství; anante — neomezenému; tat — Jeho; sauhṛda — láskyplné; smita — usmĕvavé; viloka — pohledy; giraḥ — a slova; smarantyaḥ — vzpomínající na; graste — jenž byl polapený; ahinā — hadem; priya-tame — jejich nejdražšímu; bhṛśa — nesmírnĕ; duḥkha — bolestí; taptāḥ — soužené; śūnyam — prázdné; priya-vyatihṛtam — připravené o svého milého; dadṛśuḥ — vidĕly; tri-lokam — všechny tři svĕty (celý vesmír).

Překlad

Když mladé gopī, jejichž mysli byly neustále připoutané ke Kṛṣṇovi, neomezenému Nejvyššímu Pánu, vidĕly, že je nyní v sevření hada, vzpomínaly na Jeho láskyplné přátelství, usmĕvavé pohledy a rozmluvy s nimi. Planuly zármutkem a celý vesmír jim připadal prázdný.

10.16.21

Verš

tāḥ kṛṣṇa-mātaram apatyam anupraviṣṭāṁ
tulya-vyathāḥ samanugṛhya śucaḥ sravantyaḥ
tās tā vraja-priya-kathāḥ kathayantya āsan
kṛṣṇānane ’rpita-dṛśo mṛtaka-pratīkāḥ

Synonyma

tāḥ — ty ženy; kṛṣṇa-mātaram — Kṛṣṇovu matku (Yaśodu); apatyam — na svého syna; anupraviṣṭām — upírající zraky; tulya — stejnĕ; vyathāḥ — trpící; samanugṛhya — zatímco pevnĕ držely; śucaḥ — záplavy zármutku; sravantyaḥ — ronící; tāḥ tāḥ — každá z nich; vraja-priya — o miláčkovi Vraji; kathāḥ — příbĕhy; kathayantyaḥ — vyprávĕjící; āsan — stály; kṛṣṇa-ānane — tváři Pána Kṛṣṇy; arpita — vĕnované; dṛśaḥ — jejich oči; mṛtaka — mrtvoly; pratīkāḥ — připomínající.

Překlad

I když byly starší gopī stejnĕ zoufalé jako ona a ronily záplavy slz lítosti, musely silou držet Kṛṣṇovu matku, jejíž vĕdomí bylo zcela pohroužené do jejího syna. Tyto gopī stály jako mrtvoly, s očima upřenýma na Jeho tvář, a střídaly se ve vyprávĕní zábav miláčka Vraji.

10.16.22

Verš

kṛṣṇa-prāṇān nirviśato
nandādīn vīkṣya taṁ hradam
pratyaṣedhat sa bhagavān
rāmaḥ kṛṣṇānubhāva-vit

Synonyma

kṛṣṇa-prāṇān — muže, jejichž životem byl Kṛṣṇa; nirviśataḥ — vstupující; nanda-ādīn — v čele s Nandou Mahārājem; vīkṣya — když vidĕl; tam — do toho; hradam — jezera; pratyaṣedhat — zakázal; saḥ — On; bhagavān — všemocný Pán; rāmaḥ — Balarāma; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; anubhāva — sílu; vit — dobře znající.

Překlad

Pán Balarāma pak uvidĕl, že se Nanda Mahārāja a ostatní pastevci, kteří Kṛṣṇovi zasvĕtili celé své životy, chystají vstoupit do hadova jezera. Jako Nejvyšší Osobnost Božství byl Pán Balarāma plnĕ obeznámen se silou Pána Kṛṣṇy, a proto jim v tom zabránil.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že nĕkteré pastevce Pán Balarāma zadržel tak, že jim to rozmluvil, jiné zadržel fyzicky a další tím, že na nĕ upřel svůj mocný usmĕvavý pohled. Celá situace je přivádĕla k šílenství, a tak byli připravení položit za Pána Kṛṣṇu život vstoupením do hadova jezera.

10.16.23

Verš

ittham sva-gokulam ananya-gatiṁ nirīkṣya
sa-strī-kumāram ati-duḥkhitam ātma-hetoḥ
ājñāya martya-padavīm anuvartamānaḥ
sthitvā muhūrtam udatiṣṭhad uraṅga-bandhāt

Synonyma

ittham — takto; sva-gokulam — své společníky z Gokuly; ananya-gatim — nemající jiný cíl nebo útočištĕ (než Jeho); nirīkṣya — když vidĕl; sa-strī — včetnĕ žen; kumāram — a dĕtí; ati-duḥkhitam — nesmírnĕ zdrcené; ātma-hetoḥ — kvůli Nĕmu; ājñāya — když pochopil; martya-padavīm — jednání smrtelníků; anuvartamānaḥ — napodobující; sthitvā — poté, co setrval; muhūrtam — nĕjakou dobu; udatiṣṭhat — vstal; uraṅga — hadova; bandhāt — ze sevření.

Překlad

Pán setrval nĕjakou dobu obtočený hadovými smyčkami jako obyčejný smrtelník. Když ale pochopil, že ženy, dĕti a ostatní obyvatelé Jeho vesnice Gokuly silnĕ trpí kvůli tomu, jak Ho milují jako své jediné útočištĕ a životní cíl, okamžitĕ se vymanil z Kāliyova sevření.

10.16.24

Verš

tat-prathyamāna-vapuṣā vyathitātma-bhogas
tyaktvonnamayya kupitaḥ sva-phaṇān bhujaṅgaḥ
tasthau śvasañ chvasana-randhra-viṣāmbarīṣa-
stabdhekṣaṇolmuka-mukho harim īkṣamāṇaḥ

Synonyma

tat — Jeho, Pána Kṛṣṇy; prathyamāna — zvĕtšujícím se; vapuṣā — transcendentálním tĕlem; vyathita — trýznĕné; ātma — své vlastní; bhogaḥ — hadí tĕlo; tyaktvā — poté, co Ho pustil; unnamayya — vysoko vztyčující; kupitaḥ — rozhnĕvaný; sva-phaṇān — své kápĕ; bhujaṅga — had; tasthau — nehýbající se; śvasan — ztĕžka dýchající; śvasana-randhra — nosní dírky; viṣa-ambarīṣa — jako dvĕ nádoby na vaření jedu; stabdha — upřené; īkṣaṇa — oči; ulmuka — jako oharky; mukhaḥ — jeho obličej; harim — Nejvyššího Pána, Osobnost Božství; īkṣamāṇaḥ — pozorující.

Překlad

Kāliyovo stočené tĕlo zakoušelo nesnesitelnou bolest, když Pán své tĕlo zvĕtšoval, a proto Ho had pustil. Rozhnĕvanĕ potom vztyčil do výšky své kápĕ, nehybnĕ stál a ztĕžka dýchal. Jeho nosní dírky vypadaly jako nádoby na vaření jedu a strnulé oči v jeho obličeji jako oharky. Takto had hledĕl na Pána.

10.16.25

Verš

taṁ jihvayā dvi-śikhayā parilelihānaṁ
dve sṛkvaṇī hy ati-karāla-viṣāgni-dṛṣṭim
krīḍann amuṁ parisasāra yathā khagendro
babhrāma so ’py avasaraṁ prasamīkṣamāṇaḥ

Synonyma

tam — nĕho, Kāliyu; jihvayā — jazykem; dvi-śikhayā — rozeklaným; parilelihānam — opakovanĕ olizujícího; dve — své dva; sṛkvaṇī — pysky; hi — jistĕ; ati-karāla — velmi hrozný; viṣa-agni — plný jedovatého ohnĕ; dṛṣṭim — jehož pohled; krīḍan — hrající si; amum — nĕho; parisasāra — kroužil kolem; yathā — jako; khaga-indraḥ — král ptáků, Garuḍa; babhrāma — pohyboval se dokola; saḥ — Kāliya; api — také; avasaram — příležitost (k útoku); prasamīkṣamāṇaḥ — pečlivĕ vyhlížející.

Překlad

Kāliya si znovu a znovu olizoval pysky svými rozeklanými jazyky a zíral na Kṛṣṇu pohledem, ze kterého sálal hrozivý, jedovatý oheň. Kṛṣṇa ale hravĕ kroužil kolem nĕj, tak jako by si Garuḍa hrál s hadem. Kāliya na to reagoval tím, že se také pohyboval dokola a vyhlížel příležitost, kdy by mohl Pána uštknout.

Význam

Pán Kṛṣṇa kroužil kolem hada tak šikovnĕ, že Kāliya nenacházel příležitost, jak Ho kousnout. Śrī Kṛṣṇa tedy hada porazil svou transcendentální hbitostí.

10.16.26

Verš

evaṁ paribhrama-hataujasam unnatāṁsam
ānamya tat-pṛthu-śiraḥsv adhirūḍha ādyaḥ
tan-mūrdha-ratna-nikara-sparśāti-tāmra-
pādāmbujo ’khila-kalādi-gurur nanarta

Synonyma

evam — takto; paribhrama — Pánovým kroužením kolem nĕho; hata — zmařená; ojasam — jehož síla; unnata — vysoce vztyčené; aṁsam — jehož šíje; ānamya — přimĕl k sehnutí; tat — jeho; pṛthu-śiraḥsu — na široké hlavy; adhirūḍhaḥ — poté, co se vyšvihl; ādyaḥ — absolutní původ všeho; tat — jeho; mūrdha — na hlavách; ratna-nikara — početných drahokamů; sparśa — jelikož se dotýkaly; ati-tāmra — sytĕ zrudlé; pāda-ambujaḥ — jehož lotosové nohy; akhila-kalā — všech umĕní; ādi-guruḥ — původní duchovní učitel; nanarta — začal tančit.

Překlad

Poté, co Śrī Kṛṣṇa, původ všeho, svým neúnavným kroužením hada značnĕ oslabil, stlačil Kāliyovy vztyčené šíje a vyšvihl se na jeho široké hadí hlavy. Tak začal Pán Śrī Kṛṣṇa, původní učitel všech krásných umĕní, tančit a Jeho lotosové nohy sytĕ zrudly tím, jak se dotýkaly početných drahokamů na hadových hlavách.

Význam

Śrī Hari-vaṁśa uvádí: śiraḥ sa kṛṣṇo jagrāha sva-hastenāvanamya – „Kṛṣṇa rukou chytil Kāliyovu hlavu a donutil ji se sklonit.“ Vĕtšina lidí v tomto svĕtĕ se příliš nechce klanĕt Nejvyšší Osobĕ, Absolutní Pravdĕ. Ve znečištĕném stavu zvaném hmotné vĕdomí jsme my podmínĕné duše pyšní na své bezvýznamné postavení, a proto se zpĕčujeme sklánĕt hlavy před Pánem. A přesto stejnĕ jako Pán Kṛṣṇa silou stlačil Kāliyovy hlavy a tak ho porazil, energie Nejvyššího Pána v podobĕ nezadržitelného času zabíjí všechny podmínĕné duše a tím způsobem je nutí, aby své domýšlivé hlavy sklonily. Proto bychom se mĕli vzdát nepřirozeného postavení v hmotném životĕ, stát se vĕrnými služebníky Nejvyššího Pána a nadšenĕ se klanĕt u Jeho lotosových nohou.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že lotosové nohy Pána Kṛṣṇy ve styku s početnými tvrdými drahokamy na hlavách Kāliyi nabyly rudé barvu mĕdi. Pán Kṛṣṇa pak s tĕmato zářícíma narudlýma nohama předvádĕl své umĕní, když tančil na nepevném, pohyblivém povrchu hadových kápí. Zámĕrem této neobyčejné ukázky tanečního umĕní bylo potĕšit mladé krásky z Vṛndāvanu, které se do Kṛṣṇy právĕ začínaly vážnĕ zamilovávat.

10.16.27

Verš

taṁ nartum udyatam avekṣya tadā tadīya-
gandharva-siddha-muni-cāraṇa-deva-vadhvaḥ
prītyā mṛdaṅga-paṇavānaka-vādya-gīta-
puṣpopahāra-nutibhiḥ sahasopaseduḥ

Synonyma

tam — Jeho; nartum — tančením; udyatam — zamĕstnaného; avekṣya — když si všimli; tadā — tehdy; tadīya — Jeho služebníci; gandharva-siddha — Gandharvové a Siddhové; muni-cāraṇa — mudrci a Cāraṇové; deva-vadhvaḥ — manželky polobohů; prītyā — s velkým potĕšením; mṛdaṅga-paṇava-ānaka — bubnů různých druhů; vādya — s hudebním doprovodem; gīta — písní; puṣpa — kvĕty; upahāra — dalšími dary; nutibhiḥ — a modlitbami; sahasā — okamžitĕ; upaseduḥ — se dostavili.

Překlad

Když Pánovi služebníci na nebeských planetách – Gandharvové, Siddhové, mudrci, Cāraṇové a manželky polobohů – vidĕli Pána tančit, hned se tam dostavili. S velkým potĕšením se jali doprovázet Pánův tanec hrou na bubny, jako jsou mṛdaṅgy, paṇavy a ānaky. Vĕnovali Mu také písnĕ, kvĕty a modlitby.

Význam

Když polobozi a další obyvatelé vyšších planetárních soustav zvĕdĕli, že Pán Śrī Kṛṣṇa osobnĕ předvádí úžasnou ukázku tanečního umĕní, okamžitĕ přišli nabídnout své služby. Tanec skýtá vĕtší požitek a je hezčí na pohled, když ho doprovází dovedné bubnování, zpívání a pronášení modliteb. Umĕleckou atmosféru také obohacoval déšť mnoha kvĕtů snášející se na Pána Śrī Kṛṣṇu, jenž blaženĕ tančil na kápích hada Kāliyi.

10.16.28

Verš

yad yac chiro na namate ’ṅga śataika-śīrṣṇas
tat tan mamarda khara-daṇḍa-dharo ’ṅghri-pātaiḥ
kṣīṇāyuṣo bhramata ulbaṇam āsyato ’sṛṅ
nasto vaman parama-kaśmalam āpa nāgaḥ

Synonyma

yat yat — kterékoliv; śiraḥ — hlavy; na namate — nesklánĕly se; aṅga — můj milý králi Parīkṣite; śata-eka-śīrṣṇaḥ — toho, který mĕl 101 hlav; tat tat — ty; mamarda — sdupával; khara — zlotřilým; daṇḍa — trest; dharaḥ — Pán, jenž udílí; aṅghri-pātaiḥ — údery Jeho nohou; kṣīṇa-āyuṣaḥ — Kāliyi, jehož opouštĕl život; bhramataḥ — který se pořád ještĕ hýbal; ulbaṇam — hrozivou; āsyataḥ — ze svých tlam; asṛk — krev; nastaḥ — z nosních dírek; vaman — zvracející; parama — nesmírnou; kaśmalam — trýzeň; āpa — zažíval; nāgaḥ — had.

Překlad

Můj milý králi, Kāliya mĕl 101 vyčnívajících hlav a jakmile se jedna z nich nesklánĕla, Pán Śrī Kṛṣṇa, jenž udílí tresty krutým zloduchům, tu zatvrzelou hlavu udeřil svým dupnutím. Když se potom Kāliyi zmocnila smrtelná muka, hlavy se mu začaly točit a z tlam a nosních dírek zvracel hrozivou krev. Takto had zakoušel krajní bolest a utrpení.

10.16.29

Verš

tasyākṣibhir garalam udvamataḥ śiraḥsu
yad yat samunnamati niḥśvasato ruṣoccaiḥ
nṛtyan padānunamayan damayāṁ babhūva
puṣpaiḥ prapūjita iveha pumān purāṇaḥ

Synonyma

tasya — jeho; akṣibhiḥ — z očí; garalam — jedovaté výmĕšky; udvamataḥ — jenž vylučoval; śiraḥsu — mezi hlavami; yat yat — kterákoliv; samunnamati — se zvedla; niḥśvasataḥ — jenž dýchal; ruṣā — z hnĕvu; uccaiḥ — tĕžce; nṛtyan — při tanci; padā — nohou; anunamayan — nutící se poklonit; damayām babhūva — pokořil; puṣpaiḥ — kvĕty; prapūjitaḥ — uctívaný; iva — jistĕ; iha — při této příležitosti; pumān — Pán, Osobnost Božství; purāṇaḥ — původní.

Překlad

Kāliya, jenž z očí vylučoval jedovaté výmĕšky, se občas opovážil zvednout nĕkterou ze svých hlav, tĕžce oddechující hnĕvem. Tehdy ji Pán pokořil tím, že na ní zatančil a nohou ji donutil, aby se poklonila. Polobozi brali každou z tĕchto exhibic jako příležitost uctívat Ho, prvotní Osobnost Božství, sprškami kvĕtů.

10.16.30

Verš

tac-citra-tāṇḍava-virugna-phaṇā-sahasro
raktaṁ mukhair uru vaman nṛpa bhagna-gātraḥ
smṛtvā carācara-guruṁ puruṣaṁ purāṇaṁ
nārāyaṇaṁ tam araṇaṁ manasā jagāma

Synonyma

tat — Jeho; citra — úžasným; tāṇḍava — mocným tancem; virugna — polámaných; phaṇā-sahasraḥ — jeho tisíc kápí; raktam — krev; mukhaiḥ — z tlam; uru — hojnĕ; vaman — zvracející; nṛpa — ó králi Parīkṣite; bhagna-gātraḥ — s rozdrcenými údy; smṛtvā — poté, co si vzpomnĕl; cara-acara — všech pohyblivých a nehybných bytostí; gurum — na duchovního mistra; puruṣam — Osobnost Božství; purāṇam — pradávného; nārāyaṇam — Pána Nārāyaṇa; tam — u Nĕho; araṇam — útočištĕ; manasā — v mysli; jagāma — vyhledal.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, úžasný, mocný tanec Pána Kṛṣṇy podupal a polámal všech tisíc Kāliyových kápí. Tehdy had, jenž z tlamy zvracel spoustu krve, konečnĕ poznal ve Śrī Kṛṣṇovi vĕčnou Osobnost Božství, nejvyššího mistra všech pohyblivých i nehybných bytostí, Śrī Nārāyaṇa. Proto v mysli vyhledal u Pána útočištĕ.

Význam

V šestnácté kapitole prvního dílu knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda poukazuje na to, že předtím Kāliya zvracel jed, ale nyní byly jeho zásoby jedu vyčerpané a začal zvracet krev. Tak se zbavil ohavného znečištĕní v srdci, které se projevovalo jako hadí jed. Velmi významné je zde slovo smṛtvā, „když si vzpomnĕl“. Kāliyovy manželky byly ve skutečnosti upřímné oddané Pána Kṛṣṇy a podle ācāryů se často snažily svého manžela přesvĕdčit, aby se Mu odevzdal. Když byl Kāliya nakonec stižen nesnesitelnou bolestí, vzpomnĕl si na doporučení svých manželek a vyhledal útočištĕ u Pána. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že Kāliyovým úhlavním nepřítelem byl tradičnĕ Garuḍa, přepravce Viṣṇua. Nyní si však Kāliya uvĕdomil, že bojuje s protivníkem, který je tisícekrát silnĕjší než Garuḍa a může to tedy být jedinĕ Nejvyšší Pán, Osobnost Božství. Proto Kāliya přijal u Pána Kṛṣṇy útočištĕ.

10.16.31

Verš

kṛṣṇasya garbha-jagato ’ti-bharāvasannaṁ
pārṣṇi-prahāra-parirugna-phaṇātapatram
dṛṣṭvāhim ādyam upasedur amuṣya patnya
ārtāḥ ślathad-vasana-bhūṣaṇa-keśa-bandhāḥ

Synonyma

kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; garbha — v jehož břiše; jagataḥ — se nachází celý vesmír; ati-bhara — nesmírnou tíží; avasannam — unavený; pārṣṇi — Jeho pat; prahāra — údery; parirugna — rozbité; phaṇā — jeho kápĕ; ātapatram — jež byly jako slunečníky; dṛṣṭvā — když vidĕly; ahim — hada; ādyam — k prvotnímu Pánu; upaseduḥ — přistoupily; amuṣya — Kāliyovy; patnyaḥ — manželky; ārtāḥ — soužené; ślathat — neupravené; vasana — jejich šaty; bhūṣaṇa — ozdoby; keśa-bandhāḥ — a kadeře jejich vlasů.

Překlad

Když Kāliyovy manželky vidĕly, jak se had unavil pod nevídanou tíhou Pána Kṛṣṇy, jenž ve svém břiše nese celý vesmír, a jak jsou Kāliyovy kápĕ podobné slunečníkům rozbité údery Kṛṣṇových pat, tĕžce to nesly. S neupravenými šaty, ozdobami a vlasy pak přistoupily k vĕčné Osobnosti Božství.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura byly Kāliyovy manželky svým mužem znechucené kvůli jeho démonským činnostem. „Má-li Nejvyšší Osobnost Božství toho ateistu za trest zabít,“ uvažovaly, „pak ať ho zabije. Budou z nás vdovy a budeme se vĕnovat uctívání Nejvyššího Pána.“ Pak si ale všimly výrazu Kāliyovy tváře a dalších tĕlesných rysů a pochopily, že Kāliya již v mysli přijal útočištĕ u Pána. Když vidĕly, že projevuje příznaky pokory, výčitek svĕdomí, lítosti a pochyb, pomyslely si: „Jen pohleďte, jak jsme požehnané! Náš manžel se teď stal vaiṣṇavou. Musíme se ho tedy pokusit chránit.“ Pocítily náklonnost ke svému kajícímu se manželovi a silné citové rozrušení nad jeho bídným stavem, a tak se všechny společnĕ vydaly za Nejvyšším Pánem.

10.16.32

Verš

tās taṁ su-vigna-manaso ’tha puraskṛtārbhāḥ
kāyaṁ nidhāya bhuvi bhūta-patiṁ praṇemuḥ
sādhvyaḥ kṛtāñjali-puṭāḥ śamalasya bhartur
mokṣepsavaḥ śaraṇa-daṁ śaraṇaṁ prapannāḥ

Synonyma

tāḥ — ony, manželky Kāliyi; tam — Jemu; su-vigna — velmi rozrušené; manasaḥ — jejich mysli; atha — potom; puraḥ-kṛta — stavĕjící před sebe; arbhāḥ — své dĕti; kāyam — svá tĕla; nidhāya — pokládající; bhuvi — na zem; bhūta-patim — Pánovi všech tvorů; praṇemuḥ — poklonily se; sādhvyaḥ — zbožné ženy; kṛta-añjali-puṭāḥ — s prosebnĕ sepjatýma rukama; śamalasya — který byl hříšný; bhartuḥ — manžela; mokṣa — osvobození; īpsavaḥ — přející si; śaraṇa-dam — na toho, kdo skýtá útočištĕ; śaraṇam — pro útočištĕ; prapannāḥ — obrátily se.

Překlad

Ty zbožné ženy mĕly velmi rozrušené mysli. Postavily před sebe své dĕti a pak se poklonily Pánu všeho tvorstva tak, že se celými tĕly položily na zem. Přály si osvobození svého hříšného manžela a útočištĕ u Nejvyššího Pána, jenž skýtá konečné útočištĕ, a tak sepjaly ruce k modlitbĕ a obrátily se na Nĕho.

10.16.33

Verš

nāga-patnya ūcuḥ
nyāyyo hi daṇḍaḥ kṛta-kilbiṣe ’smiṁs
tavāvatāraḥ khala-nigrahāya
ripoḥ sutānām api tulya-dṛṣṭir
dhatse damaṁ phalam evānuśaṁsan

Synonyma

nāga-patnyaḥ ūcuḥ — hadovy manželky řekly; nyāyyaḥ — spravedlivé; hi — jistĕ; daṇḍaḥ — potrestání; kṛta-kilbiṣe — tomu, který hřešil; asmin — této osobĕ; tava — Tvé; avatāraḥ — sestoupení do tohoto svĕta; khala — zlomyslných; nigrahāya — pro potlačení; ripoḥ — nepříteli; sutānām — svým vlastním synům; api — také; tulya-dṛṣṭiḥ — hledící stejnĕ na všechny; dhatse — udílíš; damam — trest; phalam — konečný výsledek; eva — jistĕ; anuśaṁsam — beroucí v úvahu.

Překlad

Manželky hada Kāliyi řekly: Potrestání, které musel tento hříšník podstoupit, je jistĕ oprávnĕné. Vždyť Ty jsi sestoupil do tohoto svĕta, abys potlačil zlomyslné a kruté osoby. Jsi tak nestranný, že hledíš stejnĕ na své nepřátele jako na své vlastní syny, neboť když nĕjaké živé bytosti udílíš trest, víš, že je to pro její konečné dobro.

10.16.34

Verš

anugraho ’yaṁ bhavataḥ kṛto hi no
daṇḍo ’satāṁ te khalu kalmaṣāpahaḥ
yad dandaśūkatvam amuṣya dehinaḥ
krodho ’pi te ’nugraha eva sammataḥ

Synonyma

anugrahaḥ — milost; ayam — tato; bhavataḥ — Tebou; kṛtaḥ — prokázaná; hi — jistĕ; naḥ — nám; daṇḍaḥ — potrestání; asatām — zloduchů; te — Tebou; khalu — jistĕ; kalmaṣa-apahaḥ — odstranĕní jejich znečištĕní; yat — protože; dandaśūkatvam — podobu hada; amuṣya — tohoto Kāliyi; dehinaḥ — podmínĕné duše; krodhaḥ — hnĕv; api — dokonce i; te — Tvůj; anugrahaḥ — jako milost; eva — ve skutečnosti; sammataḥ — je přijímán.

Překlad

Svým jednáním nám zde ve skutečnosti prokazuješ milost, neboť trest, který udílíš zloduchům, nepochybnĕ odstraňuje všechno jejich znečištĕní. Jelikož tato podmínĕná duše, náš manžel, je tak hříšná, že dostala tĕlo hada, musíme Tvůj hnĕv vůči nĕmu chápat jako Tvou milost.

Význam

Śrīla Madhvācārya v této souvislosti podotýká, že když zbožná osoba v tomto svĕtĕ trpí, uvĕdomuje si: „Tento trest, který mi Nejvyšší Pán vymĕřil, je ve skutečnosti Jeho bezpříčinná milost.“ Závistiví lidé Mu však i poté, co je Pán pro jejich očištĕní potrestal, nadále závidĕjí a chovají vůči Nĕmu zášť, a kvůli tomuto postoji stále nejsou schopni pochopit Absolutní Pravdu.

10.16.35

Verš

tapaḥ sutaptaṁ kim anena pūrvaṁ
nirasta-mānena ca māna-dena
dharmo ’tha vā sarva-janānukampayā
yato bhavāṁs tuṣyati sarva-jīvaḥ

Synonyma

tapaḥ — askeze; su-taptam — řádnĕ vykonaná; kim — jaká; anena — tímto Kāliyou; pūrvam — v předchozích životech; nirasta-mānena — oproštĕným od pýchy; ca — a; māna-dena — vzdávajícím úctu druhým; dharmaḥ — náboženská povinnost; atha vā — nebo snad; sarva-jana — vůči všem; anukampayā — se soucitem; yataḥ — čím; bhavān — Ty, vznešený; tuṣyati — jsi uspokojen; sarva-jīvaḥ — zdroj života všech bytostí.

Překlad

Provádĕl snad náš manžel v nĕkterém předchozím životĕ pečlivĕ askezi s myslí prostou pýchy a plnou úcty ke druhým? To proto Tĕ potĕšil? Nebo snad v nĕkterém svém dřívĕjším životĕ pečlivĕ konal náboženské povinnosti se soucitem ke všem živým bytostem, a proto jsi s ním Ty, živote všech živých bytostí, nyní spokojený?

Význam

Śrīla Prabhupāda ve své knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství v šestnácté kapitole 1. dílu komentuje: „Nāgapatnī potvrzují, že nikdo nemůže přijít do styku s Kṛṣṇou, aniž by ve svých předešlých životech vykonával zbožné činnosti spojené s oddanou službou. Pán Caitanya radil ve své Śikṣāṣṭace, aby se každý zamĕstnal oddanou službou tak, že bude pokornĕ zpívat mantru Hare Kṛṣṇa, bude se považovat za nižšího než tráva na ulici, nebude očekávat úctu pro sebe, ale bude vzdávat veškerou úctu druhým. Nāgapatnī překvapilo, že ačkoliv mĕl Kāliya hadí tĕlo jako výsledek ohavných hříšných činností, zároveň se dostal do tak úzkého styku s Pánem, že se Pánovy lotosové nohy dotýkaly jeho kápí. To zajisté nemohl být obyčejný výsledek zbožných činností. Tyto dvĕ protikladné skutečnosti je udivily.“

10.16.36

Verš

kasyānubhāvo ’sya na deva vidmahe
tavāṅghri-reṇu-sparaśādhikāraḥ
yad-vāñchayā śrīr lalanācarat tapo
vihāya kāmān su-ciraṁ dhṛta-vratā

Synonyma

kasya — čeho; anubhāvaḥ — výsledek; asya — hada (Kāliyi); na — ne; deva — můj Pane; vidmahe — víme; tava — Tvých; aṅghri — lotosových nohou; reṇu — prachu; sparaśa — pro dotýkání se; adhikāraḥ — kvalifikace; yat — po čemž; vāñchayā — s touhou; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; lalanā — (nejvznešenĕjší) žena; ācarat — podstupovala; tapaḥ — askezi; vihāya — poté, co se vzdala; kāmān — všech přání; su-ciram — po dlouhou dobu; dhṛta — dodržovala; vratā — svůj slib.

Překlad

Ó Pane, my nevíme, jak získal had Kāliya tuto jedinečnou příležitost, že se ho dotkl prach ze Tvých lotosových nohou. Kvůli tomu podstupovala bohynĕ štĕstí po staletí askezi, při které se vzdala všech ostatních tužeb a dodržovala přísné sliby.

10.16.37

Verš

na nāka-pṛṣṭhaṁ na ca sārva-bhaumaṁ
na pārameṣṭhyaṁ na rasādhipatyam
na yoga-siddhīr apunar-bhavaṁ vā
vāñchanti yat-pāda-rajaḥ-prapannāḥ

Synonyma

na — ne; nāka-pṛṣṭham — nebe; na ca — ani; sārva-bhaumam — svrchovanou moc; na — ne; pārameṣṭhyam — nejvyšší postavení Brahmy; na — ne; rasa-adhipatyam — vládu nad Zemí; na — ne; yoga-siddhīḥ — dokonalosti praktikování yogy; apunaḥ-bhavam — osvobození od opakovaného zrození; vā — nebo; vāñchanti — přejí si; yat — jehož; pāda — lotosových nohou; rajaḥ — prach; prapannāḥ — ti, kdo získali.

Překlad

Ti, kdo získali prach ze Tvých lotosových nohou, nikdy nedychtí po nebeském království, neomezené moci, postavení Brahmy či vládĕ nad Zemí. Nezajímají se ani o dokonalosti yogy či o samotné osvobození.

10.16.38

Verš

tad eṣa nāthāpa durāpam anyais
tamo-janiḥ krodha-vaśo ’py ahīśaḥ
saṁsāra-cakre bhramataḥ śarīriṇo
yad-icchataḥ syād vibhavaḥ samakṣaḥ

Synonyma

tat — to; eṣaḥ — tento Kāliya; nātha — ó Pane; āpa — získal; durāpam — co je obtížné získat; anyaiḥ — jinými; tamaḥ-janiḥ — který se narodil pod vlivem kvality nevĕdomosti; krodha-vaśaḥ — jehož ovládal hnĕv; api — dokonce; ahi-īśaḥ — král hadů; saṁsāra-cakre — v kolobĕhu hmotné existence; bhramataḥ — putující; śarīriṇaḥ — pro vtĕlenou živou bytost; yat — díky čemuž (prachu ze Tvých lotosových nohou); icchataḥ — jež má hmotné touhy; syāt — projeví se; vibhavaḥ — všechny druhy majestátu; samakṣaḥ — před jejíma očima.

Překlad

Ó Pane, tento Kāliya, král hadů, se narodil pod vlivem kvality nevĕdomosti a ovládá ho hnĕv, přesto však získal to, co je pro jiné obtížnĕ dosažitelné. Vtĕleným duším, které jsou plné tužeb a z toho důvodu putují v kolobĕhu rození a umírání, se mohou všechna požehnání projevit přímo před očima, když jen získají prach ze Tvých lotosových nohou.

Význam

Je velmi vzácné, aby se podmínĕná duše osvobodila od znečištĕní klamem, a tak se ustálila v dokonalém vĕdomí Absolutní Pravdy. Had Kāliya přesto toto požehnání získal, protože Pán osobnĕ tančil svýma lotosovýma nohama po jeho kápích. I když my podmínĕné duše nemusíme dostat tu milost, aby nám Pán tančil na hlavĕ, můžeme dostat prach z lotosových nohou Absolutního skrze Pánova představitele, pravého duchovního mistra, a tak se vrátit domů, zpátky k Bohu, kde budeme navĕky zbaveni utrpení a nevĕdomosti hmotného vesmíru.

10.16.39

Verš

namas tubhyaṁ bhagavate
puruṣāya mahātmane
bhūtāvāsāya bhūtāya
parāya paramātmane

Synonyma

namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; bhagavate — Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství; puruṣāya — jenž jsi přítomný v nitru jako Nadduše; mahā-ātmane — jenž jsi všudypřítomný; bhūta-āvāsāya — jenž jsi útočištĕm hmotných prvků (počínaje éterickým nebem); bhūtāya — jenž existuješ i před stvořením; parāya — svrchované příčinĕ; parama-ātmane — jenž jsi za všemi hmotnými příčinami.

Překlad

Klaníme se Ti, Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství. Přestože jsi přítomný v srdcích všech živých bytostí jako Nadduše, jsi také všudypřítomný. Přestože jsi původním útočištĕm všech stvořených hmotných prvků, existuješ před jejich stvořením. A přestože jsi příčinou všeho, jako Nejvyšší Duše jsi transcendentální všem hmotným příčinám a následkům.

Význam

Tento nádherný sanskrtský verš by se mĕl recitovat nahlas pro transcendentální potĕšení přednášejícího a posluchače.

10.16.40

Verš

jñāna-vijñāna-nīdhaye
brahmaṇe ’nanta-śaktaye
aguṇāyāvikārāya
namas te prākṛtāya ca

Synonyma

jñāna — vĕdomí; vijñāna — a duchovní síly; nidhaye — oceánu; brahmaṇe — Absolutní Pravdĕ; ananta-śaktaye — s neomezenými energiemi; aguṇāya — Jemu, jehož nikdy neovlivňují vlastnosti hmoty; avikārāya — jenž nepodstupuje žádnou hmotnou promĕnu; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; prākṛtāya — prvotnímu hybateli hmotné přírody; ca — a.

Překlad

Klaníme se Tobĕ, Absolutní Pravdĕ, oceánu všeho transcendentálního vĕdomí a síly a vlastníkovi neomezených energií. Přestože jsi zcela prostý hmotných vlastností a promĕn, jsi prvotním hybatelem hmotné přírody.

Význam

Ti, kdo se považují za inteligenty, filosofy či racionalisty, by si zde mĕli pečlivĕ všimnout toho, že Absolutní Pravda, Nejvyšší Osobnost Božství, je oceánem všeho poznání a vĕdomí. Odevzdat se Nejvyššímu Pánu tedy neznamená opustit metodu rozumového chápání reality. Osoba se naopak noří do oceánu rozumového, logického chápání. Nejvyšší Pán je dokonalostí všech vĕd a všech druhů poznání a jen závistivá a povrchní mysl bude tuto zjevnou skutečnost popírat.

10.16.41

Verš

kālāya kāla-nābhāya
kālāvayava-sākṣiṇe
viśvāya tad-upadraṣṭre
tat-kartre viśva-hetave

Synonyma

kālāya — času; kāla-nābhāya — Jemu, jenž je útočištĕm času; kāla-avayava — různých fází času; sākṣiṇe — svĕdkovi; viśvāya — podobĕ vesmíru; tad-upadraṣṭre — Jemu, jenž ho pozoruje; tat-kartre — jeho stvořiteli; viśva — vesmíru; hetave — celkové příčinĕ.

Překlad

Klaníme se Tobĕ, jenž jsi samotným časem, útočištĕm času a svĕdkem času ve všech jeho fázích. Jsi vesmírem a zároveň jeho oddĕleným pozorovatelem. Jsi jeho stvořitelem a jsi také souhrnem všech jeho příčin.

Význam

I když se Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, zjevuje v různých inkarnacích, čas Ho nikdy nemůže omezovat, protože On sám je časem, útočištem času a svĕdkem času ve všech jeho fázích.

10.16.42-43

Verš

bhūta-mātrendriya-prāṇa-
mano-buddhy-āśayātmane
tri-guṇenābhimānena
gūḍha-svātmānubhūtaye

namo ’nantāya sūkṣmāya
kūṭa-sthāya vipaścite
nānā-vādānurodhāya
vācya-vācaka-śaktaye

Synonyma

bhūta — hmotných prvků; mātra — subtilní základ vnímání; indriya — smyslů; prāṇa — životního vzduchu; manaḥ — mysli; buddhi — inteligence; āśaya — a hmotného vĕdomí; ātmane — svrchované duši; tri-guṇena — třemi kvalitami hmotné přírody; abhimānena — mylným pojetím vlastní totožnosti; gūḍha — jenž je příčinou zahalení; sva — vlastního; ātma — já; anubhūtaye — vnímání; namaḥ — poklony; anantāya — neomezenému Pánovi; sūkṣmāya — nejjemnĕjšímu; kūṭa-sthāya — jenž setrvává ve středu; vipaścite — vševĕdoucímu; nānā — různé; vāda — filosofie; anurodhāya — jenž povoluje; vācya — vyjádřených myšlenek; vācaka — a vyjadřujících slov; śaktaye — jenž vlastní energie.

Překlad

Klaníme se Tobĕ, jenž jsi svrchovanou duší hmotných prvků, subtilního základu vnímání, smyslů, životního vzduchu, mysli, inteligence a vĕdomí. Tvým řízením se nekonečnĕ malé duchovní duše mylnĕ ztotožňují se třemi kvalitami hmotné přírody, a tak je zahaleno jejich vnímání pravého vlastního já. Klaníme se Tobĕ, neomezené Nejvyšší Osobnosti Božství, svrchovanĕ jemnému, vševĕdoucímu Pánu, vždy setrvávajícímu v nemĕnné transcendenci, jenž povoluješ protichůdné názory různých filosofií a jenž jsi energií podporující vyjádřené myšlenky i slova, která je vyjadřují.

10.16.44

Verš

namaḥ pramāṇa-mūlāya
kavaye śāstra-yonaye
pravṛttāya nivṛttāya
nigamāya namo namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; pramāṇa — smĕrodatných důkazů; mūlāya — základu; kavaye — autorovi; śāstra — zjevených písem; yonaye — zdroji; pravṛttāya — jež povzbuzují k uspokojování smyslů; nivṛttāya — jež povzbuzují k odříkání; nigamāya — Jemu, jenž je původem obou druhů písem; namaḥ namaḥ — opakované poklony.

Překlad

Znovu a znovu se klaníme Tobĕ, jenž jsi základem všech smĕrodatných důkazů, jenž jsi autorem a konečným zdrojem zjevených písem a jenž se projevuješ v tĕch védských textech, které povzbuzují k uspokojování smyslů, i v tĕch, které povzbuzují ke zřeknutí se hmotného svĕta.

Význam

Kdybychom nemĕli schopnosti vnímání a poznávání, nebylo by možné předávat důkazy, a kdybychom nemĕli sklony vĕřit určitým druhům důkazů, nemohlo by docházet k přesvĕdčování. Všechny tyto procesy – vnímání, poznávání, přesvĕdčování a předávání – probíhají působením různých energií Nejvyššího Pána. Nejvyšší Pán Kṛṣṇa je sám nejvĕtším učencem a intelektuálem. To On projevuje transcendentální písma v srdcích velkých oddaných jako Brahmā a Nārada a navíc sestupuje jako Vedavyāsa, sestavitel všeho védského poznání. Pán mnoha různými způsoby vytváří rozmanitá náboženská písma, jež postupnĕ, přes různá stádia návratu, přivádĕjí podmínĕné duše do království Boha.

10.16.45

Verš

namaḥ kṛṣṇāya rāmāya
vasudeva-sutāya ca
pradyumnāyāniruddhāya
sātvatāṁ pataye namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; rāmāya — Pánu Rāmovi; vasudeva-sutāya — synovi Vasudevy; ca — a; pradyumnāya — Pánu Pradyumnovi; aniruddhāya — Pánu Aniruddhovi; sātvatām — oddaných; pataye — Pánu; namaḥ — poklony.

Překlad

Klaníme se Pánu Kṛṣṇovi a Pánu Rāmovi, synům Vasudevy, a Pánu Pradyumnovi a Pánu Aniruddhovi. S úctou se klaníme Pánu všech čistých oddaných Viṣṇua.

10.16.46

Verš

namo guṇa-pradīpāya
guṇātma-cchādanāya ca
guṇa-vṛtty-upalakṣyāya
guṇa-draṣṭre sva-saṁvide

Synonyma

namaḥ — poklony; guṇa-pradīpāya — Jemu, jenž projevuje různé vlastnosti; guṇa — hmotnými kvalitami; ātma — sebe; chādanāya — jenž zahaluje; ca — a; guṇa — kvalit; vṛtti — podle činnosti; upalakṣyāya — jehož lze objevit; guṇa-draṣṭre — oddĕlenému svĕdkovi hmotných kvalit; sva — svým oddaným; saṁvide — jenž je znám.

Překlad

Klaníme se Tobĕ, ó Pane, jenž projevuješ různé hmotné a duchovní vlastnosti. Zahaluješ se hmotnými kvalitami a přesto činnost týchž hmotných kvalit nakonec vyjevuje Tvou existenci. Zaujímáš od hmotných kvalit oddĕlené postavení svĕdka a plnĕ Tĕ znát mohou jen Tvoji oddaní.

Význam

Slovo guṇa má různé významy: tři základní kvality hmotné přírody, tzn. dobro, vášeň a nevĕdomost; ušlechtilé vlastnosti, jež osoba projevuje díky své zbožnosti a duchovní pokročilosti; anebo vnitřní smysly jako mysl a inteligence. Slovo pradīpāya znamená „Jemu, jenž projevuje či osvĕtluje“. Nāga-patnī zde tedy oslovují Nejvyššího Pána jako „toho, kdo projevuje všechny hmotné a duchovní vlastnosti a kdo dává živým bytostem vĕdomí“. Pána je možné vidĕt nahlédnutím za oponu hmotné přírody, a proto se Mu říká guṇātma-cchādanāya. Pokud nĕkdo metodicky a inteligentnĕ studuje působení hmotných kvalit, dospĕje nakonec k závĕru, že existuje Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž projevuje svou energii klamu, aby mátl ty, kdo se Mu neodevzdávají.

Pána kvality přírody nikdy neovlivňují, neboť je jejich svĕdkem, a proto je osloven guṇa-draṣṭre. Slovo sva znamená „vlastní“, takže sva-saṁvide vyjadřuje, že Pána Kṛṣṇu mohou znát jen Jeho lidé, oddaní, a také to, že v konečném smyslu se jen Pán sám může znát dokonale. Proto bychom mĕli přijmout pokyny, které Pán Kṛṣṇa dává v Bhagavad-gītĕ, a bez okolků dospĕt ke správnému závĕru – zcela se odevzdat lotosovým nohám Pána. Mĕli bychom tedy Pána pokornĕ oslavovat podle příkladu Nāga-patnī.

10.16.47

Verš

avyākṛta-vihārāya
sarva-vyākṛta-siddhaye
hṛṣīkeśa namas te ’stu
munaye mauna-śīline

Synonyma

avyākṛta-vihārāya — Jemu, jehož sláva je nepředstavitelná; sarva-vyākṛta — stvoření a projevení všeho; siddhaye — Jemu, jehož existenci lze pochopit na základĕ; hṛṣīka-īśa — ó hybateli smyslů; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; astu — nechť jsou; munaye — mlčícímu; mauna-śīline — Jemu, jenž jedná v tichosti.

Překlad

Ó Pane Hṛṣīkeśo, vládce smyslů, prosíme dovol nám poklonit se Tobĕ, jehož zábavy jsou nepředstavitelnĕ slavné. Tvou existenci lze vyvodit z nutnosti stvořitele, jenž projevuje všechno ve vesmíru. Přestože Tĕ však Tvoji oddaní mohou takto poznat, vůči neoddaným zachováváš mlčení a zůstáváš pohroužený ve své niterné spokojenosti.

10.16.48

Verš

parāvara-gati-jñāya
sarvādhyakṣāya te namaḥ
aviśvāya ca viśvāya
tad-draṣṭre ’sya ca hetave

Synonyma

para-avara — všeho, vyššího i nižšího; gati — cíle; jñāya — Jemu, jenž zná; sarva — vše; adhyakṣāya — Jemu, jenž řídí; te — Tobĕ; namaḥ — naše poklony; aviśvāya — Jemu, jenž se liší od vesmíru; ca — a; viśvāya — v nĕmž se projevuje iluze hmotného stvoření; tat-draṣṭre — svĕdkovi této iluze; asya — tohoto svĕta; ca — a; hetave — základní příčinĕ.

Překlad

Klaníme se Tobĕ, jenž znáš cíl všech bytostí, na vyšší i nižší úrovni, a jenž řídíš vše, co existuje. Lišíš se od vesmírného stvoření, ale zároveň jsi základem, na nĕmž se iluze hmotného stvoření vyvíjí, a jsi také svĕdkem této iluze. Jsi zkrátka hlavní příčinou celého svĕta.

Význam

Slova para a avara označují vyšší, jemnohmotné prvky a nižší, hrubohmotné. Označují také pokročilejší osobnosti – oddané Pána – a zaostalejší – ty, které nevĕdí nic o slávĕ Boha. Pán Kṛṣṇa zná osudy všech vyšších i nižších bytostí, všeho živého i neživého, a jako Nejvyšší Absolutní Pravda si uchovává své jedinečné postavení nade vším, což zde vyjadřuje slovo sarvādhyakṣāya.

10.16.49

Verš

tvaṁ hy asya janma-sthiti-saṁyamān vibho
guṇair anīho ’kṛta-kāla-śakti-dhṛk
tat-tat-svabhāvān pratibodhayan sataḥ
samīkṣayāmogha-vihāra īhase

Synonyma

tvam — Ty; hi — jistĕ; asya — tohoto vesmíru; janma-sthiti-saṁyamān — stvoření, udržování a zničení; vibho — ó všemocný Pane; guṇaiḥ — prostřednictvím kvalit přírody; anīhaḥ — i když nezúčastnĕný na jakémkoliv hmotném úsilí; akṛta — bez počátku; kāla-śakti — energie času; dhṛk — držitel; tat-tat — každé z kvalit; sva-bhāvān — charakteristické vlastnosti; pratibodhayan — probouzející; sataḥ — které jsou již přítomné v neprojeveném stavu; samīkṣayā — svým pohledem; amogha-vihāraḥ — jehož zábavy jsou dokonalé; īhase — jednáš.

Překlad

Ó všemocný Pane, i když nemáš důvod se zapojovat do hmotných činností, přesto jednáš prostřednictvím své vĕčné energie času, abys zařídil stvoření, udržování a zničení tohoto vesmíru. Dĕláš to tak, že probouzíš charakteristické vlastnosti každé z kvalit přírody, jež před stvořením setrvávají v neprojeveném stavu. Samotným pohledem ve hravé náladĕ dokonale provádíš všechny tyto činnosti řízení vesmíru.

Význam

Skeptici se mohou ptát, proč Nejvyšší Pán stvořil hmotný svĕt s všudypřítomným rozením, udržováním a smrtí. Zde Nāga-patnī poukazují na to, že Pánovy zábavy jsou amogha, bezchybné. Śrī Kṛṣṇa si ve skutečnosti přeje, aby všechny podmínĕné duše žily s Ním v Jeho vĕčném království, ale ty zapomnĕtlivé duše, kterým se nezamlouvá láskyplný vztah s Bohem, musí jít do hmotného svĕta a podléhat podmínkám času. Požehnané podmínĕné duše jsou vyburcovány k tomu, že si vzpomenou na své skutečné postavení milujících služebníků Pána. Poté je Pán ze srdce povzbuzuje, aby se vrátily domů, zpátky k Bohu, kde čas není přítomen a kde jsou dramatické, ale rušivé dĕje stvoření a zničení vesmíru nahrazeny vĕčnou, blaženou existencí.

10.16.50

Verš

tasyaiva te ’mūs tanavas tri-lokyāṁ
śāntā aśāntā uta mūḍha-yonayaḥ
śāntāḥ priyās te hy adhunāvituṁ satāṁ
sthātuś ca te dharma-parīpsayehataḥ

Synonyma

tasya — Jeho; eva — zajisté; te — Tebe; amūḥ — tato; tanavaḥ — hmotná tĕla; tri-lokyām — všude ve třech svĕtech; śāntāḥ — klidná (ovlivnĕná kvalitou dobra); aśāntāḥ — neklidná (ovlivnĕná kvalitou vášnĕ); uta — a také; mūḍha-yonayaḥ — zrozená v nevĕdomých druzích; śāntāḥ — klidné osoby ovlivnĕné kvalitou dobra; priyāḥ — drahé; te — Tobĕ; hi — jistĕ; adhunā — nyní; avitum — pro ochranu; satām — zbožných oddaných; sthātuḥ — jenž jsi přítomný; ca — a; te — Tebe; dharma — jejich náboženské zásady; parīpsayā — s touhou udržovat; īhataḥ — jenž jednáš.

Překlad

Všechna hmotná tĕla všude ve třech svĕtech – ta, která jsou klidná, ovlivnĕná kvalita dobra, ta, která jsou vzrušená, ovlivnĕná kvalitou vášnĕ, i ta, která jsou pošetilá, ovlivnĕná kvalitou nevĕdomosti – jsou tedy Tvoje výtvory. Přesto jsou Ti však živé bytosti s tĕly pod vlivem kvality dobra zvláštĕ drahé, a nyní jsi přítomný na Zemi, abys je udržoval a chránil jejich náboženské zásady.

10.16.51

Verš

aparādhaḥ sakṛd bhartrā
soḍhavyaḥ sva-prajā-kṛtaḥ
kṣantum arhasi śāntātman
mūḍhasya tvām ajānataḥ

Synonyma

aparādhaḥ — přečin; sakṛt — jen jednou; bhartrā — pánem; soḍhavyaḥ — mĕl by být tolerován; sva-prajā — svým poddaným; kṛtaḥ — spáchaný; kṣantum — tolerovat; arhasi — mĕl bys; śānta-ātman — ó Ty, jenž jsi stále klidný; mūḍhasya — pošetilce; tvām — Tebe; ajānataḥ — který nezná.

Překlad

Pán by mĕl alespoň jednou tolerovat přečin, kterého se dopustilo jeho dítĕ či poddaný. Ó svrchovaná klidná Duše, mĕl bys proto odpustit našemu pošetilému manželovi, který nepochopil, kdo jsi.

Význam

Kāliyovy manželky zažívají tak silnou úzkost, že v tomto verši opakují dvakrát stejnou myšlenku: že by mĕl Nejvyšší Pán jejich pošetilému manželovi laskavĕ odpustit. Nejvyšší Pán je śāntātmā, svrchovaná klidná Duše, a proto Nāga-patnī navrhují, že by bylo na místĕ, aby alespoň protentokrát přehlédl velký přečin nevĕdomého Kāliyi.

10.16.52

Verš

anugṛhṇīṣva bhagavan
prāṇāṁs tyajati pannagaḥ
strīṇāṁ naḥ sādhu-śocyānāṁ
patiḥ prāṇaḥ pradīyatām

Synonyma

anugṛhṇīṣva — prosím buď milostivý; bhagavan — ó Nejvyšší Pane; prāṇān — své životní vzduchy; tyajati — vypouští; pannagaḥ — had; strīṇām — pro ženy; naḥ — nás; sādhu-śocyānām — s nimiž by mĕly mít svaté osoby slitování; patiḥ — manžel; prāṇaḥ — sám život; pradīyatām — mĕl by být navrácen.

Překlad

Ó Nejvyšší Pane, buď prosím milostivý. Svaté osoby by mĕly soucítit se ženami, jako jsme my. Tento had umírá. Prosím vrať nám našeho manžela, který je naším životem.

10.16.53

Verš

vidhehi te kiṅkarīṇām
anuṣṭheyaṁ tavājñayā
yac-chraddhayānutiṣṭhan vai
mucyate sarvato bhayāt

Synonyma

vidhehi — prosím nařiď; te — Tvými; kiṅkarīṇām — služebnými; anuṣṭheyam — co je třeba udĕlat; tava — Tvého; ājñayā — podle příkazu; yat — co; śraddhayā — s vírou; anutiṣṭhan — když nĕkdo vykoná; vai — jistĕ; mucyate — bude osvobozen; sarvataḥ — ode všeho; bhayāt — strachu.

Překlad

Nyní nám, svým služebným, prosím řekni, co máme udĕlat. Každý, kdo s vírou splní Tvůj příkaz, se jistĕ automaticky zbaví všeho strachu.

Význam

Kāliyovy manželky se nyní plnĕ odevzdaly a Pán Kṛṣṇa je okamžitĕ obdařil svou milostí, což popisují následující verše.

10.16.54

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ sa nāga-patnībhir
bhagavān samabhiṣṭutaḥ
mūrcchitaṁ bhagna-śirasaṁ
visasarjāṅghri-kuṭṭanaiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; ittham — takto; saḥ — On, Pán Kṛṣṇa; nāga-patnībhiḥ — manželkami hada Kāliyi; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; samabhiṣṭutaḥ — dokonale oslavovaný; mūrcchitam — toho, který upadal do bezvĕdomí; bhagna-śirasam — s rozbitými hlavami; visasarja — propustil; aṅghri-kuṭṭanaiḥ — údery Jeho nohou.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Nejvyšší Pán, jehož Nāga-patnī takto oslavovaly, pak propustil hada Kāliyu, který upadal do bezvĕdomí, neboť mĕl hlavy rozbité údery Pánových lotosových nohou.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura Pán Kṛṣṇa hned, jak dospĕl ke svému rozhodnutí, seskočil z Kāliyových kápí a stál před hadem a jeho manželkami. Mĕli bychom mít na pamĕti, že Pán Kṛṣṇa byl v dobĕ, kdy provádĕl tyto zábavy, jen mladý vesnický chlapec ve Vṛndāvanu.

10.16.55

Verš

pratilabdhendriya-prāṇaḥ
kāliyaḥ śanakair harim
kṛcchrāt samucchvasan dīnaḥ
kṛṣṇaṁ prāha kṛtāñjaliḥ

Synonyma

pratilabdha — poté, co opĕt získal; indriya — schopnosti smyslů; prāṇaḥ — a životní sílu; kāliyaḥ — Kāliya; śanakaiḥ — postupnĕ; harim — k Nejvyšší Osobnosti Božství; kṛcchrāt — s tĕžkostmi; samucchvasan — hlasitĕ dýchající; dīnaḥ — zubožený; kṛṣṇam — k Pánu Kṛṣṇovi; prāha — promluvil; kṛta-añjaliḥ — s pokornou odevzdaností.

Překlad

Kāliyovi se pozvolna vrátila životní síla a schopnosti smyslů. Nebohý had, jenž dýchal nahlas a s bolestí, pak s pokornou odevzdaností oslovil Pána Kṛṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství.

10.16.56

Verš

kāliya uvāca
vayaṁ khalāḥ sahotpattyā
tamasā dīrgha-manyavaḥ
svabhāvo dustyajo nātha
lokānāṁ yad asad-grahaḥ

Synonyma

kāliyaḥ uvāca — Kāliya řekl; vayam — my; khalāḥ — zlí; saha utpattyā — již svým zrozením; tāmasāḥ — nevĕdomé povahy; dīrgha-manyavaḥ — stále hnĕviví; svabhāvaḥ — své hmotné povahy; dustyajaḥ — je velmi tĕžké se zbavit; nātha — ó Pane; lokānām — pro obyčejné osoby; yat — kvůli níž; asat — neskutečného a nečistého; grahaḥ — přijímání.

Překlad

Had Kāliya řekl: Již jen proto, že jsme se narodili jako had, jsme zlí, nevĕdomí a stále hnĕviví. Ó Pane, obyčejné bytosti se velmi tĕžko zbavují své podmínĕné povahy, na základĕ které se ztotožňují s tím, co je neskutečné.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī poukazuje na to, že Kāliya ve svém zuboženém stavu nedokázal složit vlastní modlitby k Pánu, a tak parafrázoval nĕkteré z modliteb svých manželek. Slovo asad-graha vyjadřuje, že se podmínĕná duše chytá nestálých a nečistých vĕcí, jako například svého tĕla, tĕl druhých a nesčetnĕ mnoha dalších hmotných smyslových objektů. Konečným výsledkem této připoutanosti ke hmotĕ je nespokojenost, zklamání a mučivá úzkost – tato skutečnost je nyní nebohému hadu Kāliyovi naprosto zřejmá.

10.16.57

Verš

tvayā sṛṣṭam idaṁ viśvaṁ
dhātar guṇa-visarjanam
nānā-svabhāva-vīryaujo-
yoni-bījāśayākṛti

Synonyma

tvayā — Tebou; sṛṣṭam — stvořený; idam — tento; viśvam — vesmír; dhātaḥ — ó nejvyšší živiteli; guṇa — hmotných kvalit; visarjanam — rozmanité stvoření; nānā — různé; sva-bhāva — osobní povahy; vīrya — rozmanitá síla smyslů; ojaḥ — a fyzická síla; yoni — lůna; bīja — semena; āśaya — mentality; ākṛti — a podoby.

Překlad

Ó svrchovaný stvořiteli, to Ty tvoříš tento vesmír složený z rozmanitého uspořádání hmotných kvalit a v průbĕhu toho projevuješ různé druhy osobností a forem života, různé síly smyslů a fyzické síly a různé matky a otce s různorodými mentalitami a podobami.

Význam

Jako komentář k tomuto verši cituje Śrīla Madhvācārya toto z Nārada Purāṇy: „Z Hiraṇyagarbhy neboli Brahmy pochází druhé stvoření tohoto vesmíru, ale jako první stvořil vesmír samotný Viṣṇu. Viṣṇu je tedy prvotním stvořitelem a čtyřhlavý Brahmā je pouze druhotným.“

10.16.58

Verš

vayaṁ ca tatra bhagavan
sarpā jāty-uru-manyavaḥ
kathaṁ tyajāmas tvan-māyāṁ
dustyajāṁ mohitāḥ svayam

Synonyma

vayam — my; ca — a; tatra — v tomto hmotném stvoření; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; sarpāḥ — hadi; jāti — z hlediska druhů; uru-manyavaḥ — příliš pohroužení v hnĕvu; katham — jak; tyajāmaḥ — můžeme se oprostit; tvat-māyām — od Tvé matoucí energie; dustyajām — které není možné se zbavit; mohitāḥ — zmatení; svayam — sami.

Překlad

Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, mezi všemi druhy života ve Tvém hmotném stvoření máme my hadi vždy hnĕvivou povahu. Jak bychom se jí mohli sami zbavit, když jsme takto ošálení Tvou matoucí energií, od níž je velmi tĕžké se oprostit?

Význam

Kāliya zde nepřímo prosí o Pánovu milost, protože si uvĕdomuje, že sám se nikdy neoprostí od iluze a utrpení. Vysvobození z bolestných podmínek hmotného života lze dosáhnout jedinĕ odevzdáním se Pánu a získáním Jeho milosti.

10.16.59

Verš

bhavān hi kāraṇaṁ tatra
sarva-jño jagad-īśvaraḥ
anugrahaṁ nigrahaṁ vā
manyase tad vidhehi naḥ

Synonyma

bhavān — Ty, vznešený; hi — jistĕ; kāraṇam — příčina; tatra — co se tohoto týče (odstranĕní iluze); sarva-jñaḥ — znalec všeho; jagat-īśvaraḥ — svrchovaný vládce vesmíru; anugraham — projev příznĕ; nigraham — potrestání; vā — nebo; manyase — (cokoliv) považuješ; tat — to; vidhehi — zařiď; naḥ — pro nás.

Překlad

Ó Pane, jako vševĕdoucí Pán vesmíru jsi Ty skutečnou příčinou osvobození od iluze. Prosím zařiď pro nás cokoliv považuješ za vhodné, ať je to milost či trest.

10.16.60

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ākarṇya vacaḥ prāha
bhagavān kārya-mānuṣaḥ
nātra stheyaṁ tvayā sarpa
samudraṁ yāhi mā ciram
sva-jñāty-apatya-dārāḍhyo
go-nṛbhir bhujyate nadī

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — toto; ākarṇya — když vyslechl; vacaḥ — tato slova; prāha — pak pravil; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; kārya-mānuṣaḥ — jenž jednal jako lidská bytost; na — ne; atra — tady; stheyam — mĕl bys zůstat; tvayā — ty; sarpa — Můj milý hade; samudram — do oceánu; yāhi — jdi; mā ciram — neprodlenĕ; sva — svými; jñāti — společníky; apatya — dĕtmi; dāra — a manželkami; āḍhyaḥ — dostatečnĕ doprovázený; go — kravami; nṛbhiḥ — a lidmi; bhujyate — nechť je využívaná; nadī — řeka Yamunā.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž jednal jako lidská bytost, vyslechl Kāliyova slova, odpovĕdĕl: Ó hade, už tady nesmíš dále zůstat. Vrať se ihned se svou družinou dĕtí, manželek a dalších příbuzných a přátel zpátky do oceánu. Tuto řeku nechť využívají krávy a lidé.

10.16.61

Verš

ya etat saṁsmaren martyas
tubhyaṁ mad-anuśāsanam
kīrtayann ubhayoḥ sandhyor
na yuṣmad bhayam āpnuyāt

Synonyma

yaḥ — který; etat — na tento; saṁsmaret — vzpomíná; martyaḥ — smrtelník; tubhyam — tobĕ; mat — Můj; anuśāsanam — příkaz; kīrtayan — vyprávĕjící; ubhayoḥ — bĕhem obou; sandhyoḥ — přelomů dne; na — ne; yuṣmat — z tebe; bhayam — strach; āpnuyāt — dostane.

Překlad

Jestliže bude nĕjaký smrtelník pozornĕ vzpomínat na tento příkaz, který ti dávám (abys opustil Vṛndāvan a odebral se do oceánu), a bude o této události vyprávĕt bĕhem východu i západu slunce, nikdy se tĕ nebude bát.

10.16.62

Verš

yo ’smin snātvā mad-ākrīḍe
devādīṁs tarpayej jalaiḥ
upoṣya māṁ smarann arcet
sarva-pāpaiḥ pramucyate

Synonyma

yaḥ — kdo; asmin — v tomto (Kāliyovĕ jezeře v řece Yamunĕ); snātvā — poté, co se vykoupe; mat-ākrīḍe — místĕ, kde probíhala Má zábava; deva-ādīn — polobohy a další osobnosti hodné uctívání; tarpayet — uspokojí; jalaiḥ — s vodou (z tohoto jezera); upoṣya — držící půst; mām — na Mĕ; smaran — vzpomínající; arcet — uctívá; sarva-pāpaiḥ — všech hříšných reakcí; pramucyate — zbaví se.

Překlad

Pokud se nĕkdo vykoupe na tomto místĕ, kde probĕhla Má zábava, a obĕtuje vodu z tohoto jezera polobohům a dalším osobnostem hodným uctívání nebo pokud bude držet půst, řádnĕ Mĕ uctívat a vzpomínat na Mĕ, jistĕ se zbaví všech hříšných reakcí.

Význam

Podle ācāryů vyslovil Pán tento verš proto, aby dal Kāliyovi jasnĕ najevo, že v žádném případĕ nesmí zůstat v jezeře u Yamuny. I když hadovi milostivĕ odpustil a nařídil mu, aby se odebral do oceánu se všemi svými společníky, Kāliyu by nemĕlo ani napadnout Pána požádat, aby v jezeře mohl zůstat, protože to se teď mĕlo stát svatým místem pro duchovní poutníky.

10.16.63

Verš

dvīpaṁ ramaṇakaṁ hitvā
hradam etam upāśritaḥ
yad-bhayāt sa suparṇas tvāṁ
nādyān mat-pāda-lāñchitam

Synonyma

dvīpam — velký ostrov; ramaṇakam — jménem Ramaṇaka; hitvā — poté, co jsi opustil; hradam — v malém jezeře; etam — tomto; upāśritaḥ — vyhledals útočištĕ; yat — z nĕhož; bhayāt — kvůli strachu; saḥ — ten; suparṇaḥ — Garuḍa; tvām — tebe; na adyāt — nepozře; mat-pāda — Mýma nohama; lāñchitam — poznačeného.

Překlad

Kvůli strachu z Garuḍy jsi opustil ostrov Ramaṇaka a vyhledal útočištĕ v tomto jezeře. Jelikož jsi teď ale poznačený otisky Mých chodidel, Garuḍa se už nebude pokoušet tĕ pozřít.

10.16.64

Verš

śrī-ṛṣir uvāca
mukto bhagavatā rājan
kṛṣṇenādbhuta-karmaṇā
taṁ pūjayām āsa mudā
nāga-patnyaś ca sādaram

Synonyma

śrī-ṛṣiḥ uvāca — mudrc (Śukadeva) pravil; muktaḥ — osvobozený; bhagavatā — Nejvyšší Osobností Božství; rājan — ó králi Parīkṣite; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; adbhuta-karmaṇā — jehož činnosti jsou úžasné; tam — Jeho; pūjayām āsa — uctíval; mudā — s radostí; nāga — hada; patnyaḥ — manželky; ca — a; sa-ādaram — s vážností.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, poté, co ho Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, jehož činnosti jsou úžasné, osvobodil, Kāliya se připojil ke svým manželkám a společnĕ Pána s velkou radostí a vážností uctívali.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura komentuje tento verš takto: „Slovo adbhuta-karmaṇā poukazuje na Pánovo úžasné jednání, když obyvatele Vṛndāvanu zachránil před Kāliyou, samotného Kāliyu zachránil před Garuḍou a udĕlil milost jak obĕtem, tak původci tohoto násilí.“ Slovo kṛṣṇena, „Kṛṣṇou“, vyjadřuje, že jelikož byly Kāliyovy manželky velkými oddanými Pána a vĕnovaly Mu svou lásku, Kṛṣṇa odstranil (karṣaṇam) Kāliyův přečin proti Pánovu oddanému Garuḍovi i jeho zlé jednání vůči obyvatelům Vṛndāvanu, kteří jsou Pánovi velmi drazí.

10.16.65-67

Verš

divyāmbara-sraṅ-maṇibhiḥ
parārdhyair api bhūṣaṇaiḥ
divya-gandhānulepaiś ca
mahatyotpala-mālayā

pūjayitvā jagan-nāthaṁ
prasādya garuḍa-dhvajam
tataḥ prīto ’bhyanujñātaḥ
parikramyābhivandya tam

sa-kalatra-suhṛt-putro
dvīpam abdher jagāma ha
tadaiva sāmṛta-jalā
yamunā nirviṣābhavat
anugrahād bhagavataḥ
krīḍā-mānuṣa-rūpiṇaḥ

Synonyma

divya — božskými; ambara — odĕvy; srak — girlandami; maṇibhiḥ — a drahokamy; para-ardhyaiḥ — velmi cennými; api — také; bhūṣaṇaiḥ — ozdobami; divya — božskými; gandha — voňavkami; anulepaiḥ — a mastmi; ca — rovnĕž; mahatyā — skvĕlých; utpala — z lotosů; mālayā — girlandou; pūjayitvā — když uctil; jagat-nātham — Pána vesmíru; prasādya — když uspokojil; garuḍa-dhvajam — Jeho, jenž má na praporu symbol Garuḍy; tataḥ — potom; prītaḥ — potĕšený; abhyanujñātaḥ — když dostal svolení se vzdálit; parikramya — poté, co obřadnĕ obešel; abhivandya — poté, co složil poklony; tam — Jemu; sa — společnĕ se; kalatra — svými manželkami; suhṛt — přáteli; putraḥ — a dĕtmi; dvīpam — na ostrov; abdheḥ — v moři; jagāma — odešel; ha — jistĕ; tadā eva — v tu samou chvíli; sa-amṛta — nektarová; jalā — její voda; yamunā — řeka Yamunā; nirviṣā — zbavená jedu; abhavat — stala se; anugrahāt — milostí; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; krīḍā — za účelem hravých zábav; mānuṣa — vypadající jako človĕk; rūpiṇaḥ — projevující podobu.

Překlad

Kāliya uctil Pána vesmíru tím, že Mu daroval skvostné šaty s náhrdelníky, drahokamy a dalšími cennými ozdobami, s prvotřídními voňavkami a mastmi a s velkou girlandou z lotosových kvĕtů. Když Kāliya takto potĕšil Pána, jehož prapor nese symbol Garuḍy, cítil se spokojený. Poté, co od Pána dostal svolení se vzdálit, Ho obřadnĕ obešel a složil Mu poklony. Pak vzal své manželky, přátele a dĕti a odebral se na svůj ostrov v moři. V tu samou chvíli, kdy Kāliya odešel, se Yamunā vrátila do svého původního stavu, nedotčená jedem a plná vody jako nektar. To se stalo milostí Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, jenž projevoval zdánlivĕ lidskou podobu, aby se tĕšil ze svých zábav.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura napsal k tomuto verši obsáhlý komentář. Na vysvĕtlení slova maṇibhiḥ – „(Kāliya uctíval Pána) drahokamy“ – ācārya cituje ze Śrī Rādhā-kṛṣṇa-gaṇoddeśa-dīpiky (2.129) Rūpy Gosvāmīho:

kaustubhākhyo maṇir yena
praviśya hradam auragam
kāliya-preyasi-vṛnda-
hastair ātmopahāritaḥ

„Pán nechal svůj drahokam Kaustubha potopit se do hadova jezera a pak zařídil, aby ho dostal zpátky z rukou Kāliyových manželek.“ Jelikož chtĕl Pán Kṛṣṇa jednat jako obyčejná lidská bytost, způsobil, že se Jeho transcendentální drahokam Kaustubha stal neviditelným a objevil se v Kāliyovĕ pokladnici. Když potom nastal vhodný okamžik, kdy mĕl Kāliya uctívat Pána mnoha různými drahokamy a šperky, hadovy manželky, které nepostřehly Pánův transcendentální trik, Ho obdarovaly kamenem Kaustubha, neboť ho považovaly za jeden z drahokamů v jejich vlastnictví.

Ācārya rovnĕž vysvĕtluje, proč je Pán Kṛṣṇa v tomto verši popsán jako garuḍa-dhvaja, „ten, jehož prapor nese symbol Jeho přepravce, Garuḍy.“ Kāliya se také chtĕl stát přepravcem Pána Kṛṣṇy. Garuḍa a hadi jsou původnĕ spříznĕní jako bratři, a tak si Kāliya přál Pánu Kṛṣṇovi naznačit: „Kdyby ses nĕkdy potřeboval dostat na nĕjaké vzdálené místo, vzpomeň si také na mĕ jako na svého přepravce. Jsem služebník Tvého služebníka a bĕhem okamžiku dokážu urazit stamilióny yojanů.“ Proto Purāṇy vyprávĕjí, že když bĕhem vĕčného cyklu Kṛṣṇových zábav Kaṁsa nařizuje Pánu, aby přijel do Mathury, nĕkdy tam jede na Kāliyovi.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šestnácté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa trestá hada Kāliyu“.

KAPITOLA SEDMNÁCTÁ

Kāliyův příbĕh

10.17.1

Verš

śrī-rājovāca
nāgālayaṁ ramaṇakaṁ
kathaṁ tatyāja kāliyaḥ
kṛtaṁ kiṁ vā suparṇasya
tenaikenāsamañjasam

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král pravil; nāga — hadů; ālayam — sídlo; ramaṇakam — ostrov jménem Ramaṇaka; katham — proč; tatyāja — opustil; kāliyaḥ — Kāliya; kṛtam — vzniklo; kim vā — a proč; suparṇasya — Garuḍy; tena — vůči nĕmu, Kāliyovi; ekena — jedinému; asamañjasam — nepřátelství.

Překlad

(Po vyslechnutí popisu, jak Pán Kṛṣṇa potrestal Kāliyu,) král Parīkṣit položil otázku: Proč Kāliya opustil ostrov Ramaṇaka, sídlo hadů, a proč se jen vůči nĕmu začal Garuḍa chovat tak nepřátelsky?

10.17.2-3

Verš

śrī-śuka uvāca
upahāryaiḥ sarpa-janair
māsi māsīha yo baliḥ
vānaspatyo mahā-bāho
nāgānāṁ prāṅ-nirūpitaḥ

svaṁ svaṁ bhāgaṁ prayacchanti
nāgāḥ parvaṇi parvaṇi
gopīthāyātmanaḥ sarve
suparṇāya mahātmane

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; upahāryaiḥ — kteří byli kvalifikovaní připravovat obĕtiny; sarpa-janaiḥ — plemenem hadů; māsi māsi — každý mĕsíc; iha — tady (v sídle Nāgů); yaḥ — kterou; baliḥ — obĕtinu; vānaspatyaḥ — u paty stromu; mahā-bāho — ó Parīkṣite s mocnými pažemi; nāgānām — hadům; prāk — dříve; nirūpitaḥ — stanovený; svam svam — každý svůj; bhāgam — podíl; prayacchanti — předkládají; nāgāḥ — hadi; parvaṇi parvaṇi — vždy jednou mĕsíčnĕ; gopīthāya — pro ochranu; ātmanaḥ — sebe samotných; sarve — všichni; suparṇāya — Garuḍovi; mahā-ātmane — mocnému.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Aby Garuḍa hady nepozřel, uzavřeli s ním kdysi dohodu, podle které mu mĕli každý mĕsíc předkládat k patĕ jednoho stromu obĕtinu. Ve stanovený den, ó králi Parīkṣite, tedy všichni hadi připravovali tomuto mocnému přepravci Viṣṇua svou obĕť, kterou si zajistili ochranu.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí další možné vysvĕtlení tohoto verše. Upahāryaiḥ lze také přeložit „tĕmi, kteří mají být pozřeni“ a sarpa-janaiḥ může znamenat „tĕmi lidskými bytostmi, kterým vládlo či které vlastnilo plémĕ hadů“. Podle této verze se jistá skupina lidských bytostí dostala pod vládu hadů, kteří je mohli požírat. Aby tomu ti lidé předešli, připravovali jednou mĕsíčnĕ obĕť hadům, kteří zase část této obĕti předkládali Garuḍovi, aby on nepozřel je. Výše uvedený překlad se zakládá na komentáři Śrīly Sanātany Gosvāmīho a na překladu Śrīly Prabhupādy v jeho knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství. Všichni ācāryové se každopádnĕ shodují na tom, že si hadi od Garuḍy kupovali ochranu.

10.17.4

Verš

viṣa-vīrya-madāviṣṭaḥ
kādraveyas tu kāliyaḥ
kadarthī-kṛtya garuḍaṁ
svayaṁ taṁ bubhuje balim

Synonyma

viṣa — ze svého jedu; vīrya — a své síly; mada — v omámení; āviṣṭaḥ — pohroužený; kādraveyaḥ — syn Kadrū; tu — na druhou stranu; kāliyaḥ — Kāliya; kadarthī-kṛtya — znevažující; garuḍam — Garuḍu; svayam — sám; tam — tu; bubhuje — požíral; balim — obĕtinu.

Překlad

I když všichni ostatní hadi poctivĕ přinášeli Garuḍovi obĕtiny, jeden had – namyšlený Kāliya, syn Kadrū, – opakovanĕ všechny tyto obĕtiny požíral dřív, než si je Garuḍa stačil vzít. Kāliya tedy takto přímo pohrdal přepravcem Pána Viṣṇua.

10.17.5

Verš

tac chrutvā kupito rājan
bhagavān bhagavat-priyaḥ
vijighāṁsur mahā-vegaḥ
kāliyaṁ samapādravat

Synonyma

tat — to; śrutvā — když uslyšel; kupitaḥ — rozhnĕvaný; rājan — ó králi; bhagavān — mocný Garuḍa; bhagavat-priyaḥ — drahý oddaný Nejvyšší Osobnosti Božství; vijighāṁsuḥ — s úmyslem ho zabít; mahā-vegaḥ — velmi rychlý; kāliyam — ke Kāliyovi; samupādravat — pospíchal.

Překlad

Ó králi, nesmírnĕ mocný Garuḍa, který je velmi drahý Nejvyššímu Pánu, se rozhnĕval, když to uslyšel. S úmyslem Kāliyu zabít se hnal na hada ohromnou rychlostí.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že slovo mahā-vega vyjádřuje, že Garuḍu v jeho velké rychlosti nemůže nikdo zastavit.

10.17.6

Verš

tam āpatantaṁ tarasā viṣāyudhaḥ
pratyabhyayād utthita-naika-mastakaḥ
dadbhiḥ suparṇaṁ vyadaśad dad-āyudhaḥ
karāla-jihrocchvasitogra-locanaḥ

Synonyma

tam — nĕmu, Garuḍovi; āpatantam — útočícímu; tarasā — rychle; viṣa — v podobĕ jedu; āyudhaḥ — který mĕl zbraň; prati — proti; abhyayāt — hnal se; utthita — zdvižené; na eka — mnohé; mastakaḥ — jeho hlavy; dadbhiḥ — svými zuby; suparṇam — Garuḍu; vyadaśat — kousl; dat-āyudhaḥ — jehož zuby byly zbranĕ; karāla — dĕsivé; jihvā — své jazyky; ucchvasita — zvĕtšil; ugra — a strašlivé; locanaḥ — své oči.

Překlad

Když ho Garuḍa prudce napadl, Kāliya, který mĕl zbraň v podobĕ jedu, zdvihl své početné hlavy k protiútoku. Vyplázl své dĕsivé jazyky, zvĕtšil své strašlivé oči a potom Garuḍu kousl zbranĕmi v podobĕ zubů.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že Kāliya používal zbraň v podobĕ jedu na dálku tak, že jed plival na nepřítele, a pokud ho mĕl na dosah, kousal ho svými hrozivými jedovými zuby.

10.17.7

Verš

taṁ tārkṣya-putraḥ sa nirasya manyumān
pracaṇḍa-vego madhusūdanāsanaḥ
pakṣeṇa savyena hiraṇya-rociṣā
jaghāna kadru-sutam ugra-vikramaḥ

Synonyma

tam — jeho, Kāliyu; tārkṣya-putraḥ — syn Kaśyapy; saḥ — on, Garuḍa; nirasya — poté, co odrazil; manyu-mān — plný hnĕvu; pracaṇḍa-vegaḥ — pohybující se hrozivou rychlostí; madhusūdana-āsanaḥ — ten, který nosí Pána Madhusūdanu, Kṛṣṇu; pakṣeṇa — křídlem; savyena — levým; hiraṇya — jako zlato; rociṣā — jehož záře; jaghāna — udeřil; kadrū-sutam — syna Kadrū (Kāliyu); ugra — mocná; vikramaḥ — jeho síla.

Překlad

Rozhnĕvaný syn Tārkṣyi se při odrážení Kāliyova útoku pohyboval ohromnou rychlostí. Tento nesmírnĕ mocný přepravce Pána Madhusūdany udeřil syna Kadrū levým křídlem, které zářilo jako zlato.

10.17.8

Verš

suparṇa-pakṣābhihataḥ
kāliyo ’tīva vihvalaḥ
hradaṁ viveśa kālindyās
tad-agamyaṁ durāsadam

Synonyma

suparṇa — Garuḍy; pakṣa — křídlem; abhihataḥ — udeřený; kāliyaḥ — Kāliya; atīva — nesmírnĕ; vihvalaḥ — rozrušený; hradam — do jezera; viveśa — vstoupil; kālindyāḥ — u řeky Yamuny; tat-agamyam — k nĕmuž se Garuḍa nemohl příblížit; durāsadam — obtížnĕ přístupného.

Překlad

Kāliya, zasažený Garuḍovým křídlem, byl nesmírnĕ rozrušen, a tak vyhledal útočištĕ v jezeře vedle řeky Yamuny. Garuḍa do tohoto jezera nemohl vstoupit a nemohl se k nĕmu ani přiblížit.

10.17.9

Verš

tatraikadā jala-caraṁ
garuḍo bhakṣyam īpsitam
nivāritaḥ saubhariṇā
prasahya kṣudhito ’harat

Synonyma

tatra — tam (v tom jezeře); ekadā — jednou; jala-caram — vodního tvora; garuḍaḥ — Garuḍa; bhakṣyam — svou přirozenou potravu; īpsitam — chtĕného; nivāritaḥ — dostal zákaz; saubhariṇā — od Saubhariho Muniho; prasahya — poté, co sebral odvahu; kṣudhitaḥ — hladový; aharat — vzal.

Překlad

V tom samém jezeře chtĕl kdysi Garuḍa pozřít nĕjakou rybu, což je koneckonců jeho přirozená potrava. Přestože mu to zakázal mudrc Saubhari, který tam ve vodĕ meditoval, Garuḍa se odvážil rybu chytit, jelikož mĕl hlad.

Význam

Nyní Śukadeva Gosvāmī vysvĕtluje, proč Garuḍa nemĕl přístup do jezera na řece Yamunĕ. Požírat ryby je pro ptáky přirozené a velký pták Garuḍa se tedy nedopouští ničeho špatného, když se živí rybami. Tak to Pán zařídil. Oproti tomu Saubhari Muni se dopustil přestupku, když mnohem vznešenĕjší osobnosti zakázal jíst její přirozenou stravu. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura se Saubhari dopustil dvou přestupků: za prvé se opovážil nařizovat svrchovanĕ vznešené duši, jakou je Garuḍa, a za druhé bránil Garuḍovi uspokojit své přání.

10.17.10

Verš

mīnān su-duḥkhitān dṛṣṭvā
dīnān mīna-patau hate
kṛpayā saubhariḥ prāha
tatratya-kṣemam ācaran

Synonyma

mīnān — ryby; su-duḥkhitān — velmi nešťastné; dṛṣṭvā — když vidĕl; dīnān — nebohé; mīna-patau — rybí vůdce; hate — když byl usmrcen; kṛpayā — ze soucitu; saubhariḥ — Saubhari; prāha — promluvil; tatratya — tĕm, kdo tam žili; kṣemam — blaho; ācaran — ve snaze zajistit.

Překlad

Když Saubhari vidĕl, jak jsou nebohé ryby v tom jezeře ze smrti svého vůdce nešťastné, pronesl následující kletbu v domnĕní, že jedná milostivĕ pro blaho obyvatel jezera.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti vysvĕtluje, že není-li náš takzvaný soucit ve shodĕ s pokynem Nejvyššího Pána, pak vzbudí jen rozruch. Jelikož Saubhari zakázal Garuḍovi přibližovat se k onomu jezeru, nastĕhoval se do nĕho Kāliya a zabydlel se tam, což přivodilo zkázu všem jeho obyvatelům.

10.17.11

Verš

atra praviśya garuḍo
yadi matsyān sa khādati
sadyaḥ prāṇair viyujyeta
satyam etad bravīmy aham

Synonyma

atra — do tohoto jezera; praviśya — poté, co vstoupí; garuḍaḥ — Garuḍa; yadi — jestliže; matsyān — ryby; saḥ — on; khādati — požírá; sadyaḥ — okamžitĕ; prāṇaiḥ — o svou životní sílu; viyujyeta — bude připraven; satyam — po pravdĕ; etat — toto; bravīmi — říkám; aham — já.

Překlad

Pokud se Garuḍa ještĕ nĕkdy do tohoto jezera vrátí a bude tady požírat ryby, přijde okamžitĕ o život. To, co říkám, je pravda.

Význam

Ācāryové v této souvislosti vysvĕtlují, že Saubhari Muni kvůli své hmotné připoutanosti a náklonnosti k rybĕ nedokázal vidĕt danou situaci z duchovního hlediska. Devátý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu popisuje, jak následkem tohoto přestupku poklesl. Kvůli pýše pozbyl Saubhari Muni sílu své askeze a s ní i svou duchovní krásu a štĕstí. Když se Garuḍa přiblížil k Yamunĕ, Saubhari Muni uvažoval: „Je to sice možná osobní společník Nejvyššího Pána, ale já ho přesto prokleji a dokonce i zabiji, pokud neuposlechne můj příkaz.“ Takový urážlivý postoj vůči vznešenému vaiṣṇavovi jistĕ zničí příznivé životní postavení.

Jak uvádí devátý zpĕv, Saubhari Muni se oženil s mnoha krásnými dívkami a velmi v jejich společnosti trpĕl. Jelikož si však svého času zajistil slávu tím, že vyhledal útočištĕ v řece Yamunĕ ve Śrī Vṛndāvanu, získal nakonec osvobození.

10.17.12

Verš

tat kāliyaḥ paraṁ veda
nānyaḥ kaścana lelihaḥ
avātsīd garuḍād bhītaḥ
kṛṣṇena ca vivāsitaḥ

Synonyma

tam — to; kāliyaḥ — Kāliya; param — jen; veda — vĕdĕl; na — ne; anyaḥ — jiný; kaścana — jakýkoliv; lelihaḥ — had; avātsīt — sídlil; garuḍāt — z Garuḍy; bhītaḥ — se strachem; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; ca — a; vivāsitaḥ — vyhnaný.

Překlad

Ze všech hadů se jen Kāliya dozvĕdĕl o této události a jelikož se bál Garuḍy, usadil se v onom jezeře u Yamuny. Pozdĕji ho odtamtud vyhnal Pán Kṛṣṇa.

10.17.13-14

Verš

kṛṣṇaṁ hradād viniṣkrāntaṁ
divya-srag-gandha-vāsasam
mahā-maṇi-gaṇākīrṇaṁ
jāmbūnada-pariṣkṛtam

upalabhyotthitāḥ sarve
labdha-prāṇā ivāsavaḥ
pramoda-nibhṛtātmāno
gopāḥ prītyābhirebhire

Synonyma

kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; hradāt — z jezera; viniṣkrāntam — vycházejícího; divya — božské; srak — majícího girlandy; gandha — voňavky; vāsasam — a odĕvy; mahā-maṇi-gaṇa — mnoha skvostnými drahokamy; ākīrṇam — pokrytého; jāmbūnada — zlatem; pariṣkṛtam — ozdobeného; upalabhya — když vidĕli; utthitāḥ — vstávající; sarve — všichni; labdha-prāṇāḥ — jimž se vrátila životní síla; iva — jako; asavaḥ — smysly; pramoda — radostí; nibhṛta-ātmānaḥ — naplnĕní; gopāḥ — pastevci; prītyā — s láskou; abhirebhire — Ho objímali.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī navázal na svůj popis toho, jak Kṛṣṇa Kāliyu potrestal:) Kṛṣṇa vyšel z jezera a mĕl na sobĕ božské girlandy, voňavky a odĕvy, byl pokrytý mnoha skvostnými drahokamy a ozdobený zlatem. Jakmile Ho pastevci spatřili, všichni hned vstali, stejnĕ jako se proberou k životu smysly človĕka, který byl v bezvĕdomí. S velkou radostí a láskou Ho objímali.

10.17.15

Verš

yaśodā rohiṇī nando
gopyo gopāś ca kaurava
kṛṣṇaṁ sametya labdhehā
āsan śuṣkā nagā api

Synonyma

yaśodā rohiṇī nandaḥ — Yaśodā, Rohiṇī a Nanda Mahārāja; gopyaḥ — ženy pastevců; gopāḥ — pastevci; ca — a; kaurava — ó Parīkṣite, potomku Kurua; kṛṣṇam — s Pánem Kṛṣṇou; sametya — když se setkali; labdha — znovu obdaření; īhāḥ — svými vĕdomými schopnostmi; āsan — stali se; śuṣkāḥ — uschlé; nagāḥ — stromy; api — dokonce i.

Překlad

Yaśodā, Rohiṇī, Nanda a všechny ostatní gopī a gopové opĕt nabyli své životní síly a šli za Kṛṣṇou. Ó potomku Kurua, dokonce i uschlé stromy znovu ožily.

10.17.16

Verš

rāmaś cācyutam āliṅgya
jahāsāsyānubhāva-vit
premṇā tam aṅkam āropya
punaḥ punar udaikṣata
gāvo vṛṣā vatsataryo
lebhire paramāṁ mudam

Synonyma

rāmaḥ — Pán Balarāma; ca — a; acyutam — Kṛṣṇu, neselhávající Nejvyšší Osobnost Božství; āliṅgya — poté, co obejmul; jahāsa — smál se; asya — Jeho; anubhāva-vit — dobře znající všemohoucnost; premṇā — z lásky; tam — Ho; aṅkam — na svůj klín; āropya — poté, co vysadil; punaḥ punaḥ — znovu a znovu; udaikṣata — hledĕl; gāvaḥ — krávy; vṛṣāḥ — býci; vatsataryaḥ — jalovičky; lebhire — dosáhli; paramām — nejvyššího; mudam — potĕšení.

Překlad

Pán Balarāma obejmul svého bratra, jenž nikdy neselhává, a smál se, neboť dobře vĕdĕl, jak je Kṛṣṇa mocný. Jelikož k Nĕmu cítil silnou lásku, zvedl Kṛṣṇu na klín a znovu a znovu na Nĕj hledĕl. I krávy, býci a jalovičky zakoušely to nejvyšší potĕšení.

10.17.17

Verš

nandaṁ viprāḥ samāgatya
guravaḥ sa-kalatrakāḥ
ūcus te kāliya-grasto
diṣṭyā muktas tavātmajaḥ

Synonyma

nandam — k Nandovi Mahārājovi; viprāḥ — brāhmaṇové; samāgatya — poté, co přišli; guravaḥ — ctihodné osobnosti; sa-kalatrakāḥ — se svými manželkami; ūcuḥ — řekli; te — oni; kāliya-grastaḥ — uchvácený Kāliyou; diṣṭyā — Prozřetelností; muktaḥ — osvobozený; tava — tvůj; ātma-jaḥ — syn.

Překlad

Všichni ctihodní brāhmaṇové se svými manželkami přišli poblahopřát Nandovi Mahārājovi a řekli mu: „Tvůj syn byl v sevření Kāliyi, ale milostí Prozřetelnosti je teď volný.“

10.17.18

Verš

dehi dānaṁ dvi-jātīnāṁ
kṛṣṇa-nirmukti-hetave
nandaḥ prīta-manā rājan
gāḥ suvarṇaṁ tadādiśat

Synonyma

dehi — mĕl bys dát; dānam — milodary; dvi-jātīnām — brāhmaṇům; kṛṣṇa-nirmukti — Kṛṣṇova bezpečí; hetave — za účelem; nandaḥ — Nanda Mahārāja; prīta-manāḥ — spokojený v mysli; rājan — ó králi Parīkṣite; gāḥ — krávy; suvarṇam — zlato; tadā — tehdy; ādiśat — dal.

Překlad

Brāhmaṇové pak poradili Nandovi Mahārājovi: „Mĕl by ses postarat, aby se tvému synovi Kṛṣṇovi vždy vyhýbalo nebezpečí, a proto bys mĕl rozdat milodary brāhmaṇům.“ Nanda Mahārāja jim pak se spokojenou myslí velmi rád daroval krávy a zlato, ó králi.

10.17.19

Verš

yaśodāpi mahā-bhāgā
naṣṭa-labdha-prajā satī
pariṣvajyāṅkam āropya
mumocāśru-kalāṁ muhuḥ

Synonyma

yaśodā — matka Yaśodā; api — a; mahā-bhāgā — velmi požehnaná; naṣṭa — ztraceného; labdha — a znovu získaného; prajā — svého syna; satī — ctnostná žena; pariṣvajya — objímající; aṅkam — na svůj klín; āropya — když vysadila; mumoca — ronila; aśru — slz; kalām — proudy; muhuḥ — opakovanĕ.

Překlad

Velmi požehnaná matka Yaśodā, která přišla o syna a poté Ho zase získala, si Ho posadila na klín. Ta ctnostná žena Ho opakovanĕ objímala a přitom ronila nepřetržité proudy slz.

10.17.20

Verš

tāṁ rātriṁ tatra rājendra
kṣut-tṛḍbhyāṁ śrama-karṣitāḥ
ūṣur vrayaukaso gāvaḥ
kālindyā upakūlataḥ

Synonyma

tām — té; rātrim — noci; tatra — tam; rāja-indra — ó nejvznešenĕjší z králů; kṣut-tṛḍbhyām — hladem a žízní; śrama — a únavou; karṣitāḥ — zesláblí; ūṣuḥ — zůstali; vraja-okasaḥ — lidé z Vṛndāvanu; gāvaḥ — a krávy; kālindyāḥ — Yamuny; upakūlataḥ — poblíž břehu.

Překlad

Ó nejlepší z králů (Parīkṣite), obyvatelé Vṛndāvanu se cítili velmi zesláblí hladem, žízní a únavou, a proto i s kravami strávili noc tam, kde byli. Ulehli u břehu Kālindī.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī podotýká, že i když byli lidé zesláblí hladem a žízní, nepili mléko od krav, které tam byly přítomné, protože se báli, že bylo znečištĕné hadím jedem. Obyvatelé Vṛndāvanu mĕli takovou radost, když se jim jejich milovaný Kṛṣṇa vrátil, že nechtĕli jít zpátky do svých domů. Chtĕli zůstat s Kṛṣṇou na břehu Yamuny, aby Ho mohli mít stále na očích. Proto se rozhodli ulehnout k odpočinku u břehu řeky.

10.17.21

Verš

tadā śuci-vanodbhūto
dāvāgniḥ sarvato vrajam
suptaṁ niśītha āvṛtya
pradagdhum upacakrame

Synonyma

tadā — tehdy; śuci — letním; vana — v lese; udbhūtaḥ — který vzplál; dāva-agniḥ — požár; sarvataḥ — ze všech stran; vrajam — obyvatele Vṛndāvanu; suptam — spící; niśīthe — uprostřed noci; āvṛtya — poté, co obklopil; pradagdhum — pálit; upacakrame — začal.

Překlad

V noci, když všichni lidé z Vṛndāvanu spali, se v suchém letním lese vznítil velký požár. Obklopil obyvatele Vraji ze všech stran a začal je pálit.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī a Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura komentují, že nĕjaký vĕrný přítel Kāliyi na sebe možná vzal podobu lesního požáru, aby svého přítele pomstil, nebo možná požár projevil nĕjaký démon, který byl následovníkem Kaṁsy.

10.17.22

Verš

tata utthāya sambhrāntā
dahyamānā vrajaukasaḥ
kṛṣṇaṁ yayus te śaraṇaṁ
māyā-manujam īśvaram

Synonyma

tataḥ — potom; utthāya — když se probudili; sambhrāntāḥ — rozrušení; dahyamānāḥ — kterým hrozilo uhoření; vraja-okasaḥ — lidé z Vraji; kṛṣṇam — ke Kṛṣṇovi; yayuḥ — šli; te — oni; śaraṇam — vyhledat útočištĕ; māyā — působením své energie; manujam — jenž vypadal jako lidská bytost; īśvaram — Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Tehdy se obyvatelé Vṛndāvanu probudili a byli velmi rozrušení z velkého ohnĕ, který jim hrozil uhořením. Vyhledali proto útočištĕ u Kṛṣṇy, Nejvyššího Pána, jenž díky své duchovní energii vypadal jako obyčejná lidská bytost.

Význam

Śruti neboli védské mantry uvádĕjí: svarūpa-bhūtayā nitya-śaktyā māyākhyayā – „Pánova vĕčná energie zvaná māyā vždy patří k Jeho původní podobĕ.“ Vĕčné duchovní tĕlo Nejvyššího Pána má tedy v sobĕ nekonečnou energii, která bez námahy řídí veškerou existenci podle vševĕdoucí touhy Absolutní Pravdy. Obyvatelé Vṛndāvanu vyhledali útočištĕ u Kṛṣṇy s myšlenkou: „Tento požehnaný chlapec bude jistĕ Bohem zplnomocnĕný k tomu, aby nás zachránil.“ Vzpomínali na slova mudrce Gargy Muniho, která pronesl bĕhem obřadu u příležitosti narození Pána Kṛṣṇy: anena sarva-durgāṇi yūyam añjas tariṣyatha. „A jedinĕ Jeho milostí překonáte všechny nesnáze.“ (Bhāg. 10.8.16) Proto obyvatelé Vṛndāvanu, kteří mĕli naprostou víru v Kṛṣṇu, vyhledali útočištĕ u Pána s nadĕjí, že budou zachránĕni před blížící se pohromou, která hrozila od lesního požáru.

10.17.23

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-bhaga
he rāmāmita-vikrama
eṣa ghoratamo vahnis
tāvakān grasate hi naḥ

Synonyma

kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; mahā-bhāga — ó Pane všeho majestátu; he rāma — ó Pane Balarāmo, zdroji všeho štĕstí; amita-vikrama — Ty, který máš neomezenou moc; eṣaḥ — tento; ghora-tamaḥ — dĕsivý; vahniḥ — oheň; tāvakān — kteří jsme Tví; grasate — pohlcuje; hi — vskutku; naḥ — nás.

Překlad

(Obyvatelé Vṛndāvanu řekli:) Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, ó Pane všeho majestátu! Ó Rāmo, který máš neomezenou moc! Nás, Tvé oddané, brzy pohltí tento dĕsivý oheň!

10.17.24

Verš

su-dustarān naḥ svān pāhi
kālāgneḥ suhṛdaḥ prabho
na śaknumas tvac-caraṇaṁ
santyaktum akuto-bhayam

Synonyma

su-dustarāt — před nepřemožitelným; naḥ — nás; svān — své oddané; pāhi — prosím ochraň; kāla-agneḥ — před ohnĕm smrti; suhṛdaḥ — své opravdové přátele; prabho — ó Nejvyšší Pane; na śaknumaḥ — nedokážeme; tvat-caraṇam — Tvé nohy; santyaktum — opustit; akutaḥ-bhayam — které zahánĕjí všechen strach.

Překlad

Ó Pane, jsme Tví opravdoví přátelé a oddaní. Prosím ochraň nás před tímto nepřemožitelným ohnĕm smrti. Nikdy nedokážeme opustit Tvé lotosové nohy, jež zahánĕjí všechen strach.

Význam

Obyvatelé Vṛndāvanu řekli Kṛṣṇovi: „Pokud nás přemůže tento smrtonosný oheň, budeme oddĕleni od Tvých lotosových nohou, a to je pro nás nesnesitelné. Chceme dál sloužit Tvým lotosovým nohám, tak nás prosím ochraň.“

10.17.25

Verš

itthaṁ sva-jana-vaiklavyaṁ
nirīkṣya jagad-īśvaraḥ
tam agnim apibat tīvram
ananto ’nanta-śakti-dhṛk

Synonyma

ittham — takto; sva-jana — svých oddaných; vaiklavyam — rozrušení; nirīkṣya — když vidĕl; jagat-īśvaraḥ — Pán vesmíru; tam — ten; agnim — oheň; apibat — vypil; tīvram — hrozivý; anantaḥ — nekonečný Pán; ananta-śakti-dhṛk — který má neomezené energie.

Překlad

Když Śrī Kṛṣṇa, nekonečný Pán vesmíru, jenž má neomezenou moc, vidĕl, jak jsou Jeho oddaní rozrušení, onen hrozivý lesní požár spolkl.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmnácté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kāliyův příbĕh“.

KAPITOLA OSMNÁCTÁ

Pán Balarāma zabíjí démona Pralambu

10.18.1

Verš

śrī-śuka uvāca
atha kṛṣṇaḥ parivṛto
jñātibhir muditātmabhiḥ
anugīyamāno nyaviśad
vrajaṁ gokula-maṇḍitam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — dále; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; parivṛtaḥ — obklopený; jñātibhiḥ — svými společníky; mudita-ātmabhiḥ — kteří mĕli veselou povahu; anugīyamānaḥ — za opĕvování Jeho slávy; nyaviśat — vešel; vrajam — do Vraji; go-kula — stády krav; maṇḍitam — ozdobené.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Potom Śrī Kṛṣṇa v kruhu svých blažených společníků, kteří neustále opĕvovali Jeho slávu, vešel do vesnice Vraji ozdobené stády krav.

10.18.2

Verš

vraje vikrīḍator evaṁ
gopāla-cchadma-māyayā
grīṣmo nāmartur abhavan
nāti-preyāñ charīriṇām

Synonyma

vraje — ve Vṛndāvanu; vikrīḍatoḥ — když se oba bavili; evam — takto; gopāla — za pasáčky; chadma — přestrojení; māyayā — pomocí iluze; grīṣmaḥ — léto; nāma — tak nazývané; ṛtuḥ — roční období; abhavat — nastalo; na — ne; ati-preyān — velmi oblíbené; śarīriṇām — vtĕlenými bytostmi.

Překlad

Zatímco si Kṛṣṇa a Balarāma takto užívali života ve Vṛndāvanu v přestrojení za obyčejné pasáčky, postupnĕ nastalo léto. Toto roční období nemají vtĕlené duše příliš v oblibĕ.

Význam

V osmnácté kapitole prvního dílu knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda komentuje: „Letní období není v Indii vítané kvůli nesmírnému horku, ale ve Vṛndāvanu léto vypadalo stejnĕ jako jaro, a tak byli všichni spokojení.“

10.18.3

Verš

sa ca vṛndāvana-guṇair
vasanta iva lakṣitaḥ
yatrāste bhagavān sākṣād
rāmeṇa saha keśavaḥ

Synonyma

saḥ — toto (horké období); ca — nicménĕ; vṛndāvana — Śrī Vṛndāvanu; guṇaiḥ — díky transcendentálním vlastnostem; vasantaḥ — jaro; iva — jako; lakṣitaḥ — projevující příznaky; yatra — kde (ve Vṛndāvanu); āste — sídlí; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; sākṣāt — osobnĕ; rāmeṇa saha — společnĕ s Pánem Balarāmou; keśavaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa.

Překlad

Jelikož se však ve Vṛndāvanu osobnĕ zdržoval Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, společnĕ s Balarāmou, léto projevovalo vlastnosti jara. Takové jsou rysy vṛndāvanské oblasti.

10.18.4

Verš

yatra nirjhara-nirhrāda-
nivṛtta-svana-jhillikam
śaśvat tac-chīkararjīṣa-
druma-maṇḍala-maṇḍitam

Synonyma

yatra — kde (ve Vṛndāvanu); nirjhara — vodopádů; nirhrāda — dunĕním; nivṛtta — zastavené; svana — zvuky; jhillikam — cvrčků; śaśvat — neustále; tat — z tĕch (vodopádů); śīkara — kapkami vody; ṛjīṣa — smáčených; druma — stromů; maṇḍala — skupinkami; maṇḍitam — ozdobené.

Překlad

Hlasité dunĕní vodopádů ve Vṛndāvanu přehlušovalo cvrkot cvrčků a celou oblast zkrášlovaly skupinky stromů neustále smáčené vodní tříští z tĕchto vodopádů.

Význam

Tento a následující tři verše popisují, jak Vṛndāvan dokonce i v letním období projevoval rysy jara.

10.18.5

Verš

sarit-saraḥ-prasravaṇormi-vāyunā
kahlāra-kañjotpala-reṇu-hāriṇā
na vidyate yatra vanaukasāṁ davo
nidāgha-vahny-arka-bhavo ’ti-śādvale

Synonyma

sarit — řek; saraḥ — a jezer; prasravaṇa — (dotýkajícím se) proudů; ūrmi — a vln; vāyunā — vĕtrem; kahlāra-kañja-utpala — lotosů kahlāra, kañja a utpala; reṇu — pyl; hāriṇā — unášený; na vidyate — nebylo; yatra — kde; vana-okasām — pro obyvatele lesa; davaḥ — trýznivé horko; nidāgha — letního období; vahni — lesními požáry; arka — a sluncem; bhavaḥ — vytvářené; ati-śādvale — kde byla spousta zelené trávy.

Překlad

Vítr čeřící vlny na jezerech a na proudících řekách unášel pyl mnoha druhů lotosů a leknínů a pak celou oblast Vṛndāvanu ochlazoval. Ti, kdo tam žili, proto netrpĕli horkem žhnoucího letního slunce a sezónních lesních požárů. Ve Vṛndāvanu bylo vždy množství čerstvé zelené trávy.

10.18.6

Verš

agādha-toya-hradinī-taṭormibhir
dravat-purīṣyāḥ pulinaiḥ samantataḥ
na yatra caṇḍāṁśu-karā viṣolbaṇā
bhuvo rasaṁ śādvalitaṁ ca gṛhṇate

Synonyma

agādha — velmi hluboká; toya — jejichž voda; hradinī — řek; taṭa — na březích; ūrmibhiḥ — vlnami; dravat — zmáčené; purīṣyāḥ — jejichž bláto; pulinaiḥ — písečnými břehy; samantataḥ — na všech stranách; na — ne; yatra — kde; caṇḍa — slunce; aṁśu-karāḥ — paprsky; viṣa — jako jed; ulbaṇāḥ — prudké; bhuvaḥ — zemĕ; rasam — šťávu; śādvalitam — zelenost; ca — a; gṛhṇate — odebírají.

Překlad

Hluboké řeky svými plynoucími vlnami zmáčely své břehy, které proto byly vlhké a blátivé. Paprsky slunce, prudké jako jed, tedy nemohly odpařovat šťávu zemĕ ani vysoušet její zelenou trávu.

10.18.7

Verš

vanaṁ kusumitaṁ śrīman
nadac-citra-mṛga-dvijam
gāyan mayūra-bhramaraṁ
kūjat-kokila-sārasam

Synonyma

vanam — les; kusumitam — plný kvĕtů; śrīmat — překrásný; nadat — vydávající zvuky; citra — rozmanitá; mṛga — zvířata; dvijam — a ptáci; gāyan — zpívající; mayūra — pávi; bhramaram — a včely; kūjat — vrkající; kokila — kukačky; sārasam — a jeřábi.

Překlad

Vṛndāvanský les byl nádhernĕ ozdobený kvĕty a zvířata a ptáci mnoha druhů ho naplňovali různými hlasy. Pávi a včely zpívali a kukačky a jeřábi vrkali.

10.18.8

Verš

krīḍiṣyamāṇas tat krṣṇo
bhagavān bala-saṁyutaḥ
veṇuṁ viraṇayan gopair
go-dhanaiḥ saṁvṛto ’viśat

Synonyma

krīḍiṣyamāṇaḥ — chtĕjící si hrát; tat — do toho (vṛndāvanského lesa); kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; bala-saṁyutaḥ — doprovázený Balarāmou; veṇum — svou flétnu; viraṇayan — rozeznívající; gopaiḥ — pasáčky krav; go-dhanaiḥ — a kravami, které jsou jejich bohatstvím; saṁvṛtaḥ — obklopený; aviśat — vstoupil.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, doprovázený Pánem Balarāmou a obklopený pasáčky a kravami, hrál na flétnu a vstoupil do vṛndāvanského lesa, kde se chtĕl vĕnovat zábavám.

10.18.9

Verš

pravāla-barha-stabaka-
srag-dhātu-kṛta-bhūṣaṇāḥ
rāma-kṛṣṇādayo gopā
nanṛtur yuyudhur jaguḥ

Synonyma

pravāla — čerstvĕ vyrašené lístky; barha — paví pera; stabaka — svazky malých kvĕtů; srak — girlandy; dhātu — a barevné hlinky; kṛta-bhūṣaṇāḥ — mající na sobĕ jako ozdoby; rāma-kṛṣṇa-ādayaḥ — v čele s Pánem Balarāmou a Pánem Kṛṣṇou; gopāḥ — pasáčci; nanṛtuḥ — tančili; yuyudhuḥ — zápasili; jaguḥ — zpívali.

Překlad

Balarāma, Kṛṣṇa a Jejich přátelé pasáčci se ozdobili čerstvĕ vyrašenými lístky, pavími pery, girlandami, svazky poupat a barevnými hlinkami a tančili, zápasili a zpívali.

10.18.10

Verš

kṛṣṇasya nṛtyataḥ kecij
jaguḥ kecid avādayan
veṇu-pāṇitalaiḥ śṛṅgaiḥ
praśaśaṁsur athāpare

Synonyma

kṛṣṇasya nṛtyataḥ — zatímco Kṛṣṇa tančil; kecit — nĕkteří z nich; jaguḥ — zpívali; kecit — nĕkteří; avādayan — hudebnĕ doprovázeli; veṇu — s flétnami; pāṇi-talaiḥ — a činelky; śṛṅgaiḥ — s buvolími rohy; praśaśaṁsuḥ — pĕli chválu; atha — a; apare — jiní.

Překlad

Když Kṛṣṇa tancoval, nĕkteří z chlapců Ho doprovázeli zpĕvem, jiní hrou na flétny, činelky a buvolí rohy a další chválili Jeho tanec.

Význam

Nĕkteří pasáčci otevřenĕ opĕvovali tanec Śrī Kṛṣṇy, protože Ho chtĕli povzbudit.

10.18.11

Verš

gopa-jāti-praticchannā
devā gopāla-rūpiṇau
īḍire kṛṣṇa-rāmau ca
naṭā iva naṭaṁ nṛpa

Synonyma

gopa-jāti — jako členové společenství pastevců; praticchannāḥ — přestrojení; devāḥ — polobozi; gopāla-rūpiṇau — kteří přijali podoby pasáčků; īḍire — uctívali; kṛṣṇa-rāmau — Pána Kṛṣṇu a Pána Rāmu; ca — a; naṭāḥ — profesionální tanečníci; iva — jako; naṭam — jiného tanečníka; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi, polobozi se přestrojili za členy společenství pastevců a stejnĕ jako divadelní tanečníci chválí jiného tanečníka, uctívali Kṛṣṇu a Balarāmu, kteří také vypadali jako pasáčci krav.

10.18.12

Verš

bhramaṇair laṅghanaiḥ kṣepair
āsphoṭana-vikarṣaṇaiḥ
cikrīḍatur niyuddhena
kāka-pakṣa-dharau kvacit

Synonyma

bhramaṇaiḥ — s točením dokola; laṅghanaiḥ — skákáním; kṣepaiḥ — házením; āsphoṭana — plácáním; vikarṣaṇaiḥ — a vláčením; cikṛīḍatuḥ — Oni (Kṛṣṇa a Balarāma) si hráli; niyuddhena — se zápasem; kāka-pakṣa — kadeře vlasů na spáncích; dharau — držící; kvacit — nĕkdy.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma si hráli se svými přáteli pasáčky tak, že se točili dokola, skákali, házeli, plácali dlanĕmi a zápasili. Nĕkdy Kṛṣṇa a Balarāma tahali chlapce za vlasy.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují tento verš takto: Slovo bhramaṇaiḥ vyjadřuje, že chlapci ze sebe dĕlali stroje a nĕkdy se točili dokola, dokud se jim nezamotala hlava. Nĕkdy také skákali sem a tam (laṅghanaiḥ). Slovo kṣepaiḥ vyjadřuje, že nĕkdy házeli různé předmĕty, jako balóny či kameny, a jindy chytali jeden druhého za ruce a házeli sebou navzájem. Āsphoṭana znamená, že se nĕkdy plácali po ramenou či po zádech, a vikarṣaṇaiḥ vyjadřuje, že sebou navzájem smýkali. Slovem niyuddhena je popsána páka a podobné formy přátelského zápasu a slovo kāka-pakṣa-dharau znamená, že Kṛṣṇa a Balarāma nĕkdy žertovnĕ chytali jiné chlapce za vlasy.

10.18.13

Verš

kvacin nṛtyatsu cānyeṣu
gāyakau vādakau svayam
śaśaṁsatur mahā-rāja
sādhu sādhv iti vādinau

Synonyma

kvacit — nĕkdy; nṛtyatsu — zatímco tančili; ca — a; anyeṣu — jiní; gāyakau — Oni dva (Kṛṣṇa a Balarāma) zpívali; vādakau — Oba hráli na hudební nástroje; svayam — sami; śaśaṁsatuḥ — chválili; mahā-rāja — ó velký králi; sādhu sādhu iti — „výbornĕ, výbornĕ“; vādinau — říkající.

Překlad

Zatímco jiní chlapci tančili, ó králi, Kṛṣṇa a Balarāma je nĕkdy doprovázeli písnĕmi a instrumentální hudbou a nĕkdy oba Pánové chlapce chválili slovy „Výbornĕ! Výbornĕ!“

10.18.14

Verš

kvacid bilvaiḥ kvacit kumbhaiḥ
kvacāmalaka-muṣṭibhiḥ
aspṛśya-netra-bandhādyaiḥ
kvacin mṛga-khagehayā

Synonyma

kvacit — nĕkdy; bilvaiḥ — s plody bilva; kvacit — nĕkdy; kumbhaiḥ — s plody kumbha; kvaca — a nĕkdy; āmalaka-muṣṭibhiḥ — s hrstmi plodů āmalaka; aspṛśya — se hrami jako je snažit se navzájem dotknout; netra-bandha — snažit se poznat druhého se zavázanýma očima; ādyaiḥ — a tak dále; kvacit — nĕkdy; mṛga — jako zvířata; khaga — a ptáci; īhayā — jednající.

Překlad

Nĕkdy si pasáčci hráli s plody bilva či kumbha a nĕkdy s hrstmi plodů āmalaka. Jindy hráli hry, při kterých se snažili navzájem dotknout nebo nĕkoho poznat se zavázanýma očima, a nĕkdy napodobovali zvířata a ptáky.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že slovo ādyaiḥ, „jinými takovými hrami“, znamená hry jako na honĕnou či stavĕní mostů. Další zábava se odehrávala kolem poledne, když Pán Kṛṣṇa odpočíval. Nedaleko procházely zpívající mladé gopī a Kṛṣṇovi přátelé se tvářili, že od nich chtĕjí zjistit cenu mléka. Potom jim ukradli jogurt a další vĕci a utíkali pryč. Kṛṣṇa, Balarāma a Jejich přátelé hráli také hry, při kterých se na lodích plavili přes řeku.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dále vysvĕtluje, že si chlapci hráli s plody tak, že jich nĕkolik vyhodili do vzduchu a potom se do nich jinými plody snažili trefovat. Slovo netra-bandha označuje hru, při které jeden chlapec přistoupí zezadu ke druhému, který má zavázané oči, a přikryje mu je svými dlanĕmi. Zaslepený chlapec pak jen podle toho, jak cítil jeho dlanĕ, musel hádat, kdo za ním stojí. Při všech tĕchto hrách sázeli chlapci na vítĕze a v sázku dávali své flétny nebo hůlky. Nĕkdy napodobovali různé způsoby boje lesních zvířat a jindy štĕbetali jako ptáci.

10.18.15

Verš

kvacic ca dardura-plāvair
vividhair upahāsakaiḥ
kadācit syandolikayā
karhicin nṛpa-ceṣṭayā

Synonyma

kvacit — nĕkdy; ca — a; dardura — jako žáby; plāvaiḥ — skákáním; vividhaiḥ — různými; upahāsakaiḥ — žerty; kadācit — nĕkdy; syandolikayā — houpáním se na houpačkách; karhicit — a nĕkdy; nṛpa-ceṣṭayā — předstíráním, že jsou králové.

Překlad

Nĕkdy skákali sem a tam jako žáby, nĕkdy tropili různé žerty, nĕkdy se houpali na houpačkách a nĕkdy napodobovali krále.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje slovo nṛpa-ceṣṭayā takto: Ve Vṛndāvanu bylo jedno místo na břehu řeky, kde lidé, kteří se chtĕli dostat na druhou stranu Yamuny, zaplatili malý poplatek. Pasáčci se občas srocovali kolem tohoto místa a bránili mladým dívkám z Vṛndāvanu přeplavit se přes řeku. Naléhali, že nejprve musí zaplatit clo. Toto počínání doprovázelo mnoho žertů a smíchu.

10.18.16

Verš

evaṁ tau loka-siddhābhiḥ
krīḍābhiś ceratur vane
nady-adri-droṇi-kuñjeṣu
kānaneṣu saraḥsu ca

Synonyma

evam — takto; tau — Oni dva, Kṛṣṇa a Balarāma; loka-siddhābhiḥ — které jsou dobře známé v lidské společnosti; krīḍābhiḥ — se hrami; ceratuḥ — toulali se; vane — lesem; nadī — mezi řekami; adri — po horách; droṇi — údolích; kuñjeṣu — a hájích; kānaneṣu — po malých lesících; saraḥsu — podél jezer; ca — a.

Překlad

Takto hráli Kṛṣṇa a Balarāma mnoho dobře známých her a přitom se toulali mezi řekami, horami, údolími, křovisky, stromy a jezery ve Vṛndāvanu.

10.18.17

Verš

paśūṁś cārayator gopais
tad-vane rāma-kṛṣṇayoḥ
gopa-rūpī pralambo ’gād
asuras taj-jihīrṣayā

Synonyma

paśūn — zvířata; cārayatoḥ — zatímco oba pásli; gopaiḥ — společnĕ s pasáčky; tat-vane — v tom lese, Vṛndāvanu; rāma-kṛṣṇayoḥ — Pán Rāma a Pán Kṛṣṇa; gopa-rūpī — který přijal podobu pasáčka; pralambaḥ — Pralamba; agāt — přišel; asuraḥ — démon; tat — Je; jihīrṣayā — s touhou unést.

Překlad

Když Rāma, Kṛṣṇa a Jejich přátelé pasáčci takto pásli krávy v onom vṛndāvanském lese, vloudil se mezi nĕ démon Pralamba. Přijal podobu pasáčka se zámĕrem, že Kṛṣṇu a Balarāmu unese.

Význam

Poté, co Śukadeva Gosvāmī popsal, jak se Kṛṣṇa a Balarāma chovali jako obyčejní chlapci, vyjeví nyní jednu z Pánových transcendentálních zábav, která překračuje rámec lidských činností. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura se démon Pralamba přestrojil za konkrétního pasáčka, který zůstal ten den doma, protože mĕl jiné povinnosti.

10.18.18

Verš

taṁ vidvān api dāśārho
bhagavān sarva-darśanaḥ
anvamodata tat-sakhyaṁ
vadhaṁ tasya vicintayan

Synonyma

tam — jeho, Pralambāsuru; vidvān — dobře znající; api — i když; dāśārhaḥ — potomek Daśārhy; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; sarva-darśanaḥ — vševĕdoucí; anvamodata — přijal; tat — s ním; sakhyam — přátelství; vadham — zabití; tasya — jeho; vicintayan — meditující o.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, jenž se zjevil v dynastii Daśārhy, vidí vše, a tak pochopil, co je démon zač. Přesto Pán předstíral, že ho bere jako svého přítele, ale zároveň vážnĕ uvažoval, jak ho zabít.

10.18.19

Verš

tatropāhūya gopālān
kṛṣṇaḥ prāha vihāra-vit
he gopā vihariṣyāmo
dvandvī-bhūya yathā-yatham

Synonyma

tatra — poté; upāhūya — když svolal; gopālān — pasáčky; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; prāha — promluvil; vihāra-vit — znalec všech sportů a her; he gopāḥ — ó pasáčci; vihariṣyāmaḥ — pojďme si hrát; dvandvī-bhūya — tak, že se rozdĕlíme na dvĕ skupiny; yathā-yatham — vhodnĕ.

Překlad

Kṛṣṇa, jenž zná všechny sporty a hry, pak svolal pasáčky a řekl jim: „Hej pasáčci! Pojďme si hrát! Rozdĕlíme se na dvĕ vyrovnaná družstva.“

Význam

Slovo yathā-yatham znamená, že Kṛṣṇa přirozenĕ chtĕl mít obĕ družstva vyrovnaná, aby si dobře zahráli. Kromĕ zábavy bylo účelem hry zabít démona Pralambu.

10.18.20

Verš

tatra cakruḥ parivṛḍhau
gopā rāma-janārdanau
kṛṣṇa-saṅghaṭṭinaḥ kecid
āsan rāmasya cāpare

Synonyma

tatra — v té hře; cakruḥ — učinili; parivṛḍhau — dvĕma kapitány; gopāḥ — pasáčci; rāma-janārdanau — Pána Balarāmu a Kṛṣṇu; kṛṣṇa-saṅghaṭṭinaḥ — členy Kṛṣṇovy skupiny; kecit — nĕkteří z nich; āsan — stali se; rāmasya — Balarāmovy; ca — a; apare — jiní.

Překlad

Pasáčci zvolili za kapitány obou skupin Kṛṣṇu a Balarāmu. Nĕkteří se přidali na Kṛṣṇovu stranu a jiní na Balarāmovu.

10.18.21

Verš

ācerur vividhāḥ krīḍā
vāhya-vāhaka-lakṣaṇāḥ
yatrārohanti jetāro
vahanti ca parājitāḥ

Synonyma

āceruḥ — hráli; vividhāḥ — různé; krīḍāḥ — hry; vāhya — nesenými; vāhaka — nosiči; lakṣaṇāḥ — charakterizované; yatra — ve které; ārohanti — vylézají; jetāraḥ — vítĕzové; vahanti — nesou; ca — a; parājitāḥ — poražení.

Překlad

Chlapci hráli různé hry, ve kterých jedni nosili druhé. Vítĕzové vždy vylezli na záda poražených.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī cituje následující příhodný verš z Viṣṇu Purāṇy (5.9.12):

hariṇākrīḍanaṁ nāma
bāla-krīdaṇakaṁ tataḥ
prakrīḍatā hi te sarve
dvau dvau yugapad utpatan

„Potom hráli dĕtskou hru zvanou hariṇākrīḍanam, ve které mĕl každý chlapec svého protivníka a všechny páry se do sebe zároveň navzájem pustily.“

10.18.22

Verš

vahanto vāhyamānāś ca
cārayantaś ca go-dhanam
bhāṇḍīrakaṁ nāma vaṭaṁ
jagmuḥ kṛṣṇa-purogamāḥ

Synonyma

vahantaḥ — nesoucí; vāhyamānāḥ — nešení; ca — a; cārayantaḥ — pasoucí; ca — také; go-dhanam — krávy; bhāṇḍīrakam nāma — jménem Bhāṇḍīraka; vaṭam — k banyánu; jagmuḥ — šli; kṛṣṇa-puraḥ-gamāḥ — vedení Pánem Kṛṣṇou.

Překlad

Tak chlapci buď nosili nebo se nechali nosit, přitom pásli krávy a šli za Kṛṣṇou, až došli k banyánu zvanému Bhāṇḍīraka.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī cituje následující verše ze Śrī Harivaṁśi (Viṣṇu-parva 11.18–22), jež popisují tento banyán:

dadarśa vipulodagra-
śākhinaṁ śākhināṁ varam
sthitaṁ dharaṇyāṁ meghābhaṁ
nibiḍaṁ dala-sañcayaiḥ

gaganārdhocchritākāraṁ
parvatābhoga-dhāriṇam
nīla-citrāṅga-varṇaiś ca
sevitaṁ bahubhiḥ khagaiḥ

phalaiḥ pravālaiś ca ghanaiḥ
sendracāpa-ghanopamam
bhavanākāra-viṭapaṁ
latā-puṣpa-sumaṇḍitam

viśāla-mūlāvanataṁ
pāvanāmbhoda-dhāriṇam
ādhipatyam ivānyeṣāṁ
tasya deśasya śākhinām

kurvāṇaṁ śubha-karmāṇaṁ
nirāvarṣam anātapam
nyagrodhaṁ parvatāgrābhaṁ
bhāṇḍīraṁ nāma nāmataḥ

„Uvidĕli ten nejlepší ze všech stromů, který mĕl mnoho dlouhých vĕtví. Svým hustým listovím připomínal mrak posazený na zemi. Ba co víc, byl tak obrovský, že vypadal jako hora zakrývající polovinu nebe. Mnoho ptáků s okouzlujícími modrými křídly navštĕvovalo ten velký strom, jehož plody a listy, kterými byl hustĕ obsypaný, mu dodávaly vzhled mraku s duhou nebo domu ozdobeného popínavými rostlinami a kvĕty. Své široké kořeny spouštĕl k zemi a nesl posvĕcené mraky. Onen banyán byl jako důstojný vládce všech ostatních stromů v okolí a plnil své všestrannĕ příznivé poslání, když zadržoval déšť a sluneční žár. Tak vypadal onen strom nyagrodha zvaný Bhāṇḍīra, který se podobal vrcholu velké hory.“

10.18.23

Verš

rāma-saṅghaṭṭino yarhi
śrīdāma-vṛṣabhādayaḥ
krīḍāyāṁ jayinas tāṁs tān
ūhuḥ kṛṣṇādayo nṛpa

Synonyma

rāma-saṅghaṭṭinaḥ — členové skupiny Pána Balarāmy; yarhi — když; śrīdāma-vṛṣabha-ādayaḥ — Śrīdāmā, Vṛṣabha a další (jako Subala); krīḍāyām — ve hrách; jayinaḥ — vítĕzní; tān tān — každého z nich; ūhuḥ — nesli; kṛṣṇa-ādayaḥ — Kṛṣṇa a členové Jeho skupiny; nṛpa — ó králi.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, když Śrīdāmā, Vṛṣabha a ostatní členové skupiny Pána Balarāmy v tĕchto hrách vyhráli, Kṛṣṇa a Jeho následovníci je museli nést.

10.18.24

Verš

uvāha kṛṣṇo bhagavān
śrīdāmānaṁ parājitaḥ
vṛṣabhaṁ bhadrasenas tu
pralambo rohiṇī-sutam

Synonyma

uvāha — nesl; kṛṣṇaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; śrīdāmānam — svého oddaného a přítele Śrīdāmu; parājitaḥ — poražený; vṛṣabham — Vṛṣabhu; bhadrasenaḥ — Bhadrasena; tu — a; pralambaḥ — Pralamba; rohiṇī-sutam — syna Rohiṇī (Balarāmu).

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa prohrál, a tak nesl Śrīdāmu. Bhadrasena nesl Vṛṣabhu a Pralamba nesl Balarāmu, syna Rohiṇī.

Význam

Nĕkdo se může zeptat, jak mohl Bhagavān, Nejvyšší Pán, se svými přáteli prohrávat. Odpovĕď zní, že Bůh má ve své původní podobĕ velmi hravou povahu a občas Ho tĕší podvolit se síle či touze svých milujících přátel. Když si otec hraje se svým milovaným dítĕtem, nĕkdy se také po jeho úderu svalí na zem. Tyto projevy lásky tĕší všechny zúčastnĕné. Proto se Śrīdāmā nechal vozit na zádech Pána Kṛṣṇy, aby potĕšil svého milovaného přítele, který byl shodou okolností Bhagavān, Nejvyšší Osobnost Božství.

10.18.25

Verš

aviṣahyaṁ manyamānaḥ
kṛṣṇaṁ dānava-puṅgavaḥ
vahan drutataraṁ prāgād
avarohaṇataḥ param

Synonyma

aviṣahyam — za nepřemožitelného; manyamānaḥ — považující; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; dānava-puṅgavaḥ — tento přední z démonů; vahan — nesoucí; druta-taram — velmi rychle; prāgāt — chvátal pryč; avarohaṇataḥ param — za místo, kde mĕli vítĕzové slézt.

Překlad

Ten nejpřednĕjší z démonů (Pralamba) považoval Pána Kṛṣṇu za nepřemožitelného, a tak rychle nesl Balarāmu daleko za místo, kde Ho mĕl nechat slézt.

Význam

Pralamba chtĕl odnést Balarāmu mimo dohled Pána Kṛṣṇy, aby Ho mohl krutĕ napadnout.

10.18.26

Verš

tam udvahan dharaṇi-dharendra-gauravaṁ
mahāsuro vigata-rayo nijaṁ vapuḥ
sa āsthitaḥ puraṭa-paricchado babhau
taḍid-dyumān uḍupati-vāḍ ivāmbudaḥ

Synonyma

tam — Jeho, Pána Baladevu; udvahan — nesoucí vysoko; dharaṇi-dhara-indra — jako král hor, Sumeru; gauravam — jehož tíha; mahā-asuraḥ — velký démon; vigata-rayaḥ — když ztratil svou rychlost; nijam — ve svém původním; vapuḥ — tĕle; saḥ — on; āsthitaḥ — nacházející se; puraṭa — zlaté; paricchadaḥ — mající ozdoby; babhau — zářil; taḍit — jako blesk; dyu-mān — šlehající; uḍu-pati — mĕsíc; vāṭ — nesoucí; iva — jako; ambu-daḥ — mrak.

Překlad

Když velký démon Balarāmu unášel, Pán ztĕžkl jako mohutná hora Sumeru, a Pralamba musel zpomalit. Pak opĕt přijal svou skutečnou podobu – zářící tĕlo, jež bylo ovĕšené zlatými ozdobami a připomínalo mrak, ve kterém šlehají blesky a který nese mĕsíc.

Význam

Zde je démon Pralamba přirovnán k mraku, jeho zlaté ozdoby k blesku v tomto mraku a Pán Balarāma k mĕsíci, který září skrze nĕj. Velcí démoni mohou pomocí svých mystických sil přijímat různé podoby, ale jakmile je Pánova duchovní energie o jejich moc připraví, již si nemohou umĕlou podobu udržet a musí znovu projevit své skutečné démonské tĕlo. Pán Balarāma najednou začal být tĕžký jako velká hora, a přestože se Ho démon snažil nést vysoko na svých ramenou, již nemohl dál.

10.18.27

Verš

nirīkṣya tad-vapur alam ambare carat
pradīpta-dṛg bhru-kuṭi-taṭogra-daṁṣṭrakam
jvalac-chikhaṁ kaṭaka-kirīṭa-kuṇḍala-
tviṣādbhutaṁ haladhara īṣad atrasat

Synonyma

nirīkṣya — když vidĕl; tat — Pralambāsury; vapuḥ — tĕlo; alam — rychle; ambare — na nebi; carat — pohybující se; pradīpta — planoucí; dṛk — oči; bhru-kuṭi — jeho svraštĕlého obočí; taṭa — na kraji; ugra — hrozivé; daṁṣṭrakam — zuby; jvalat — ohnivé; śikham — vlasy; kaṭaka — náramků; kirīṭa — koruny; kuṇḍala — a náušnic; tviṣā — září; adbhutam — úžasnou; hala-dharaḥ — Pán Balarāma, jenž nosí zbraň v podobĕ pluhu; īṣat — trochu; atrasat — byl polekaný.

Překlad

Když Pán Balarāma, jenž nosí jako svou zbraň pluh, vidĕl obrovské tĕlo démona, které se rychle pohybovalo po nebi, s jeho planoucíma očima, ohnivými vlasy, hrozivými zuby trčícími až po jeho svraštĕlé obočí, a úžasnou září, která vycházela z jeho náramků, koruny a náušnic, vypadal trochu polekaný.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje takzvaný strach Pána Baladevy takto: Balarāma hrál roli obyčejného pasáčka krav a jistý úlek z hrozivého démonského tĕla projevil proto, aby zachoval náladu této zábavy. Démon mĕl kromĕ toho podobu jednoho z Kṛṣṇových přátel pasáčků a jelikož ho Kṛṣṇa přijal za svého přítele, Baladeva se ponĕkud obával ho zabít. Balarāma si mohl také dĕlat starosti, že když byl tento pasáček ve skutečnosti přestrojeným démonem, mohl v tu samou chvíli jiný takový démon útočit na samotného Pána Kṛṣṇu. Proto vševĕdoucí a všemohoucí Nejvyšší Pán Balarāma předvedl zábavu, že v přítomnosti hrozivého démona Pralamby lehce znervóznĕl.

10.18.28

Verš

athāgata-smṛtir abhayo ripuṁ balo
vihāya sārtham iva harantam ātmanaḥ
ruṣāhanac chirasi dṛḍhena muṣṭinā
surādhipo girim iva vajra-raṁhasā

Synonyma

atha — tehdy; āgata-smṛtiḥ — vzpomínající si na své postavení; abhayaḥ — beze strachu; ripum — svého nepřítele; balaḥ — Pán Balarāma; vihāya — který opustil; sārtham — společnost; iva — jistĕ; harantam — který unášel; ātmanaḥ — Ho; ruṣā — rozhnĕvanĕ; ahanat — udeřil; śirasi — do hlavy; dṛḍhena — tvrdou; muṣṭinā — pĕstí; sura-adhipaḥ — král polobohů, Indra; girim — horu; iva — jako; vajra — svého hromoklínu; raṁhasā — rychlostí.

Překlad

Poté si nebojácný Balarāma vzpomnĕl na své skutečné postavení a pochopil, že se Ho démon snaží unést daleko od Jeho společníků. Tehdy se Pán rozzuřil a udeřil démona svou tvrdou pĕstí do hlavy, jako když Indra, král polobohů, zasáhne horu svým hromoklínem.

Význam

Mocná pĕst Pána Balarāmy dopadla prudce na démonovu hlavu, jako když velký blesk udeří do hory a rozbije její kamenný povrch. Slova vihāya sārtham iva lze také rozdĕlit vihāyasā artham iva, což znamená, že démon letĕl po nebi kosmickou cestou (vihāyas) se zámĕrem odnést Balarāmu, jenž byl jeho artham, sledovaný cíl.

10.18.29

Verš

sa āhataḥ sapadi viśīrṇa-mastako
mukhād vaman rudhiram apasmṛto ’suraḥ
mahā-ravaṁ vyasur apatat samīrayan
girir yathā maghavata āyudhāhataḥ

Synonyma

saḥ — on, Pralambāsura; āhataḥ — zasažený; sapadi — okamžitĕ; viśīrṇa — prasklá; mastakaḥ — jeho hlava; mukhāt — z úst; vaman — zvracející; rudhiram — krev; apasmṛtaḥ — v bezvĕdomí; asuraḥ — démon; mahā-ravam — silný rámus; vyasuḥ — bez života; apatat — padl; samīrayan — znĕjící; giriḥ — hora; yathā — jako; maghavataḥ — Pána Indry; āyudha — zbraní; āhataḥ — zasažená.

Překlad

Pralambova hlava po úderu Balarāmovy pĕsti ihned praskla. Démon zvracel krev a pozbyl veškeré vĕdomí. Potom s velkým rámusem padl bez života na zem jako hora zničená Indrou.

10.18.30

Verš

dṛṣṭvā pralambaṁ nihataṁ
balena bala-śālinā
gopāḥ su-vismitā āsan
sādhu sādhv iti vādinaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕli; pralambam — Pralambāsuru; nihatam — zabitého; balena — Pánem Balarāmou; bala-śālinā — který je přirozenĕ velmi mocný; gopāḥ — pasáčci; su-vismitāḥ — nanejvýš udivení; āsan — byli; sādhu sādhu — „úžasné, úžasné“; iti — tato slova; vādinaḥ — pronášející.

Překlad

Pasáčci žasli, když vidĕli, jak mocný Balarāma zabil démona Pralambu, a volali: „Výbornĕ! Výbornĕ!“

10.18.31

Verš

āśiṣo ’bhigṛṇantas taṁ
praśaśaṁsus tad-arhaṇam
pretyāgatam ivāliṅgya
prema-vihvala-cetasaḥ

Synonyma

āśiṣaḥ — požehnáními; abhigṛṇantaḥ — zahrnující; tam — Jeho; praśaśaṁsuḥ — chválili; tat-arhaṇam — jenž toho byl hoden; pretya — poté, co zemřel; āgatam — vrátil se; iva — jako kdyby; ālingya — objímající; prema — láskou; vihvala — přemožené; cetasaḥ — jejich mysli.

Překlad

Zahrnuli Balarāmu požehnáními a pak Ho oslavovali, neboť si zaslouží veškeré oslavování. S myslemi přemoženými extatickou láskou Ho objímali, jako kdyby vstal z mrtvých.

10.18.32

Verš

pāpe pralambe nihate
devāḥ parama-nirvṛtāḥ
abhyavarṣan balaṁ mālyaiḥ
śaśaṁsuḥ sādhu sādhv iti

Synonyma

pāpe — hříšný; pralambe — Pralambāsura; nihate — když byl zabit; devāḥ — polobozi; parama — nesmírnĕ; nirvṛtāḥ — spokojení; abhyavarṣan — shazovali jako déšť; balam — na Pána Balarāmu; mālyaiḥ — kvĕtinové girlandy; śaśaṁsuḥ — pronášeli modlitby; sādhu sādhu iti — s voláním „výbornĕ, výbornĕ“.

Překlad

Polobozi byli ze zabití hříšného Pralamby nesmírnĕ šťastní. Shazovali na Pána Balarāmu déšť kvĕtinových girland a velebili dokonalost Jeho činu.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmnácté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Balarāma zabíjí démona Pralambu“.

KAPITOLA DEVATENÁCTÁ

Spolknutí lesního požáru

10.19.1

Verš

śrī-śuka uvāca
krīḍāsakteṣu gopeṣu
tad-gāvo dūra-cāriṇīḥ
svairaṁ carantyo viviśus
tṛṇa-lobhena gahvaram

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; krīḍā — ve hře; āsakteṣu — když byli úplnĕ pohrouženi; gopeṣu — pasáčci; tat-gāvaḥ — jejich krávy; dūra-cāriṇīḥ — toulající se daleko; svairam — samy; carantyaḥ — pasoucí se; viviśuḥ — vešly; tṛṇa — po trávĕ; lobhena — kvůli dychtĕní; gahvaram — do hustého lesa.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Zatímco byli pasáčci úplnĕ pohrouženi ve hře, krávy se jim daleko zatoulaly. Mĕly chuť na další trávu, a tak bez dohledu vešly do hustého lesa.

10.19.2

Verš

ajā gāvo mahiṣyaś ca
nirviśantyo vanād vanam
īṣīkāṭavīṁ nirviviśuḥ
krandantyo dāva-tarṣitāḥ

Synonyma

ajāḥ — kozy; gāvaḥ — krávy; mahiṣyaḥ — buvoli; ca — a; nirviśantyaḥ — vstupující; vanāt — z jednoho lesa; vanam — do dalšího lesa; īṣīkā-aṭavīm — do porostu rákosí; nirviviśuḥ — vešli; krandantyaḥ — naříkající; dāva — kvůli lesnímu požáru; tarṣitāḥ — žízniví.

Překlad

Kozy, krávy a buvoli přecházeli z jedné části velkého lesa do druhé, až nakonec vešli do oblasti zarostlé ostrým rákosím. Z horka od nedalekého lesního požáru dostali žízeň a nešťastnĕ naříkali.

10.19.3

Verš

te ’paśyantaḥ paśūn gopāḥ
kṛṣṇa-rāmādayas tadā
jātānutāpā na vidur
vicinvanto gavāṁ gatim

Synonyma

te — oni; apaśyantaḥ — když nevidĕli; paśūn — zvířata; gopāḥ — pasáčci; kṛṣṇa-rāma-ādayaḥ — vedení Kṛṣṇou a Rāmou; tadā — tehdy; jāta-anutāpāḥ — s výčitkami svĕdomí; na viduḥ — nevĕdĕli; vicinvantaḥ — hledající; gavām — krav; gatim — cestu.

Překlad

Když Kṛṣṇa, Rāma a Jejich přátelé pasáčci před sebou nevidĕli krávy, vyčítali si, že si jich nevšímali. Hledali je všude okolo, ale nemohli zjistit, kam odešly.

10.19.4

Verš

tṛṇais tat-khura-dac-chinnair
goṣ-padair aṅkitair gavām
mārgam anvagaman sarve
naṣṭājīvyā vicetasaḥ

Synonyma

tṛṇaiḥ — podle stébel trávy; tat — tĕchto krav; khura — kopyty; dat — a zuby; chinnaiḥ — jež byla polámaná; goḥ-padaiḥ — otisky kopyt; aṅkitaiḥ — (podle míst na zemi,) jež byla označena; gavām — krav; mārgam — cestu; anvagaman — sledovali; sarve — všichni; naṣṭa-ājīvyāḥ — že přišli o živobytí; vicetasaḥ — plni úzkosti.

Překlad

Potom začali chlapci krávy stopovat podle otisků jejich kopyt a podle stébel trávy, jež krávy polámaly kopyty a zuby. Všichni pasáčci cítili velkou úzkost, protože ztratili zdroj svého živobytí.

10.19.5

Verš

muñjāṭavyāṁ bhraṣṭa-mārgaṁ
krandamānaṁ sva-godhanam
samprāpya tṛṣitāḥ śrāntās
tatas te sannyavartayan

Synonyma

muñjā-aṭavyām — v lese Muñjā; bhraṣṭa-mārgam — které ztratily cestu; krandamānam — naříkající; sva — své; go-dhanam — krávy (a další zvířata); samprāpya — když našli; tṛṣitāḥ — žízniví; śrāntāḥ — a unavení; tataḥ — pak; te — oni, pasáčci; sannyavartayan — je všechny obrátili zpĕt.

Překlad

V lese Muñjā nakonec pasáčci našli své cenné krávy, které se ztratily a naříkaly. Potom chlapci, žízniví a unavení, hnali krávy na cestu zpátky domů.

10.19.6

Verš

tā āhūtā bhagavatā
megha-gambhīrayā girā
sva-nāmnāṁ ninadaṁ śrutvā
pratineduḥ praharṣitāḥ

Synonyma

tāḥ — ony; āhūtāḥ — volané; bhagavatā — Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; megha-gambhīrayā — hlubokým jako mrak; girā — Jeho hlasem; sva-nāmnām — svých jmen; ninadam — zvuk; śrutvā — když slyšely; pratineduḥ — odpovídaly; praharṣitāḥ — velmi povzbuzené.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, volal zvířata hlasem, který znĕl jako dunící mrak. Když krávy slyšely zvuk svých jmen, radovaly se a také volaly na Pána.

10.19.7

Verš

tataḥ samantād dava-dhūmaketur
yadṛcchayābhūt kṣaya-kṛd vanaukasām
samīritaḥ sārathinolbaṇolmukair
vilelihānaḥ sthira-jaṅgamān mahān

Synonyma

tataḥ — potom; samantāt — kolem dokola; dava-dhūmaketuḥ — hrozivý lesní požár; yadṛcchayā — najednou; abhūt — objevil se; kṣaya-kṛt — hrozící zničením; vana-okasām — všem, kdo byli v lese; samīritaḥ — hnaný; sārathinā — svým vozatajem, vĕtrem; ulbaṇa — hrozivými; ulmukaiḥ — s jiskrami jako meteory; vilelihānaḥ — olizující; sthira-jaṅgamān — všechny pohyblivé a nehybné bytosti; mahān — převeliký.

Překlad

Najednou se velký lesní požár objevil všude kolem nich a hrozil, že zničí všechny lesní tvory. Vítr jako vozataj hnal oheň dál a dál a hrozivé jiskry z nĕho vylétaly do všech stran. Vyplazoval své plamenné jazyky ke všem pohyblivým i nehybným bytostem.

Význam

Právĕ když se Kṛṣṇa, Balarāma a pasáčci chystali vzít své krávy zpátky domů, dříve zmínĕný lesní požár se nekontrolovanĕ rozhořel všude kolem nich.

10.19.8

Verš

tam āpatantaṁ parito davāgniṁ
gopāś ca gāvaḥ prasamīkṣya bhītāḥ
ūcuś ca kṛṣṇaṁ sa-balaṁ prapannā
yathā hariṁ mṛtyu-bhayārditā janāḥ

Synonyma

tam — ten; āpatantam — doléhající na nĕ; paritaḥ — na všech stranách; dava-agnim — lesní požár; gopāḥ — pasáčci; ca — a; gāvaḥ — krávy; prasamīkṣya — napjatĕ pozorující; bhītāḥ — v obavách; ūcuḥ — oslovili; ca — a; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; sa-balam — a Pána Balarāmu; prapannāḥ — přijímající útočištĕ; yathā — jako; harim — u Nejvyšší Osobnosti Božství; mṛtyu — ze smrti; bhaya — strachem; arditāḥ — sužovaní; janāḥ — lidé.

Překlad

Krávy a pasáčci dostali strach při pohledu na požár, který na nĕ útočil ze všech stran. Tehdy se chlapci obrátili na Kṛṣṇu a Balarāmu, aby jim poskytli útočištĕ, tak jako se osoby sužované strachem ze smrti obracejí na Nejvyšší Osobnost Božství. Takto k Nim hoši promluvili:

10.19.9

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-vīra
he rāmāmogha vikrama
dāvāgninā dahyamānān
prapannāṁs trātum arhathaḥ

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahā-vīra — ó nanejvýš mocný; he rāma — ó Rāmo; amogha-vikrama — Ty, jehož udatnosti nic neodolá; dāva-agninā — lesním požárem; dahyamānān — spalované; prapannān — odevzdané; trātum arhathaḥ — prosím zachraňte.

Překlad

(Pasáčci řekli:) Ó Kṛṣṇo! Kṛṣṇo, nanejvýš mocný! Ó Rāmo! Tvá udatnost nikdy neselhává! Prosím, zachraňte své oddané, kteří u Vás hledají útočištĕ, neboť jim hrozí, že je tento lesní požár spálí!

10.19.10

Verš

nūnaṁ tvad-bāndhavāḥ kṛṣṇa
na cārhanty avasāditum
vayaṁ hi sarva-dharma-jña
tvan-nāthās tvat-parāyaṇāḥ

Synonyma

nūnam — jistĕ; tvat — Tvoji; bāndhavāḥ — přátelé; kṛṣṇa — náš drahý Śrī Kṛṣṇo; na — nikdy; ca — a; arhanti — zaslouží si; avasāditum — být zničeni; vayam — my; hi — navíc; sarva-dharma-jña — ó dokonalý znalče povahy všech bytostí; tvat-nāthāḥ — mající Tĕ za svého Pána; tvat-parāyaṇaḥ — oddaní Tobĕ.

Překlad

Kṛṣṇo! Tví přátelé si jistĕ nezaslouží zkázu. Ó znalče povahy všech vĕcí, přijali jsme Tĕ za svého Pána a jsme Tobĕ odevzdanými dušemi!

10.19.11

Verš

śrī-śuka uvāca
vaco niśamya kṛpaṇaṁ
bandhūnāṁ bhagavān hariḥ
nimīlayata mā bhaiṣṭa
locanānīty abhāṣata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; vacaḥ — slova; niśamya — když slyšel; kṛpaṇam — žalostná; bandhūnām — svých přátel; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; hariḥ — Hari; nimīlayata — jen zavřete; mā bhaiṣṭa — nebojte se; locanāni — oči; iti — takto; abhāṣata — promluvil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Nejvyšší Pán Kṛṣṇa slyšel tato žalostná slova svých přátel, řekl jim: „Jen zavřete oči a nebojte se.“

Význam

Tento verš jasnĕ ukazuje jednoduchý a vznešený vztah mezi Kṛṣṇou a Jeho čistými oddanými. Absolutní Pravda, nejvyšší všemocný Pán, je ve skutečnosti mladý, blažený pasáček krav jménem Kṛṣṇa. Bůh je mladík s hravou mentalitou. Když vidĕl, že Jeho milovaní přátelé jsou vylekaní lesním požárem, jednoduše jim řekl, ať zavřou oči a nebojí se. Potom Pán Kṛṣṇa jednal, jak popisuje další verš.

10.19.12

Verš

tatheti mīlitākṣeṣu
bhagavān agnim ulbaṇam
pītvā mukhena tān kṛcchrād
yogādhīśo vyamocayat

Synonyma

tathā — dobrá; iti — řekli; mīlita — zavřeli; akṣeṣu — oči; bhagavān — Nejvyšší Pán; agnim — oheň; ulbaṇam — hrozivý; pītvā — když vypil; mukhena — svými ústy; tān — je; kṛcchrāt — před nebezpečím; yoga-adhīśaḥ — nejvyšší vládce všech mystických sil; vyamocayat — zachránil.

Překlad

„Dobrá“, odpovĕdĕli chlapci a hned zavřeli oči. Nejvyšší Pán, vládce všech mystických sil, pak otevřel ústa a ten hrozivý oheň spolkl, čímž zachránil své přátele před nebezpečím.

Význam

Pasáčci trpĕli velkou únavou, hladem a žízní, a chystal se pohltit hrozivý lesní požár. To vše zde vyjadřuje slovo kṛcchrāt.

10.19.13

Verš

tataś ca te ’kṣīṇy unmīlya
punar bhāṇḍīram āpitāḥ
niśamya vismitā āsann
ātmānaṁ gāś ca mocitāḥ

Synonyma

tataḥ — potom; ca — a; te — oni; akṣīṇi — oči; unmīlya — když otevřeli; punaḥ — znovu; bhāṇḍīram — ke stromu Bhāṇḍīra; āpitāḥ — přivedení; niśamya — když vidĕli; vismitāḥ — užaslí; āsan — stali se; ātmānam — oni sami; gāḥ — krávy; ca — a; mocitāḥ — zachránĕní.

Překlad

Potom pasáčci otevřeli oči a žasli, když zjistili, že jsou i s kravami zachránĕni před hrozivým ohnĕm, ale že jsou také všichni přemístĕni zpátky ke stromu Bhāṇḍīra.

10.19.14

Verš

kṛṣṇasya yoga-vīryaṁ tad
yoga-māyānubhāvitam
dāvāgner ātmanaḥ kṣemaṁ
vīkṣya te menire ’maram

Synonyma

kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; yoga-vīryam — mystickou sílu; tat — tu; yoga-māyā — Jeho vnitřní energií klamu; anubhāvitam — uvedenou do činnosti; dāva-agneḥ — před lesním požárem; ātmanaḥ — jich samotných; kṣemam — záchranu; vīkṣya — když vidĕli; te — oni; menire — považovali; amaram — za poloboha.

Překlad

Když pasáčci vidĕli, že Pánova mystická síla, která je projevená Jeho vnitřní energií, je zachránila před lesním požárem, pomysleli si, že Kṛṣṇa je jistĕ nĕjaký polobůh.

Význam

Pasáčci z Vṛndāvanu jednoduše milovali Kṛṣṇu jako svého jediného přítele, jemuž patřila všechna jejich oddanost. Kṛṣṇa chtĕl ještĕ prohloubit jejich extázi, a proto jim ukázal svou mystickou sílu a zachránil je před hrozivým lesním požárem.

Pasáčci by se nikdy nedokázali vzdát svého extatického láskyplného přátelství s Kṛṣṇou. Proto poté, co spatřili projev Jeho neobyčejné moci, neuvažovali, že by mohl být Bohem, ale mysleli si, že je možná nĕjaký polobůh. Jelikož byl však Pán Kṛṣṇa jejich milovaný přítel, byli s Ním na stejné úrovni, a tak si mysleli, že oni sami jsou určitĕ také polobozi. Tak se Kṛṣṇovi přátelé pasáčci pohroužili do extáze.

10.19.15

Verš

gāḥ sannivartya sāyāhne
saha-rāmo janārdanaḥ
veṇuṁ viraṇayan goṣṭham
agād gopair abhiṣṭutaḥ

Synonyma

gāḥ — krávy; sannivartya — poté, co obrátil zpátky; sāya-ahne — v pozdním odpoledni; saha-rāmaḥ — společnĕ s Pánem Balarāmou; janārdanaḥ — Śrī Kṛṣṇa; veṇum — na svou flétnu; viraṇayan — hrající určitým způsobem; goṣṭham — do vesnice pastevců; agāt — šel; gopaiḥ — pasáčky; abhiṣṭutaḥ — opĕvovaný.

Překlad

Bylo již pozdĕ odpoledne a Pán Kṛṣṇa, doprovázený Balarāmou, obrátil krávy zpátky domů. Ve společnosti svých přátel pasáčků, kteří opĕvovali Jeho slávu, se vracel do vesnice pastevců a cestou hrál zvláštním způsobem na flétnu.

10.19.16

Verš

gopīnāṁ paramānanda
āsīd govinda-darśane
kṣaṇaṁ yuga-śatam iva
yāsāṁ yena vinābhavat

Synonyma

gopīnām — pro mladé dívky pečující o krávy; parama-ānandaḥ — nejvĕtší štĕstí; āsīt — nastalo; govinda-darśane — když vidĕly Govindu; kṣaṇam — jeden okamžik; yuga-śatam — sto vĕků; iva — jako; yāsām — pro nĕž; yena — nĕhož (Kṛṣṇy); vinā — bez; abhavat — stal se.

Překlad

Mladé gopī zažívaly nejvĕtší štĕstí, když vidĕly, že se Govinda vrací domů, protože i jediný okamžik bez Jeho společnosti ji připadal jako sto vĕků.

Význam

Poté, co Kṛṣṇa zachránil pasáčky před planoucím lesním požárem, zachránil také dcery pastevců před planoucím požárem odloučení od Nĕho. Gopī v čele se Śrīmatī Rādhārāṇī cítí tu nejhlubší lásku ke Kṛṣṇovi a každý okamžik, kdy jsou od Nĕho odloučené, jim připadá jako milióny let. Gopī jsou nejvĕtší oddané Boha a jejich konkrétní zábavy s Kṛṣṇou budou v této knize popsány pozdĕji.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k devatenácté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Spolknutí lesního požáru“.

KAPITOLA DVACÁTÁ

Období dešťů a podzim ve Vṛndāvanu

10.20.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tayos tad adbhutaṁ karma
dāvāgner mokṣam ātmanaḥ
gopāḥ strībhyaḥ samācakhyuḥ
pralamba-vadham eva ca

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tayoḥ — Jich dvou, Pána Kṛṣṇy a Pána Balarāmy; tat — to; adbhutam — úžasné; karma — jednání; dāva-agneḥ — před lesním požárem; mokṣam — záchranu; ātmanaḥ — jejich; gopāḥ — pasáčci; strībhyaḥ — ženám; samācakhyuḥ — podrobnĕ popsali; pralamba-vadham — zabití Pralambāsury; eva — jistĕ; ca — také.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pasáčci potom se všemi podrobnostmi vylíčili ženám ve Vṛndāvanu Kṛṣṇovo a Balarāmovo úžasné počínání – jak je zachránili před lesním požárem a zabili démona Pralambu.

10.20.2

Verš

gopa-vṛddhāś ca gopyaś ca
tad upākarṇya vismitāḥ
menire deva-pravarau
kṛṣṇa-rāmau vrajaṁ gatau

Synonyma

gopa-vṛddhāḥ — starší pastevci; ca — a; gopyaḥ — manželky pastevců; ca — také; tat — to; upākarṇya — když slyšeli; vismitāḥ — překvapení; menire — uvažovali; deva-pravarau — dva významní polobozi; kṛṣṇa-rāmau — bratři Kṛṣṇa a Balarāma; vrajam — do Vṛndāvanu; gatau — přišli.

Překlad

Starší pastevci a jejich manželky žasli, když to vyprávĕní slyšeli, a usoudili, že Kṛṣṇa a Balarāma jsou jistĕ vznešení polobozi, kteří se zjevili ve Vṛndāvanu.

10.20.3

Verš

tataḥ prāvartata prāvṛṭ
sarva-sattva-samudbhavā
vidyotamāna-paridhir
visphūrjita-nabhas-talā

Synonyma

tataḥ — potom; prāvartata — začalo; prāvṛṭ — období dešťů; sarva-sattva — všech živých bytostí; samudbhavā — zdroj života; vidyotamāna — osvĕtlovaný blesky; paridhiḥ — obzor; visphūrjita — rozrušené (hromem); nabhaḥ-talā — nebe.

Překlad

Potom začalo období dešťů, které dává život a potravu všem živým bytostem. Nebem začaly dunĕt hromy a na obzoru se míhaly blesky.

10.20.4

Verš

sāndra-nīlāmbudair vyoma
sa-vidyut-stanayitnubhiḥ
aspaṣṭa-jyotir ācchannaṁ
brahmeva sa-guṇaṁ babhau

Synonyma

sāndra — hustými; nīla — modrými; ambudaiḥ — mraky; vyoma — nebe; sa-vidyut — s blesky; stanayitnubhiḥ — a hromy; aspaṣṭa — rozptýlené; jyotiḥ — jeho svĕtlo; ācchannam — zahalené; brahma — duchovní duše; iva — jako; sa-guṇam — hmotnými kvalitami přírody; babhau — projevilo se.

Překlad

Nebe pak zahalily husté modré mraky doprovázené blesky a hromy. Tak bylo nebe se svým přirozeným osvĕtlením zahalené stejnĕ, jako je duchovní duše zahalená třemi kvalitami hmotné přírody.

Význam

Blesk se přirovnává ke kvalitĕ dobra, hrom ke kvalitĕ vášnĕ a mraky ke kvalitĕ nevĕdomosti. Zamračené nebe při příchodu období dešťů tedy připomíná čistou duchovní duši, když ji rozruší kvality přírody, protože tehdy je zahalena a její původní zářivá povaha se jen matnĕ odráží skrze mlhu tvořenou hmotnými kvalitami.

10.20.5

Verš

aṣṭau māsān nipītaṁ yad
bhūmyāś coda-mayaṁ vasu
sva-gobhir moktum ārebhe
parjanyaḥ kāla āgate

Synonyma

aṣṭau — osmi; māsān — bĕhem mĕsíců; nipītam — vypité; yat — které: bhūmyāḥ  –  půdy; ca — a; uda-mayam — tvořené vodou; vasu — bohatství; sva-gobhiḥ — svými paprsky; moktum — uvolňovat; ārebhe — začalo; parjanyaḥ — slunce; kāle — pravý čas; āgate — když nastal.

Překlad

Za osm mĕsíců vypilo slunce svými paprsky bohatství půdy v podobĕ vody. Nyní, když nastal pravý čas, začalo slunce toto nahromadĕné bohatství uvolňovat.

Význam

Ācāryové přirovnávají to, jak slunce vypařuje vodu, která je bohatstvím půdy, k vybírání daní králem. Ve dvacáté kapitole prvního dílu knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda vykládá toto přirovnání takto: „Mraky jsou nahromadĕnou vodou, kterou sluneční záření vypařilo ze zemĕ. Po dobu osmi mĕsíců slunce neustále vypařuje nejrůznĕjší vodu z povrchu Zemĕ, a tato voda se shromažďuje v podobĕ mraků, které ji vydají podle potřeby. Podobnĕ vláda vybírá od občanů různé danĕ, jako je daň z příjmu a z obratu, které jsou občané schopni platit díky svým různým hmotným činnostem: zemĕdĕlství, obchodu, průmyslu a tak dále. Toto zdanĕní se přirovnává k tomu, jak slunce čerpá vodu ze zemĕ. Když je opĕt vody na povrchu planety zapotřebí, totéž sluneční svĕtlo promĕní vodu na mraky a rozdává ji po celé Zemi. Podobnĕ musí být danĕ vybrané vládou opĕt rozdány mezi lid ve formĕ vzdĕlávacích, veřejných, zdravotních a dalších zařízení. To je pro dobrou vládu velice důležité. Vláda by nemĕla pouze vybírat danĕ na rozmařilé utrácení; daň se musí využít pro veřejné blaho státu.“

10.20.6

Verš

taḍidvanto mahā-meghāś
caṇḍa-śvasana-vepitāḥ
prīṇanaṁ jīvanaṁ hy asya
mumucuḥ karuṇā iva

Synonyma

taḍit-vantaḥ — ukazující blesky; mahā-meghāḥ — velké mraky; caṇḍa — prudkým; śvasana — vĕtrem; vepitāḥ — otřásané; prīṇanam — uspokojení; jīvanam — svůj život (svou vodu); hi — jistĕ; asya — tohoto svĕta; mumucuḥ — vypustily; karuṇāḥ — milostivé osobnosti; iva — jako.

Překlad

Prudké vĕtry třásly a pohazovaly velkými mraky, ve kterých se blýskalo. Mrak dávaly své životy pro potĕšení tohoto svĕta, tak jako milostivé osoby.

Význam

Tak jako vznešené, soucitné osobnosti nĕkdy dávají život či bohatství pro blaho společnosti, vypouštĕly dešťové mraky déšť na vyprahlou zemi. I když tím mraky zanikly, poskytly ochotnĕ déšť pro blaho zemĕ.

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda komentuje tento verš takto: „Bĕhem období dešťů po celém kraji bĕsní silné vĕtry a přenášejí mraky z místa na místo, aby dávaly životodárnou vláhu vyprahlým živým bytostem, které ji tolik potřebují. Po letním období je vody zoufale zapotřebí, a tak jsou mraky jako bohatý človĕk, který v dobĕ nouze rozdává peníze, dokonce až do úplného vyčerpání své pokladnice. Když mraky zalévají povrch celé Zemĕ, také ze sebe vydají všechno.

Říká se, že když Mahārāja Daśaratha, otec Pána Rāmacandry, bojoval proti svým nepřátelům, přistupoval k nim jako zahradník, který vytrhává zbytečný plevel. A když bylo třeba dávat milodary, rozdával peníze stejnĕ, jako mrak rozdává déšť. Mraky rozdávají déšť tak vydatnĕ, že je to přirovnáno k tomu, když nĕjaký velkorysý človĕk rozdává své bohatství. Přívaly deštĕ z mraků jsou tak štĕdré, že voda padá i na skály, hory, oceány a moře, kde jí není vůbec zapotřebí. Mraky jsou jako dobrodinec, který volnĕ rozdává své bohatství a nerozlišuje, zda nĕkdo milodar potřebuje, nebo ne. Rozdává plnými hrstmi.“

Metaforicky řečeno jsou blesky v mracích svĕtlem, pomocí nĕhož mraky vidí zubožený stav půdy, a nárazové vĕtry jsou jejich tĕžkým dechem, jaký je vidĕt u rozrušených osob. Mraky jsou rozrušené, když vidí, v jakém stavu se půda nachází, a třesou se ve vĕtru jako soucitný človĕk. Proto spouštĕjí déšť.

10.20.7

Verš

tapaḥ-kṛśā deva-mīḍhā
āsīd varṣīyasī mahī
yathaiva kāmya-tapasas
tanuḥ samprāpya tat-phalam

Synonyma

tapaḥ-kṛśā — vyhublá letním horkem; deva-mīḍhā — milostivĕ pokropená bohem deštĕ; āsīt — stala se; varṣīyasī — plnĕ vykrmená; mahī — zemĕ; yathā eva — jako; kāmya — zamĕřená na smyslový požitek; tapasaḥ — toho, jehož askeze; tanuḥ — tĕlo; samprāpya — po získání; tat — tĕchto odříkavých praktik; phalam — plodu.

Překlad

Zemĕ byla vyhublá letním horkem, ale závlaha od boha deštĕ ji zase plnĕ vykrmila. Byla tedy jako osoba, jejíž tĕlo bylo vyzáblé askezí sledující nĕjaký hmotný cíl, ale která se opĕt plnĕ nasytí, když získá plod této askeze.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje tento verš v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství takto: „Před srážkami jsou z celého zemského povrchu vyčerpané témĕř veškeré energie a zem vypadá velmi neúrodnĕ. Po dešti se celý povrch zazelená vegetací a vypadá zdravĕ a silnĕ. To se přirovnává k osobĕ, která se podrobuje askezi za účelem splnĕní nĕjaké hmotné touhy. Rozkvĕt zemĕ po období dešťů je přirovnán ke splnĕní hmotných tužeb. Nĕkdy, když je nĕjaká zemĕ porobena špatnou vládou, lidé a politické strany podstoupí přísnou askezi a sebekázeň, aby se sami zmocnili vlády, a jakmile ji získají, využijí situace tak, že si dopřejí vysoké platy. Tento dočasný zisk je totéž, jako když zemĕ vzkvétá v období dešťů. Ve skutečnosti se má přísná askeze podstupovat jen pro dosažení duchovního štĕstí. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu je doporučeno přijímat tapasyu neboli askezi pro poznání Nejvyššího Pána. Přijetím askeze v oddané službĕ človĕk obnoví svůj duchovní život, a jakmile se tak stane, zakusí neomezenou duchovní blaženost. Pokud se však nĕkdo podrobí askezi kvůli hmotným cílům, Bhagavad-gītā říká, že získá pomíjivé výsledky, po kterých touží jen lidé s menší inteligencí.“

10.20.8

Verš

niśā-mukheṣu khadyotās
tamasā bhānti na grahāḥ
yathā pāpena pāṣaṇḍā
na hi vedāḥ kalau yuge

Synonyma

niśā-mukheṣu — bĕhem večerního soumraku; khadyotāḥ — svĕtlušky; tamasā — díky temnotĕ; bhānti — svítí; na — ne; grahāḥ — planety; yathā — jako; pāpena — kvůli hříšným činnostem; pāṣaṇḍāḥ — ateistické doktríny; na — a ne; hi — jistĕ; vedāḥ — Védy; kalau yuge — ve vĕku Kali.

Překlad

Temnota bĕhem večerního soumraku v období dešťů umožňovala svĕtluškám, aby svítily místo hvĕzd, tak jako ve vĕku Kali umožňuje převaha hříšných činností ateistickým doktrínám zastínit pravé poznání Véd.

Význam

VÝZNAM: Śrīla Prabhupāda to rozvádí: „Bĕhem období dešťů je večer vidĕt mnoho svĕtlušek, které poletují sem a tam v korunách stromů a září jako malá svĕtýlka, ale nebeská svítící tĕlesa, hvĕzdy a mĕsíc, vidĕt nejsou. Podobnĕ ve vĕku Kali zaujímají ateisté a neznabozi významná místa, zatímco lidé, kteří skutečnĕ dodržují védské zásady duchovního osvobození, jsou prakticky neznámí. Současný vĕk, Kali-juga, se přirovnává k zamračenému období živých bytostí. Skutečné poznání je v nĕm zahaleno vlivem hmotného civilizačního pokroku. Laciní mentální spekulanti, ateisté a tvůrci takzvaných náboženských zásad vystupují do popředí jako svĕtlušky, zatímco osoby přísnĕ následující védské zásady či pokyny písem jsou zahalené mraky tohoto vĕku. Lidé by se mĕli naučit, jak místo svĕtla svĕtlušek využívat skutečných svítících tĕles na nebi – slunce, mĕsíce a hvĕzd. Svĕtlušky ve skutečnosti nemohou za temné noci poskytnout žádné svĕtlo. Tak jako se i v období dešťů obloha nĕkdy vyjasní a mĕsíc, hvĕzdy a slunce jsou vidĕt, tak i tato Kali-yuga má nĕkdy svĕtlé okamžiky. Například je nĕkdy slyšet o védském hnutí Pána Caitanyi, které šíří zpívání mantry Hare Kṛṣṇa. Lidé, kteří mají vážný zájem najít pravé svĕtlo, by místo pozorování svĕtel mentálních spekulantů a ateistů mĕli využít tohoto hnutí.“

10.20.9

Verš

śrutvā parjanya-ninadaṁ
maṇḍukāḥ sasṛjur giraḥ
tūṣṇīṁ śayānāḥ prāg yadvad
brāhmaṇā niyamātyaye

Synonyma

śrutvā — když slyšely; parjanya — mraků; ninadam — dunĕní; maṇḍukāḥ — žáby; sasṛjuḥ — vydávaly; giraḥ — své zvuky; tūṣṇīm — tiše; śayānāḥ — ležící; prāk — předtím; yadvat — jako; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇští studenti; niyama-atyaye — po dokončení svých ranních povinností.

Překlad

Žáby ležely celou dobu tiše, ale jakmile zaslechly dunĕní mraků, začaly najednou kvákat, tak jako brāhmaṇští studenti, kteří tiše konají své ranní povinnosti, začnou recitovat své úlohy, jakmile je učitel zavolá.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Po prvním dešti, když se ozývá hřmĕní z mraků, začnou všechny žáby kvákat jako žáci, kteří najednou čtou nahlas své úlohy. Žáci by mĕli obvykle vstávat brzy ráno. Vĕtšinou však nevstanou sami od sebe, ale teprve když v chrámu nebo jiné duchovní instituci zazní zvon. Na nařízení duchovního učitele okamžitĕ vstanou a po dokončení svých ranních povinností usednou ke studiu Véd nebo recitaci védských manter. Všichni spí v temnotĕ Kali-jugy, ale když přijde velký ācārya, na jeho volání se začnou všichni vĕnovat studiu Véd, aby získali skutečné poznání.“

10.20.10

Verš

āsann utpatha-gāminyaḥ
kṣudra-nadyo ’nuśuṣyatīḥ
puṁso yathāsvatantrasya
deha-draviṇa-sampadaḥ

Synonyma

āsan — staly se; utpatha-gāminyaḥ — vychýlené ze svých řečišť; kṣudra — nepatrné; nadyaḥ — říčky; anuśuṣyatīḥ — jež vysychaly; puṁsaḥ — človĕka; yathā — jako; asvatantrasya — který není nezávislý (to znamená, který podléhá svým smyslům); deha — tĕlo; draviṇa — hmotný majetek; sampadaḥ — a bohatství.

Překlad

S příchodem období dešťů se nepatrné toky, které předtím vyschly, naplnily vodou a pak vychýlily ze svých řečišť, tak jako tĕlo, majetek a peníze človĕka, jenž podléhá nátlakům smyslů, jsou používané scestným způsobem.

Význam

Śrīla Prabhupāda vykládá: „Bĕhem období dešťů se mnoho malých rybníků, jezírek a říček naplní vodou; jinak zůstávají po zbytek roku vyschlé. Materialisté jsou také vyschlí, ale když se nĕkdy dostanou do takzvanĕ zámožného postavení, ve kterém mají domov, dĕti a nĕjaké úspory, vypadá to, že se jim daří dobře. Poté však okamžitĕ opĕt vyschnou, stejnĕ jako malé říčky a jezírka. Básník Vidyāpati řekl, že společnost přátel, rodiny, dĕtí, manželky a tak dále jistĕ přináší nĕjaké potĕšení, ale tuto radost přirovnává ke kapce vody na poušti. Každý prahne po štĕstí, stejnĕ jako na poušti každý prahne po vodĕ. Je-li na poušti kapka vody, dá se samozřejmĕ říci, že tam voda je, ale užitek z ní je minimální. V našem materialistickém způsobu života, který je jako poušť, prahneme po oceánu štĕstí, ale v podobĕ společnosti, přátel a svĕtské lásky dostáváme pouhou kapku vody. Nikdy nedosáhneme uspokojení, stejnĕ jako se říčky, jezírka a rybníčky nikdy nenaplní vodou v období sucha.“

10.20.11

Verš

haritā haribhiḥ śaṣpair
indragopaiś ca lohitā
ucchilīndhra-kṛta-cchāyā
nṛṇāṁ śrīr iva bhūr abhūt

Synonyma

haritāḥ — zezelenalá; haribhiḥ — díky zelené; śaṣpaiḥ — čerstvĕ vyrostlé trávĕ; indragopaiḥ — díky hmyzu indragopa; ca — a; lohitā — červená; ucchilīndhra — houbami; kṛta — poskytnuté; chāyā — útočištĕ; nṛṇām — lidí; śrīḥ — bohatství; iva — jako; bhūḥ — zemĕ; abhūt — stala se.

Překlad

Čerstvĕ vyrostlá tráva učinila zemi smaragdovĕ zelenou, hmyz indragopa jí dodal červený nádech a bílé houby přidaly ještĕ další barvu a kruhy stínů. Díky tomu zemĕ vypadala jako osoba, která náhle zbohatla.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī podotýká, že slovo nṛṇām se vztahuje na členy královské třídy. Přehlídka barev, kterou skýtala tmavĕ zelená pole ozdobená jasnĕ červeným hmyzem a bílými klobouky hub, se tedy dá přirovnat ke královské přehlídce, jejímž prostřednictvím král předvádí svou vojenskou moc.

10.20.12

Verš

kṣetrāṇi śaṣya-sampadbhiḥ
karṣakāṇāṁ mudaṁ daduḥ
māninām anutāpaṁ vai
daivādhīnam ajānatām

Synonyma

kṣetrāṇi — pole; śaṣya-sampadbhiḥ — s jejich bohatstvím v podobĕ obilí; karṣakāṇām — farmářům; mudam — radost; daduḥ — dávala; māninām — jiným, kteří jsou nemístnĕ pyšní; anutāpam — lítost; vai — vskutku; daiva-adhīnam — řízení osudu; ajānatām — nechápajícím.

Překlad

Pole se svým bohatstvím v podobĕ obilí tĕšila farmáře, ale podnĕcovala lítost v srdcích lidí, kteří byli příliš pyšní na to, aby se vĕnovali farmaření, a kteří nechápali, že vše řídí Nejvyšší.

Význam

Bĕžnĕ se stává, že lidé žijící ve velkomĕstech jsou mrzutí a otrávení, když hodnĕ prší. Nechápou, nebo zapomnĕli, že déšť vyživuje plodiny, které budou jíst. Na jídle si samozřejmĕ pochutnávají, ale neoceňují, že deštĕm Nejvyšší Pán živí nejen lidské bytosti, nýbrž i rostliny, zvířata a samotnou zemi.

Moderní, sofistikovaní lidé často hledí spatra na ty, kdo pracují v zemĕdĕlství. V Americe se dokonce neinteligentnímu prosťáčkovi nĕkdy říká „farmář“. Existují také vládní úřady omezující zemĕdĕlskou produkci, protože jistí kapitalisté se bojí ovlivňování tržních cen. Kvůli různým nepřirozeným a manipulativním praktikám moderních vlád vidíme na mnoha místech svĕta nedostatek potravy – dokonce i mezi chudinou ve Spojených státech – a zároveň vidíme, jak vlády platí farmářům, aby omezili setbu. Nĕkdy tyto vlády nechávají vyhazovat velké množství potravin do moře. Z toho je zřejmé, že vedení arogantních a nevĕdomých jedinců, kteří jsou buď příliš pyšní na to, aby se řídili Božími zákony, nebo příliš nevĕdomí na to, aby si je uvĕdomili, povede vždy ke zklamání bĕžných lidí, zatímco vláda vĕdomá si Boha bude poskytovat hojnost a štĕstí všem.

10.20.13

Verš

jala-sthalaukasaḥ sarve
nava-vāri-niṣevayā
abibhran ruciraṁ rūpaṁ
yathā hari-niṣevayā

Synonyma

jala — vody; sthala — a zemĕ; okasaḥ — obyvatelé; sarve — všichni; nava — nové; vāri — vody; niṣevayā — když využili; abibhran — získali; ruciram — přitažlivé; rūpam — podoby; yathā — jako; hari-niṣevayā — oddanou službou Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Když všichni tvorové na souši i ve vodĕ využili novĕ napršené vody, jejich podoby získaly na přitažlivosti, tak jako oddaný se stane krásným díky službĕ Nejvyššímu Pánu.

Význam

Śrīla Prabhupāda to komentuje takto: „To jsme prakticky zažili s našimi žáky v Mezinárodní společnosti pro vĕdomí Kṛṣṇy. Předtím, než se stali žáky, byli navenek špinaví, i když mĕli přirozenĕ krásné osobní rysy; vzhledem k tomu, že nevĕdĕli nic o vĕdomí Kṛṣṇy, vypadali špinavĕ a uboze. Jakmile však začali rozvíjet vĕdomí Kṛṣṇy, jejich zdraví se zlepšilo a dodržování usmĕrňujících pravidel zvýšilo jejich tĕlesný lesk. Když mají na sobĕ roucha šafránové barvy, tilak na čele a korálky v ruce a na krku, vypadají, jako kdyby přišli přímo z Vaikuṇṭhy.“

10.20.14

Verš

saridbhiḥ saṅgataḥ sindhuś
cukṣobha śvasanormimān
apakva-yoginaś cittaṁ
kāmāktaṁ guṇa-yug yathā

Synonyma

saridbhiḥ — se řekami; saṅgataḥ — setkáním; sindhuḥ — oceán; cukṣobha — rozbouřil se; śvasana — vzduté vĕtrem; ūrmi-mān — mající vlny; apakva — nezralého; yoginaḥ — yogīho; cittam — mysl; kāma-aktam — poznamenaná chtíčem; guṇa-yuk — udržující spojení s objekty smyslového požitku; yathā — jako.

Překlad

Tam, kde se řeky vlévaly do oceánu, se oceán rozbouřil a vítr zvedal jeho vlny, tak jako se rozruší mysl nezralého yogīho, který je ještĕ poznamenaný chtíčem a připoutaný k objektům smyslového požitku.

10.20.15

Verš

girayo varṣa-dhārābhir
hanyamānā na vivyathuḥ
abhibhūyamānā vyasanair
yathādhokṣaja-cetasaḥ

Synonyma

girayaḥ — hory; varṣa-dhārābhiḥ — mraky nesoucími déšť; hanyamānāḥ — zasažené; na vivyathuḥ — neroztřásly se; abhibhūyamānāḥ — když jsou stiženi; vyasanaiḥ — nebezpečím; yathā — jako; adhokṣaja-cetasaḥ — ti, jejichž mysl je pohroužená v Nejvyšším Pánu.

Překlad

Tak jako oddaní, jejichž mysl je pohroužená v Osobnosti Božství, zůstávají klidní, i když na nĕ doléhá nebezpečí všeho druhu, hory nebyly v období dešťů vůbec rozrušené, přestože do nich opakovanĕ narážely mraky nesoucí déšť.

Význam

Hory se pod přívalem prudkých lijáků neroztřesou; naopak se očistí od hlíny a jsou zářivĕjší a krásnĕjší. Podobné je to s pokročilým oddaným Nejvyššího Pána – nepříznivé situace nenarušují jeho program oddané služby, ale očišťují jeho srdce od prachu připoutanosti k tomuto svĕtu. Proto se oddaný díky tomu, že toleruje obtížné situace, stává krásnĕjším a zářivĕjším. Oddaný ve skutečnosti přijímá všechny životní zvraty jako milost Pána Kṛṣṇy, neboť si uvĕdomuje, že každé utrpení si ten, kdo ho prožívá, způsobil svým špatným jednáním.

10.20.16

Verš

mārgā babhūvuḥ sandigdhās
tṛṇaiś channā hy asaṁskṛtāḥ
nābhyasyamānāḥ śrutayo
dvijaiḥ kālena cāhatāḥ

Synonyma

mārgāḥ — cesty; babhūvuḥ — staly se; sandigdhāḥ — nezřetelné; tṛṇaiḥ — travou; channāḥ — zarostlé; hi — jistĕ; asaṁskṛtāḥ — nečištĕné; na abhyasyamānāḥ — nestudovaná; śrutayaḥ — písma; dvijaiḥ — brāhmaṇy; kālena — vlivem času; ca — a; āhatāḥ — zkomolená.

Překlad

Nečištĕné cesty bĕhem období dešťů pokryla tráva a suť, takže byly tĕžko k rozeznání. Připomínaly náboženská písma, která brāhmaṇové přestali studovat, a která jsou proto vlivem času zkomolená a zastřená.

10.20.17

Verš

loka-bandhuṣu megheṣu
vidyutaś cala-sauhṛdāḥ
sthairyaṁ na cakruḥ kāminyaḥ
puruṣeṣu guṇiṣv iva

Synonyma

loka — celého svĕta; bandhuṣu — kteří jsou přátelé; megheṣu — mezi mraky; vidyutaḥ — blesk; cala-sauhṛdāḥ — přelétavý ve svém přátelství; sthairyam — stálost; na cakruḥ — neudržel si; kāminyaḥ — chtivé ženy; puruṣeṣu — mezi muži; guṇiṣu — ctnostnými; iva — jako.

Překlad

I když jsou mraky přáteli všech živých bytostí, blesk, který je přelétavý ve svých zálibách, přeskakoval z jednoho shluku mraků do druhého jako chtivé ženy, které nejsou vĕrné ani ctnostným mužům.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Bĕhem období dešťů se nĕkdy blýská v jednom shluku mraků a vzápĕtí ve druhém. Tento úkaz je přirovnán ke smyslné ženĕ, která nedovede upřít svou mysl na jednoho muže. Mrak je jako kvalifikovaný človĕk, protože dává déšť a mnoha lidem zajišťuje živobytí; kvalifikovaný človĕk podobnĕ živí mnoho bytostí, jako členy své rodiny nebo pracovníky své velké firmy. Naneštĕstí celý jeho život může narušit žena, která se s ním rozvede. Je-li muž vyveden z míry, zničí to celou rodinu, dĕti se rozutečou nebo firma zkrachuje – bude to mít nepříznivý dopad na všechno. Proto se doporučuje, aby žena, která chce dĕlat pokroky ve vĕdomí Kṛṣṇy, žila pokojnĕ se svým manželem a aby se za žádných okolností nerozešli. Oba by se mĕli ovládat v pohlavním životĕ a soustředit mysl na Kṛṣṇu, aby jejich životy mohly být úspĕšné. Koneckonců, v hmotném svĕtĕ muž potřebuje ženu a žena potřebuje muže. Když jsou spolu, mĕli by žít pokojnĕ s vĕdomím Kṛṣṇy a nebýt přelétaví jako blesk, který přeskakuje z jednoho mraku na druhý.“

10.20.18

Verš

dhanur viyati māhendraṁ
nirguṇaṁ ca guṇiny abhāt
vyakte guṇa-vyatikare
’guṇavān puruṣo yathā

Synonyma

dhanuḥ — luk (duha); viyati — na nebi; māhā-indram — Pána Indry; nirguṇam — bez vlastností (či bez tĕtivy); ca — ačkoliv; guṇini — na nebi, jež má určité vlastnosti, jako například zvuk; abhāt — objevil se; vyakte — v projevené hmotné přírodĕ; guṇa-vyatikare — tvořené interakcemi hmotných kvalit; aguṇa-vān — jehož s hmotnými kvalitami nic nepojí; puruṣaḥ — Nejvyšší Pán; yathā — jako.

Překlad

Když se na nebi, které má vlastnost hřmĕní, objevil Indrův luk (duha), nebyl jako obyčejné luky, protože nemĕl tĕtivu. Když se v tomto svĕtĕ, který je výtvorem vzájemného působení hmotných kvalit, zjevuje Nejvyšší Pán, je také jiný než obyčejní lidé, protože zůstává hmotnými kvalitami nedotčený a nezávislý na jakýchkoliv hmotných okolnostech.

Význam

Śrīla Prabhupāda to komentuje takto: „Nĕkdy se kromĕ hřmĕní v mracích objeví na obloze duha, která vypadá jako luk bez tĕtivy. Luk je ohnutý díky tomu, že je na obou jeho koncích uvázána tĕtiva; duha ale žádnou tĕtivu nemá, a přesto tak nádhernĕ spočívá na obloze. Podobnĕ, když Nejvyšší Osobnost Božství sestoupí do hmotného svĕta, vypadá jako obyčejná lidská bytost, ale nezávisí na žádné hmotné podmínce. V Bhagavad-gītĕ Pán říká, že se zjevuje působením své vnitřní energie, která nemůže být podmanĕna energií vnĕjší. Co je zajetím pro obyčejného tvora, je svobodou pro Osobnost Božství.“

10.20.19

Verš

na rarājoḍupaś channaḥ
sva-jyotsnā-rājitair ghanaiḥ
ahaṁ-matyā bhāsitayā
sva-bhāsā puruṣo yathā

Synonyma

na rarāja — nesvítil; uḍupaḥ — mĕsíc; channaḥ — zakrytý; sva-jyotsnā — vlastním svĕtlem; rājitaiḥ — osvĕtlenými; ghanaiḥ — mraky; aham-matyā — falešné ego; bhāsitayā — které je osvĕtlené; sva-bhāsā — vlastním jasem; puruṣaḥ — živá bytost; yathā — jako.

Překlad

Mĕsíc se bĕhem období dešťů nemohl přímo ukázat, protože ho zakrývaly mraky, které byly samy osvĕtlené mĕsíčními paprsky. Ani živá bytost se v hmotném svĕtĕ nemůže ukázat přímo, protože ji zakrývá falešné ego, které je samo osvĕtlené vĕdomím čisté duše.

Význam

Zde je uvedena vynikající analogie. Bĕhem období dešťů není mĕsíc na nebi vidĕt, protože ho zakrývají mraky. Tyto mraky však září jasem mĕsíčních paprsků. Také v naší podmínĕné hmotné existenci nemůžeme přímo vnímat duši, protože naše vĕdomí zakrývá falešné ego neboli klamné ztotožnĕní se s hmotným svĕtem a hmotným tĕlem. Přitom však vĕdomí duše je tím, co falešné ego osvĕtluje.

Jak popisuje Gītā, energie duše je vĕdomí, a když se toto vĕdomí projevuje skrze clonu tvořenou falešným egem, jeví se jako tupé, hmotné vĕdomí, jež postrádá přímou vizi duše i Boha. I velcí filosofové v hmotném svĕtĕ se v souvislosti s Absolutní Pravdou nakonec uchylují k mlhavým, nejasným výrokům, tak jako zamračené nebe jen matnĕ a nepřímo projevuje bohaté svĕtlo mĕsíce.

V hmotném životĕ je naše falešné ego často nadšené, plné nadĕjí a zdánlivĕ obeznámené s různými hmotnými záležitostmi, a takové vĕdomí nás pobízí, abychom pokračovali s hmotnou existencí. Ve skutečnosti však vnímáme jen chabý odraz našeho původního, čistého vĕdomí, kterým je vĕdomí Kṛṣṇy – přímé vnímání duše a Boha. Neuvĕdomujeme si, že falešné ego jen omezuje a zahaluje naše skutečné, duchovní vĕdomí, které je plnĕ osvícené a blažené, a mylnĕ se domníváme, že hmotné vĕdomí je plné poznání a štĕstí. Je to podobné jako myslet si, že zářící mraky osvĕtlují noční nebe, i když ve skutečnosti nebe osvĕtluje záře mĕsíce, a mraky ji pouze zahalují a tlumí. Mraky vypadají zářivĕ, proto, že filtrují a zadržují zářivé paprsky mĕsíce. Rovnĕž hmotné vĕdomí se občas jeví jako příjemné či osvícené, jelikož působí jako clona, která stíní či filtruje původní, blažené a osvícené vĕdomí pocházející přímo z duše. Dovedeme-li pochopit důvtipnou analogii uvedenou v tomto verši, můžeme snadno pokročit v rozvoji vĕdomí Kṛṣṇy.

10.20.20

Verš

meghāgamotsavā hṛṣṭāḥ
pratyanandañ chikhaṇḍinaḥ
gṛheṣu tapta-nirviṇṇā
yathācyuta-janāgame

Synonyma

megha — mraků; āgama — kvůli příchodu; utsavāḥ — kteří slaví svátek; hṛṣṭāḥ — rozradostnĕní; pratyanandan — křičeli na uvítanou; śikhaṇḍinaḥ — pávi; gṛheṣu — ve svých domovech; tapta — ti, kdo se souží; nirviṇṇāḥ — a pak jsou šťastní; yathā — jako; acyuta — neklesající Osobnosti Božství; jana — oddaných; āgame — po příchodu.

Překlad

Když pávi spatřili první mraky, začali jásat a radostnĕ křičet na uvítanou, tak jako lidé soužení v rodinném životĕ cítí štĕstí, když je navštíví čistí oddaní Nejvyššího Pána, jenž nikdy neklesá.

Význam

Když se po suchém letním období s hřmĕním objeví první dešťové mraky, pávi se radují a začínají nadšenĕ tancovat. Śrīla Prabhupāda doplňuje: „S tím máme praktickou zkušenost: mnozí naši žáci byli předtím, než přišli do styku s vĕdomím Kṛṣṇy, bez inspirace a zasmušilí, ale poté, co se setkali s oddanými, tančí radostnĕ jako pávi.“

10.20.21

Verš

pītvāpaḥ pādapāḥ padbhir
āsan nānātma-mūrtayaḥ
prāk kṣāmās tapasā śrāntā
yathā kāmānusevayā

Synonyma

pītvā — poté, co se napily; āpaḥ — vody; pāda-pāḥ — stromy; padbhiḥ — svými nohami; āsan — nabyly; nānā — různých; ātma-mūrtayaḥ — tĕlesných rysů; prāk — dříve; kṣāmāḥ — vyzáblé; tapasā — askezí; śrāntāḥ — unavení; yathā — jako; kāma-anusevayā — když se tĕší z dosažení vytoužených cílů.

Překlad

Stromy byly schřadlé a suché, ale poté, co se svými nohami napily čerstvĕ napršené vody, jejich různé tĕlesné rysy se rozbujely. Také ten, jehož tĕlo vyzáblo a zesláblo podstupováním askeze, znovu projeví zdravé tĕlesné rysy poté, co si užívá hmotných vĕcí, kterých onou askezí dosáhl.

Význam

Slovo pāda znamená noha a pā označuje pití. Stromům se říká pādapa, protože pijí svými kořeny, které jsou přirovnány k nohám. Jakmile se stromy ve Vṛndāvanu napily čerstvĕ napršené vody, začaly na nich rašit nové listy, výhonky a kvĕty, a tak se tĕšily novému růstu. Materialisté často podstupují tvrdou askezi, aby dosáhli cíle své touhy. Například vyčerpávající askezí politiků v Americe je, když cestují po venkovĕ bĕhem kampanĕ za své zvolení. Obchodníci si také často upírají osobní pohodlí, jen aby přivedli svůj obchod k úspĕchu. Jakmile tito asketičtí lidé získají plody své askeze, budou zase zdraví a spokojení, tak jako stromy dychtivĕ pijící dešťovou vodu poté, co přečkaly askezi suchého, horkého léta.

10.20.22

Verš

saraḥsv aśānta-rodhaḥsu
nyūṣur aṅgāpi sārasāḥ
gṛheṣv aśānta-kṛtyeṣu
grāmyā iva durāśayāḥ

Synonyma

saraḥsu — na jezerech; aśānta — narušené; rodhaḥsu — jejichž břehy; nyūṣuḥ — dále sídlili; aṅga — můj milý králi; api — vskutku; sārasāḥ — jeřábi; gṛheṣu — ve svých domovech; aśānta — rušivé; kṛtyeṣu — kde se odehrávají činnosti; grāmyāḥ — materialističtí lidé; iva — jistĕ; durāśayāḥ — jejichž mysli jsou znečištĕné.

Překlad

Jeřábi dále sídlili na březích jezer, přestože tyto břehy byly bĕhem období dešťů narušené, tak jako materialističtí lidé se znečištĕnou myslí zůstávají stále doma, přestože tam probíhá mnoho rušivých událostí.

Význam

Bĕhem období dešťů se na březích jezer často sesouvá půda a nĕkdy se tam hromadí trnité keře, kamení a další sutiny. Kachny a jeřábi se tam ale zdržují i nadále, přes všechny tyto nepříjemnosti. Také rodinný život stále narušuje nespočet nepříjemných událostí, ale materialistického človĕka nikdy ani nenapadne zanechat rodinu v rukách svých dospĕlých synů a odejít se vĕnovat duchovnímu rozvoji. Taková myšlenka mu připadá pohoršující a necivilizovaná, neboť nemá naprosto žádné ponĕtí o Absolutní Pravdĕ a svém vztahu k Ní.

10.20.23

Verš

jalaughair nirabhidyanta
setavo varṣatīśvare
pāṣaṇḍinām asad-vādair
veda-mārgāḥ kalau yathā

Synonyma

jala-oghaiḥ — přívaly vody; nirabhidyanta — byly protrženy; setavaḥ — hrázky; varṣati — když sesílá déšť; īśvare — Pán Indra; pāṣaṇḍinām — ateistů; asat-vādaiḥ — mylnými teoriemi; veda-mārgāḥ — cesty vytyčené Védami; kalau — v Kali-yuze; yathā — jako.

Překlad

Když Indra seslal své deštĕ, přívaly vody protrhly zavlažovací hrázky na polích, tak jako v Kali-yuze mylné teorie ateistů bourají hranice stanovené pokyny Véd.

10.20.24

Verš

vyamuñcan vāyubhir nunnā
bhūtebhyaś cāmṛtaṁ ghanāḥ
yathāśiṣo viś-patayaḥ
kāle kāle dvijeritāḥ

Synonyma

vyamuñcan — vypustily; vāyubhiḥ — vĕtry; nunnāḥ — hnané; bhūtebhyaḥ — pro všechny živé bytosti; ca — a; amṛtam — svou nektarovou vodu; ghanāḥ — mraky; yathā — jako; āśiṣaḥ — milodary; viṭ-patayaḥ — králové; kāle kāle — čas od času; dvija — brāhmaṇy; īritāḥ — pobízení.

Překlad

Mraky hnané vĕtry vypustily svou nektarovou vodu pro dobro všech živých bytostí, tak jako králové na popud svých brāhmaṇských knĕží rozdávají obyvatelstvu milodary.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „V období dešťů mraky, pohánĕné vĕtrem, dávají vodu, která je vítaná jako nektar. Když následovníci Véd, brāhmaṇové, inspirují boháče, jako jsou králové a zámožní kupci, aby bĕhem konání velkých obĕtí rozdávali milodary, takové rozdávání bohatství je také jako nektar. Čtyři složky lidské společnosti – brāhmaṇové, kṣatriyové, vaiśyové a śūdrové – by mĕly žít mírumilovnĕ v duchu spolupráce; to je možné, když mají vedení zkušených védských brāhmaṇů, kteří provádĕjí obĕti, a rovnomĕrnĕ rozdávají bohatství.“

10.20.25

Verš

evaṁ vanaṁ tad varṣiṣṭhaṁ
pakva-kharjura-jambumat
go-gopālair vṛto rantuṁ
sa-balaḥ prāviśad dhariḥ

Synonyma

evam — takto; vanam — do lesa; tat — toho; varṣiṣṭham — v plném rozkvĕtu; pakva — zralé; kharjura — datle; jambu — a plody jambu; mat — majícího; go — kravami; gopālaiḥ — a pasáčky; vṛtaḥ — obklopený; rantum — vĕnovat se hrám; sa-balaḥ — společnĕ s Pánem Balarāmou; prāviśat — vstoupil; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Když byl vṛndāvanský les takto v plném rozkvĕtu a nabízel zralé datle a plody jambu, vstoupil do nĕj Pán Kṛṣṇa, obklopený svými kravami a přáteli pasáčky a doprovázený Śrī Balarāmou, aby si užíval.

10.20.26

Verš

dhenavo manda-gāminya
ūdho-bhāreṇa bhūyasā
yayur bhagavatāhūtā
drutaṁ prītyā snuta-stanāḥ

Synonyma

dhenavaḥ — krávy; manda-gāminyaḥ — pohybující se pomalu; ūdhaḥ — vemen; bhāreṇa — kvůli tíži; bhūyasā — velké; yayuḥ — šly; bhagavatā — Pánem; āhūtāḥ — zavolané; drutam — rychle; prītyā — z lásky; snuta — vlhká; stanāḥ — jejich vemena.

Překlad

Krávy mĕly tĕžká vemena, takže se musely pohybovat pomalu, ale jakmile je zavolal Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, rozbĕhly se rychle za Ním a struky jim z lásky k Nĕmu zvlhly.

Význam

Slovy Śrīly Prabhupādy: „Krávy, které spásaly novou trávu, byly zdravé a jejich vemena byla plná mléka. Mĕly Pána Kṛṣṇu tak rády, že když na nĕ volal jmény, okamžitĕ k Nĕmu přibĕhly s takovou radostí, že jim mléko vytékalo z vemen.“

10.20.27

Verš

vanaukasaḥ pramuditā
vana-rājīr madhu-cyutaḥ
jala-dhārā girer nādād
āsannā dadṛśe guhāḥ

Synonyma

vana-okasaḥ — domorodé dívky z lesa; pramuditāḥ — rozradostnĕné; vana-rājīḥ — lesní stromy; madhu-cyutaḥ — ukapávající sladkou mízu; jala-dhārāḥ — vodopády; gireḥ — na horách; nādāt — podle jejich dunĕní; āsannāḥ — poblíž; dadṛśe — pozoroval; guhāḥ — jeskynĕ.

Překlad

Pán vidĕl rozradostnĕné domorodé dívky z lesa, stromy ukapávající sladkou mízu a horské vodopády, jejichž dunĕní naznačovalo, že jsou poblíž jeskynĕ.

10.20.28

Verš

kvacid vanaspati-kroḍe
guhāyāṁ cābhivarṣati
nirviśya bhagavān reme
kanda-mūla-phalāśanaḥ

Synonyma

kvacit — nĕkdy; vanaspati — stromu; kroḍe — do dutiny; guhāyām — do jeskynĕ; ca — nebo; abhivarṣati — když pršelo; nirviśya — poté, co vlezl; bhagavān — Nejvyšší Pán; reme — užíval si; kanda-mūla — kořínky; phala — a plody; aśanaḥ — pojídající.

Překlad

Když pršelo, Pán se nĕkdy schovával do jeskynĕ nebo dutiny stromu, kde si hrál a jedl kořínky a plody.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že bĕhem období dešťů jsou hlízy a kořínky velmi mĕkké a chutné, a Pán Kṛṣṇa je pojídal společnĕ s divokými lesními plody. Pán Kṛṣṇa a Jeho mladí přátelé sedávali v dutinĕ stromu nebo v jeskyni a bavili se různými hrami, dokud nepřestalo pršet.

10.20.29

Verš

dadhy-odanaṁ samānītaṁ
śilāyāṁ salilāntike
sambhojanīyair bubhuje
gopaiḥ saṅkarṣaṇānvitaḥ

Synonyma

dadhi-odanam — vařenou rýži smíchanou s jogurtem; samānītam — poslanou; śilāyām — na kameni; salila-antike — u vody; sambhojanīyaiḥ — kteří jídali s Ním; bubhuje — jedl; gopaiḥ — s pasáčky; saṅkarṣaṇa-anvitaḥ — ve společnosti Pána Balarāmy.

Překlad

Pán Kṛṣṇa jídal z domova poslanou vařenou rýži s jogurtem ve společnosti Pána Saṅkarṣaṇa a pasáčků, kteří s Ním jedli pravidelnĕ. Všichni k jídlu usedali na velký kámen u vody.

10.20.30-31

Verš

śādvalopari saṁviśya
carvato mīlitekṣaṇān
tṛptān vṛṣān vatsatarān
gāś ca svodho-bhara-śramāḥ

prāvṛṭ-śriyaṁ ca tāṁ vīkṣya
sarva-kāla-sukhāvahām
bhagavān pūjayāṁ cakre
ātma-śakty-upabṛṁhitām

Synonyma

śādvala — trávníku; upari — na; saṁviśya — ležící; carvataḥ — kteří se pásli; mīlita — zavřené; īkṣaṇān — oči; tṛptān — spokojené; vṛṣān — býky; vatsatarān — telátka; gāḥ — krávy; ca — a; sva — vlastních; ūdhaḥ — vemen; bhara — tíhou; śramāḥ — unavené; prāvṛṭ — období dešťů; śriyam — bohatství; ca — a; tām — to; vīkṣya — když vidĕl; sarva-kāla — vždy; sukha — potĕšení; āvahām — dávající; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; pūjayām cakre — uctil; ātma-śakti — z Jeho vnitřní energie; upabṛṁhitām — expandované.

Překlad

Pán Kṛṣṇa pozoroval spokojené býky, telátka a krávy ležící na zelené trávĕ a pasoucí se se zavřenýma očima. Vidĕl, že krávy jsou unavené z toho, jak musí vláčet tĕžká vemena. Když takto sledoval krásu a bohatství období dešťů ve Vṛndāvanu, jež je trvalým zdrojem velkého štĕstí, vzdal úctu tomuto období, které se expandovalo z Jeho vnitřní energie.

Význam

Svĕží krása období dešťů ve Vṛndāvanu má obohacovat blažené zábavy Śrī Kṛṣṇy. Pánova vnitřní energie tedy zařizuje vše, co popisuje tato kapitola, aby připravila scénu pro Jeho milostné hry.

10.20.32

Verš

evaṁ nivasatos tasmin
rāma-keśavayor vraje
śarat samabhavad vyabhrā
svacchāmbv-aparuṣānilā

Synonyma

evam — takto; nivasatoḥ — zatímco Oba žili; tasmin — v tom; rāma-keśavayoḥ — Pán Rāma a Pán Keśava; vraje — ve Vṛndāvanu; śarat — podzim; samabhavat — plnĕ se projevil; vyabhrā — bez mraků na nebi; svaccha-ambu — v nĕmž voda byla čistá; aparuṣa-anilā — a vítr mírný.

Překlad

Zatímco Pán Rāma a Pán Keśava takto žili ve Vṛndāvanu, nastal podzim, kdy je nebe bez mraků, voda čistá a vane mírný vĕtřík.

10.20.33

Verš

śaradā nīrajotpattyā
nīrāṇi prakṛtiṁ yayuḥ
bhraṣṭānām iva cetāṁsi
punar yoga-niṣevayā

Synonyma

śaradā — vlivem podzimu; nīraja — lotosové kvĕty; utpattyā — jenž regeneruje; nīrāṇi — vodní nádrže; prakṛtim — do svého přirozeného stavu (čistoty); yayuḥ — vrátily se; bhraṣṭānām — pokleslých; iva — jako; cetāṁsi — mysli; punaḥ — opĕt; yoga — oddané služby; niṣevayā — praktikováním.

Překlad

Podzim, který znovu oživil lotosové kvĕty, také různým vodním nádržím vrátil jejich původní čistotu, tak jako proces oddané služby očišťuje mysli pokleslých yogīch, když se k ní vrátí.

10.20.34

Verš

vyomno ’bbhraṁ bhūta-śābalyaṁ
bhuvaḥ paṅkam apāṁ malam
śaraj jahārāśramiṇāṁ
kṛṣṇe bhaktir yathāśubham

Synonyma

vyomnaḥ — na nebi; ap-bhram — mraky; bhūta — zvířat; śābalyam — stísnĕné podmínky; bhuvaḥ — zemĕ; paṅkam — blátivý pokryv; apām — vody; malam — znečištĕní; śarat — podzim; jahāra — odstranil; āśramiṇām — členů čtyř duchovních stavů v lidské společnosti; kṛṣṇe — pro Pána Kṛṣṇu; bhaktiḥ — oddaná služba; yathā — jako; aśubham — vše neblahé.

Překlad

Podzim vyčistil nebe od mraků, propustil zvířata ze stísnĕných životních podmínek, zbavil zemi blátivého pokryvu a vodu jejího znečištĕní, tak jako láskyplná služba Pánu Kṛṣṇovi oprošťuje členy čtyř duchovních stavů od nesnází, které každý z nich má.

Význam

Každá lidská bytost musí konat předepsané povinnosti odpovídající jednomu ze čtyř duchovních stavů v životĕ. Tĕmito stavy jsou: 1) studentský život v celibátu, brahmacarya; 2) život v manželství, gṛhastha; 3) život v ústraní, vānaprastha; a 4) život v odříkání, sannyās. Brahmacārī musí bĕhem svého učednického života plnit mnoho služebnických povinností, ale jak rozvíjí svou láskyplnou službu Kṛṣṇovi, jeho představení zaznamenají jeho duchovní pokrok a umožní mu převzít zodpovĕdnĕjší povinnosti. Muže, který žije rodinným životem, svazuje nespočet povinností vůči manželce a dĕtem, ale jak rozvíjí láskyplnou službu Kṛṣṇovi, přírodní zákony ho automaticky posunou k příjemnĕjším, duchovním činnostem, a své hmotné závazky ponĕkud omezí.

Osoby ve stádiu vānaprasthy neboli života v ústraní plní také mnoho povinností, které mohou být také nahrazeny extatickou láskyplnou službou Kṛṣṇovi. Podobnĕ i život v odříkání s sebou nese mnoho přirozených tĕžkostí; v neposlední řadĕ je to sklon sannyāsīch, mužů ve stavu odříkání, meditovat o neosobním aspektu Absolutní Pravdy. O tom říká Bhagavad-gītā (12.5): kleśo 'dhikataras teṣām avyaktāsakta-cetasām – „ Ti, jejichž mysl je poutána k neprojevenému, neosobnímu aspektu Nejvyššího, mohou postupovat vpřed jen s velkými obtížemi.“ Jakmile však sannyāsī začne kázat v každém mĕstĕ a vesnici o slávĕ Kṛṣṇy, jeho život se zmĕní v blaženou sérii krásných duchovních realizací.

Na podzim se nebe vrací ke své přirozené modré barvĕ. Zánik mraků je jako zánik nepříjemných povinností v životĕ brahmacārīho. Hned po létĕ přichází období dešťů, v nĕmž jsou nĕkdy zvířata vyplašená průtržemi mračen, a proto se choulí k sobĕ. Podzim je pro nĕ ale znamením, že se mohou rozebĕhnout každé na své místo a žít klidnĕji. To představuje oproštĕní hospodáře od útrap v podobĕ rodinných povinností a možnost vĕnovat více času duchovním úkolům, které jsou pravým cílem života jak jeho samotného, tak jeho rodiny. Odstranĕní vrstvy bláta na povrchu zemĕ je jako odstranĕní nepříjemností spojených se životem vānaprasthy a vyčištĕní vody je jako posvĕcení života sannyāsīho tím, že káže o slávĕ Kṛṣṇy, aniž by ho pronásledovala pohlavní touha.

10.20.35

Verš

sarva-svaṁ jaladā hitvā
virejuḥ śubhra-varcasaḥ
yathā tyaktaiṣaṇāḥ śāntā
munayo mukta-kilbiṣāḥ

Synonyma

sarva-svam — všechno, co mají; jala-dāḥ — mraky; hitvā — poté, co vydaly; virejuḥ — svítily; śubhra — čistá; varcasaḥ — jejich záře; yathā — jako; tyakta-eṣaṇāḥ — kteří se zřekli všech tužeb; śāntāḥ — klidní; munayaḥ — mudrci; mukta-kilbiṣāḥ — zbavení hříšných sklonů.

Překlad

Poté, co mraky vydaly vše, co mĕly, vydávaly očištĕnou záři, tak jako klidní mudrci, kteří se vzdali všech hmotných tužeb, a proto nemají žádné sklony ke hříšnému jednání.

Význam

Když jsou mraky plné vody, jsou tmavé a halí paprsky slunce, tak jako hmotná mysl nečistého človĕka halí duši, jež září v jeho nitru. Když se však mraky vyprší, zbĕlají a zářivĕ odrážejí svítící slunce, tak jako se človĕk očistí poté, co se vzdá všech hmotných tužeb a hřísných sklonů, a pak zářivĕ odráží svou vlastní duši a Nejvyšší Duši ve svém nitru.

10.20.36

Verš

girayo mumucus toyaṁ
kvacin na mumucuḥ śivam
yathā jñānāmṛtaṁ kāle
jñānino dadate na vā

Synonyma

girayaḥ — hory; mumucuḥ — vydávaly; toyam — svou vodu; kvacit — nĕkdy; na mumucuḥ — nevydávaly; śivam — čistou; yathā — jako; jñāna — transcendentálního poznání; amṛtam — nektar; kāle — v patřičný čas; jñāninaḥ — znalci duchovní vĕdy; dadate — dávají; na vā — nebo ne.

Překlad

Hory bĕhem tohoto období nĕkdy vydávaly svou čistou vodu a jindy ne, tak jako znalci transcendentální vĕdy nĕkdy dávají nektar transcendentálního poznání a jindy nedávají.

Význam

První část této kapitoly popisovala období dešťů a druhá část pojednává o podzimním období, které začíná, jakmile přestane pršet. Bĕhem období dešťů z hor stále stéká voda, ale bĕhem podzimu voda nĕkdy teče a nĕkdy ne. Také velcí duchovní učitelé nĕkdy rozsáhle mluví o duchovním poznání a jindy mlčí. Seberealizovaná duše má blízký styk s Nejvyšší Duší, a tak podle Jejích tužeb kvalifikovaný znalec duchovní vĕdy může či nemusí popisovat Absolutní Pravdu, v závislosti na daných okolnostech.

10.20.37

Verš

naivāvidan kṣīyamāṇaṁ
jalaṁ gādha-jale-carāḥ
yathāyur anv-ahaṁ kṣayyaṁ
narā mūḍhāḥ kuṭumbinaḥ

Synonyma

na — ne; eva — jistĕ; avidan — chápali; kṣīyamāṇam — ubývání; jalam — vody; gādha-jale — v mĕlké vodĕ; carāḥ — ti, kdo se pohybují; yathā — jako; āyuḥ — délky jejich života; anu-aham — každým dnem; kṣayyam — zkracování; narāḥ — lidé; mūḍhāḥ — pošetilí; kuṭumbinaḥ — žijící se členy rodiny.

Překlad

Ryby, které plavaly v čím dál mĕlčí vodĕ, nechápaly, že vody ubývá, tak jako pošetilí lidé žijící se svými rodinami nevidí, jak se s každým uplynulým dnem krátí čas, který jim ještĕ v životĕ zbývá.

Význam

Po skončení období dešťů voda postupnĕ opadá, ale hloupé ryby to nechápou; proto často zůstávají uvízlé na březích jezer a řek. Také ti, kdo jsou opojení rodinným životem, nechápou, že se jim neustále zkracuje zbytek života; nedaří se jim dovést své vĕdomí Kṛṣṇy k dokonalosti, a tak zůstávají vĕzet v kolobĕhu rození a umírání.

10.20.38

Verš

gādha-vāri-carās tāpam
avindañ charad-arka-jam
yathā daridraḥ kṛpaṇaḥ
kuṭumby avijitendriyaḥ

Synonyma

gādha-vāri-carāḥ — ti, kdo plavali v mĕlké vodĕ; tāpam — utrpení; avindan — zakoušeli; śarat-arka-jam — kvůli podzimnímu slunci; yathā — jako; daridraḥ — chudý človĕk; kṛpaṇaḥ — skrblík; kuṭumbī — pohroužený v rodinném životĕ; avijita-indriyaḥ — který neovládá své smysly.

Překlad

Tak jako chudý skrblík, který je příliš pohroužený v rodinném životĕ, trpí, protože nedokáže ovládat své smysly, musely ryby plavající v mĕlké vodĕ trpĕt žárem podzimního slunce.

Význam

Minulý verš mluvil o tom, jak si hloupé ryby neuvĕdomují, že vody ubývá. Nĕkdo by si mohl říct, že jim to nebrání ve štĕstí. Jak se říká: „Nevĕdomost je blažeností.“ I nevĕdomé ryby však pálí podzimní slunce. Také človĕk připoutaný ke své rodinĕ může svoji nevĕdomost ohlednĕ duchovního života považovat za blaženou, ale je nucen se stále potýkat s problémy rodinného života a jeho neovládnuté smysly ho vedou do situace, kde zažívá úzkost, od níž není úlevy.

10.20.39

Verš

śanaiḥ śanair jahuḥ paṅkaṁ
sthalāny āmaṁ ca vīrudhaḥ
yathāhaṁ-mamatāṁ dhīrāḥ
śarīrādiṣv anātmasu

Synonyma

śanaiḥ śanaiḥ — postupnĕ; jahuḥ — zbavily se; paṅkam — bláta; sthalāni — místa na souši; āmam — nezralosti; ca — a; vīrudhaḥ — rostliny; yathā — jako; aham-mamatām — egoismu a majetnictví; dhīrāḥ — rozvážní mudrci; śarīra-ādiṣu — zamĕřených na hmotné tĕlo a další vnĕjší objekty; anātmasu — které se naprosto liší od skutečného já.

Překlad

Různé oblasti na souši se postupnĕ zbavily bláta a rostliny překonaly stádium nezralosti, tak jako se rozvážní mudrci zbavují egoismu a majetnictví, neboť ty se zakládají na vĕcech odlišných od skutečného já – na hmotném tĕle a jeho vedlejších produktech.

Význam

Slovem ādiṣu jsou v tomto verši mínĕny vedlejší produkty tĕla, jako jsou dĕti, domov a majetek.

10.20.40

Verš

niścalāmbur abhūt tūṣṇīṁ
samudraḥ śarad-āgame
ātmany uparate samyaṅ
munir vyuparatāgamaḥ

Synonyma

niścala — nehybná; ambuḥ — jeho voda; abhūt — stal se; tūṣṇīm — tichý; samudraḥ — oceán; śarat — podzimu; āgame — s příchodem; ātmani — když vlastní já; uparate — upustilo od hmotných činností; samyak — zcela; muniḥ — mudrc; vyuparata — jenž zanechal; āgamaḥ — pronášení védských manter.

Překlad

Oceán a jezera s příchodem podzimu ztichnou a jejich voda se zklidní jako mudrc, který upustil ode všech hmotných činností a zanechal pronášení védských manter.

Význam

Obyčejné védské mantry se pronášejí pro dosažení hmotného pokroku, mystických sil a neosobního osvobození. Jakmile se však mudrc úplnĕ oprostí od svých tužeb, opĕvuje jen transcendentálního slávu Nejvyššího Pána.

10.20.41

Verš

kedārebhyas tv apo ’gṛhṇan
karṣakā dṛḍha-setubhiḥ
yathā prāṇaiḥ sravaj jñānaṁ
tan-nirodhena yoginaḥ

Synonyma

kedārebhyaḥ — ze zaplavených rýžových polí; tu — a; apaḥ — vodu; agṛhṇan — vzali; karṣakāḥ — farmáři; dṛḍha — pevnými; setubhiḥ — s hrázemi; yathā — jako; prāṇaiḥ — skrze smysly; sravat — vytékající; jñānam — vĕdomí; tat — tĕchto smyslů; nirodhena — přísným ovládáním; yoginaḥ — yogī.

Překlad

Tak jako lidé praktikující yogu přísnĕ ovládají své smysly, aby zabránili tomu, že skrze rozrušené smysly bude unikat jejich vĕdomí, farmáři nakupili pevné hlinĕné břehy, aby zadrželi vodu na svých rýžovištích.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Rolníci na podzim schraňují vodu na polích tak, že stavĕjí silné hráze, aby nemohla odtéci. Další déšť se nedá očekávat, a proto chtĕjí zadržet všechnu vodu, která na poli zůstala. Podobnĕ i ten, kdo je skutečnĕ pokročilý v seberealizaci, si chrání svou energii ovládáním smyslů. Doporučuje se, aby ve vĕku padesáti let muž zanechal rodinného života a uchoval si tĕlesnou energii pro rozvoj vĕdomí Kṛṣṇy. Dokud človĕk nedokáže ovládat smysly a zamĕstnat je transcendentální láskyplnou službou Mukundovi, nemůže získat osvobození.“

10.20.42

Verš

śarad-arkāṁśu-jāṁs tāpān
bhūtānām uḍupo ’harat
dehābhimāna-jaṁ bodho
mukundo vraja-yoṣitām

Synonyma

śarat-arka — podzimního slunce; aṁśu — paprsky; jān — vytvořené; tāpān — utrpení; bhūtānām — všech bytostí; uḍupaḥ — mĕsíc; aharat — odstranil; deha — s hmotným tĕlem; abhimāna-jam — založené na mylné představĕ totožnosti; bodhaḥ — moudrost; mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; vraja-yoṣitām — žen z Vṛndāvanu.

Překlad

Podzimní mĕsíc přinesl všem bytostem úlevu od utrpení způsobeného paprsky slunce, tak jako moudrost zbavuje osobu trápení zapříčinĕného tím, že se ztotožňuje s hmotným tĕlem, a jako Pán Mukunda zbavuje vṛndāvanské ženy soužení způsobeného jejich odloučením od Nĕho.

10.20.43

Verš

kham aśobhata nirmeghaṁ
śarad-vimala-tārakam
sattva-yuktaṁ yathā cittaṁ
śabda-brahmārtha-darśanam

Synonyma

kham — nebe; aśobhata — jasnĕ zářilo; nirmegham — bez mraků; śarat — na podzim; vimala — čisté; tārakam — a poseté hvĕzdami; sattva-yuktam — obdařená (duchovním) dobrem; yathā — jako; cittam — mysl; śabda-brahma — védských písem; artha — význam; darśanam — jež přímo vnímá.

Překlad

Podzimní nebe, bez mraků a poseté jasnĕ viditelnými hvĕzdami, jasnĕ zářilo, tak jako září duchovní vĕdomí toho, kdo přímo vnímá význam védských písem.

Význam

Čisté podzimní nebe plné hvĕzd se dá také přirovnat k čistému srdci oddaného. Duchovní příroda je vždy jasná, čistá a blažená, a tato duchovní příroda zvaná vaikuṇṭha okamžitĕ uspokojuje všechny touhy duše. To je tajemství vĕdomí Kṛṣṇy.

10.20.44

Verš

akhaṇḍa-maṇḍalo vyomni
rarājoḍu-gaṇaiḥ śaśī
yathā yadu-patiḥ kṛṣṇo
vṛṣṇi-cakrāvṛto bhuvi

Synonyma

akhaṇḍa — nenarušený; maṇḍalaḥ — jeho kruh; vyomni — na nebi; rarāja — zářil; uḍu-gaṇaiḥ — s hvĕzdami; śaśī — mĕsíc; yathā — jako; yadu-patiḥ — vládce yaduovské dynastie; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; vṛṣṇi-cakra — kruhem Vṛṣṇiovců; āvṛtaḥ — obklopený; bhuvi — na Zemi.

Překlad

Na nebi jasnĕ zářil úplnĕk obklopený hvĕzdami, tak jako Śrī Kṛṣṇa, Pán yaduovské dynastie, jasnĕ zářil na Zemi, obklopený všemi Vṛṣṇiovci.

Význam

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje, že ve Vṛndāvanu je úplnĕk na nebi vĕčnĕ, a tento úplnĕk představuje úplné projevení Absolutní Pravdy, Śrī Kṛṣṇu. Když byl Pán Kṛṣṇa projevenĕ přítomný na Zemi, obklopovali Ho významní členové vṛṣṇiovské dynastie jako Nanda, Upananda, Vasudeva a Akrūra.

10.20.45

Verš

āśliṣya sama-śītoṣṇaṁ
prasūna-vana-mārutam
janās tāpaṁ jahur gopyo
na kṛṣṇa-hṛta-cetasaḥ

Synonyma

āśliṣya — objímající; sama — v rovnováze; śīta-uṣṇam — mezi chladem a horkem; prasūna-vana — z lesa plného kvĕtů; mārutam — vítr; janāḥ — bĕžní lidé; tāpam — utrpení; jahuḥ — mohli zahnat; gopyaḥ — gopī; na — ne; kṛṣṇa — Pánem Kṛṣṇou; hṛta — ukradená; cetasaḥ — jejichž srdce.

Překlad

Kromĕ gopī, kterým Kṛṣṇa ukradl srdce, dokázali lidé zapomenout na své utrpení tak, že objímali vítr vanoucí z lesa plného kvĕtů. Ten vítr nebyl horký ani studený.

10.20.46

Verš

gāvo mṛgāḥ khagā nāryaḥ
puṣpiṇyaḥ śaradābhavan
anvīyamānāḥ sva-vṛṣaiḥ
phalair īśa-kriyā iva

Synonyma

gāvaḥ — krávy; mṛgāḥ — lanĕ; khagāḥ — ptačí samičky; nāryaḥ — ženy; puṣpiṇyaḥ — v plodném období; śaradā — jelikož byl podzim; abhavan — staly se; anvīyamānāḥ — následované; sva-vṛṣaiḥ — svými partnery; phalaiḥ — dobrými výsledky; īśa-kriyāḥ — činnosti ve službĕ Nejvyššímu Pánu; iva — jako.

Překlad

Podzim způsobil, že všechny krávy, lanĕ, ženy a ptačí samičky byly plodné a jejich partneři je následovali s vyhlídkou sexuálního požitku, tak jako činnosti ve službĕ Nejvyššímu Pánu automaticky následují všechny příznivé výsledky.

Význam

Śrīla Prabhupāda to rozvádí: „S příchodem podzimu všechny krávy, lanĕ a samičky ptáků i ostatních zvířat otĕhotní, neboť samečci v tomto období obvykle touží po páření. Tĕhotné samičky jsou jako transcendentalisté, kteří jsou milostí Nejvyššího Pána požehnáni dosažením svého životního cíle. Śrīla Rūpa Gosvāmī učí ve své Upadeśāmṛtĕ, že človĕk má vykonávat oddanou službu s velkým nadšením, trpĕlivostí a přesvĕdčením, má dodržovat usmĕrňující zásady, vyhýbat se hmotnému znečištĕní a zdržovat se ve společnosti oddaných. Následováním tĕchto šesti zásad dosáhne kdokoliv kýženého výsledku oddané služby. Pro toho, kdo trpĕlivĕ dodržuje usmĕrňující zásady oddané služby, nepochybnĕ přijde doba, kdy obdrží vytoužený výsledek, stejnĕ jako samičky sklízejí výsledky tím, že otĕhotní.“

10.20.47

Verš

udahṛṣyan vārijāni
sūryotthāne kumud vinā
rājñā tu nirbhayā lokā
yathā dasyūn vinā nṛpa

Synonyma

udahṛṣyan — bohatĕ rozkvetly; vāri-jāni — lotosy; sūrya — slunce; utthāne — když vyšlo; kumut — lotosu kumut, který kvete v noci; vinā — kromĕ; rājñā — díky přítomnosti krále; tu — jistĕ; nirbhayāḥ — beze strachu; lokāḥ — obyvatelstvo; yathā — jako; dasyūn — zlodĕjů; vinā — kromĕ; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když vyšlo podzimní slunce, všechny lotosy šťastnĕ rozkvetly, kromĕ lotosu kumut, který kvete v noci, tak jako v přítomnosti silného vládce nemá strach nikdo kromĕ zlodĕjů.

10.20.48

Verš

pura-grāmeṣv āgrayaṇair
indriyaiś ca mahotsavaiḥ
babhau bhūḥ pakva-śaṣyāḍhyā
kalābhyāṁ nitarāṁ hareḥ

Synonyma

pura — ve mĕstech; grāmeṣu — a vesnicích; āgrayaṇaiḥ — s provádĕním védské obĕti u příležitosti ochutnávání prvního zrní z nové skliznĕ; indriyaiḥ — s dalšími (svĕtskými) oslavami; ca — a; mahā-utsavaiḥ — velkými oslavami; babhau — zářila; bhūḥ — Zemĕ; pakva — zralé; śaṣya — na zrní; āḍhyā — bohatá; kalā — ta, která je expanzí Pána; ābhyām — s tĕmi dvĕma (Kṛṣṇou a Balarāmou); nitarām — velmi; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Ve všech mĕstech a vesnicích lidé pořádali velké slavnosti. Provádĕli védskou ohňovou obĕť za účelem uctĕní a ochutnání prvního zrní z nové skliznĕ a také další podobné oslavy podle místních zvyklostí a tradic. Zemĕ, která byla bohatá na čerstvĕ vyrostlé obilí a kterou zvláštĕ zkrášlovala přítomnost Kṛṣṇy a Balarāmy, nádhernĕ zářila jako expanze Nejvyššího Pána.

Význam

Slovo āgrayaṇaiḥ se vztahuje na konkrétní autorizovanou védskou obĕť a slovo indriyaiḥ poukazuje na lidové obřady, které mají ponĕkud svĕtské cíle.

Śrīla Prabhupāda to komentuje takto: „Bĕhem podzimu jsou pole plná zralého obilí. V této dobĕ se lidé radují ze skliznĕ a pořádají různé obřady, jako je Navānna, obĕtování nového zrní Nejvyšší Osobnosti Božství. Nové zrní se nejprve obĕtuje Božstvům v různých chrámech a potom jsou všichni pozváni na sladkou rýži, která je z nĕho připravena. Existují také další náboženské obřady a způsoby uctívání, zvláštĕ v Bengálsku, kde se koná nejvĕtší obřad zvaný Durgā-pūjā.“

10.20.49

Verš

vaṇiṅ-muni-nṛpa-snātā
nirgamyārthān prapedire
varṣa-ruddhā yathā siddhāḥ
sva-piṇḍān kāla āgate

Synonyma

vaṇik — obchodníci; muni — odříkaví mudrci; nṛpa — králové; snātāḥ — a studenti v celibátu; nirgamya — poté, co vyšli ven; arthān — cílů, po kterých toužili; prapedire — dosáhli; varṣa — deštĕm; ruddhāḥ — zadržovaní; yathā — jako; siddhāḥ — ti, kdo dospĕli k dokonalosti; sva-piṇḍān — podoby, o které se ucházejí; kāle — když čas; āgate — nadešel.

Překlad

Obchodníci, mudrci, králové a studenti-brahmacārī, které zadržel déšť, mohli konečnĕ vyrazit ven, aby dosáhli cílů, po kterých toužili, tak jako mohou ti, kdo v tomto životĕ dospĕli k dokonalosti, v pravý čas opustit hmotné tĕlo a nabýt svých příslušných podob.

Význam

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje: „Ve Vṛndāvanu byl tehdy podzim velice krásný díky přítomnosti Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy a Balarāmy. Obchodníci, členové královského rodu a velcí mudrci se mohli volnĕ přemisťovat, aby dosáhli svých vytoužených cílů. Podobnĕ i transcendentalisté dosáhnou svého vytouženého cíle, když jsou vysvobozeni z vĕzení hmotného tĕla. Bĕhem období dešťů se obchodníci nemohou přesouvat z místa na místo a nemají žádné zisky. Vládnoucí třída rovnĕž nemůže jezdit na různá místa a vybírat danĕ a svĕtci, kteří musí cestovat, aby kázali transcendentální poznání, jsou obdobím dešťů také omezeni. Na podzim ale všichni opustí místa, na nichž byli nuceni setrvávat. Co se týče transcendentalistů, ať už jñānīch, yogīch, či oddaných, kvůli hmotnému tĕlu se nemohou skutečnĕ tĕšit ze svých duchovních úspĕchů. Jakmile však tĕlo opustí, to znamená po smrti, splyne jñānī s duchovní září Nejvyššího Pána, yogī se přemístí na vyšší planety a oddaný jde na planetu Nejvyššího Pána, Goloku Vṛndāvan či nĕkterou Vaikuṇṭhu, a tam si užívá vĕčného duchovního života.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Období dešťů a podzim ve Vṛndāvanu“.

KAPITOLA DVACÁTÁ PRVNÍ

Gopī oslavují píseň Kṛṣṇovy flétny

10.21.1

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ śarat-svaccha-jalaṁ
padmākara-sugandhinā
nyaviśad vāyunā vātaṁ
sa-go-gopālako ’cyutaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ittham — takto; śarat — podzimu; svaccha — čistou; jalam — s vodou; padma-ākara — z jezera plného lotosů; su-gandhinā — se sladkou vůní; nyaviśat — vstoupil; vāyunā — vánkem; vātam — provívaného; sa — s; go — kravami; gopālakaḥ — a pasáčky; acyutaḥ — neklesající Nejvyšší Pán, Osobnost Božství.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Vṛndāvanský les byl plný průzračných podzimních vod a ochlazovaný vánky s vůní lotosů, jež rostly v čistých jezerech. Do tohoto vṛndāvanského lesa vstoupil neklesající Pán v doprovodu svých krav a přátel pasáčků.

10.21.2

Verš

kusumita-vanarāji-śuṣmi-bhṛṅga
dvija-kula-ghuṣṭa-saraḥ-sarin-mahīdhram
madhupatir avagāhya cārayan gāḥ
saha-paśu-pāla-balaś cukūja veṇum

Synonyma

kusumita — kvetoucích; vana-rāji — mezi skupinami stromů; śuṣmi — pobláznĕnými; bhṛṅga — se včelami; dvija — ptáků; kula — a hejny; ghuṣṭa — ozývající se; saraḥ — jeho jezera; sarit — řeky; mahīdhram — a kopce; madhu-patiḥ — Pán Madhua (Kṛṣṇa); avagāhya — když vstoupil; cārayan — při pasení; gāḥ — krav; saha-paśu-pāla-balaḥ — ve společnosti pasáčků a Pána Balarāmy; cukūja — rozeznĕl; veṇum — svou flétnu.

Překlad

Jezera, řeky a hory Vṛndāvanu znĕly zvuky, jež vydávaly pobláznĕné včely a hejna ptáků poletující mezi kvetoucími stromy. Madhupati (Śrī Kṛṣṇa) vešel do tohoto lesa ve společnosti pasáčků a Balarāmy a když pásl krávy, začal hrát na flétnu.

Význam

Slova cukūja veṇum naznačují, že Pán Kṛṣṇa mistrnĕ sladil tóny své flétny s libými zvuky vṛndāvanských pestrobarevných ptáků. To vytvářelo neodolatelnou, nebeskou hudbu.

10.21.3

Verš

tad vraja-striya āśrutya
veṇu-gītaṁ smarodayam
kāścit parokṣaṁ kṛṣṇasya
sva-sakhībhyo ’nvavarṇayan

Synonyma

tat — tu; vraja-striyaḥ — ženy ve vesnici pastevců; āśrutya — když slyšely; veṇu-gītam — píseň flétny; smara-udayam — jež probouzí vliv Amora; kāścit — nĕkteré z nich; parokṣam — v ústraní; kṛṣṇasya — o Kṛṣṇovi; sva-sakhībhyaḥ — svým důvĕrným společnicím; anvavarṇayan — vyprávĕly.

Překlad

Když mladé ženy ve vesnici pastevců Vraji slyšely píseň Kṛṣṇovy flétny, jež probouzí vliv Amora, nĕkteré z nich začaly v ústraní svým důvĕrným přítelkyním popisovat Kṛṣṇovy vlastnosti.

10.21.4

Verš

tad varṇayitum ārabdhāḥ
smarantyaḥ kṛṣṇa-ceṣṭitam
nāśakan smara-vegena
vikṣipta-manaso nṛpa

Synonyma

tat — to; varṇayitum — popisovat; ārabdhāḥ — začínající; smarantyaḥ — vzpomínající na; kṛṣṇa-ceṣṭitam — činnosti Kṛṣṇy; na aśakan — nebyly schopné; smara-vegena — silou Amora; vikṣipta — vzrušené; manasaḥ — jejichž mysli; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Pasačky začaly hovořit o Kṛṣṇovi, ale když vzpomínaly na Jeho činnosti, ó králi, Amorova síla rozrušila jejich mysli, a tak nemohly mluvit.

10.21.5

Verš

barhāpīḍaṁ naṭa-vara-vapuḥ karṇayoḥ karṇikāraṁ
bibhrad vāsaḥ kanaka-kapiśaṁ vaijayantīṁ ca mālām
randhrān veṇor adhara-sudhayāpūrayan gopa-vṛndair
vṛndāraṇyaṁ sva-pada-ramaṇaṁ prāviśad gīta-kīrtiḥ

Synonyma

barha — paví pero; āpīḍam — jako ozdoba Jeho hlavy; naṭa-vara — nejlepšího z tanečníků; vapuḥ — transcendentální tĕlo; karṇayoḥ — na uších; karṇikāram — druh modrého kvĕtu podobného lotosu; bibhrat — mající na sobĕ; vāsaḥ — šaty; kanaka — jako zlato; kapiśam — žluté; vaijayantīm — jménem Vaijayantī; ca — a; mālām — girlandu; randhrān — otvory; veṇoḥ — své flétny; adhara — svých rtů; sudhayā — nektarem; āpūrayan — naplňující; gopa-vṛndaiḥ — pasáčky krav; vṛndā-araṇyam — do vṛndāvanského lesa; sva-pada — díky znakům na Jeho lotosových nohách; ramaṇam — okouzlujícího; prāviśat — vstoupil; gīta — opĕvovaná; kīrtiḥ — Jeho sláva.

Překlad

Pán Kṛṣṇa mĕl na hlavĕ ozdobu z pavího pera, na uších modré kvĕty karṇikāra, na sobĕ žluté šaty zářivé jako zlato a girlandu Vaijayantī, a tak projevoval svou transcendentální podobu nejvĕtšího z tanečníků, když vcházel do vṛndāvanského lesa a zkrášloval ho znaky v otiscích svých chodidel. Otvory své flétny plnil nektarem svých rtů a pasáčkové opĕvovali Jeho slávu.

Význam

Gopī vzpomínaly na všechny transcendentální vlastnosti Kṛṣṇy, které zmiňuje tento verš. To, jak se Kṛṣṇa dovednĕ oblékal, a krásné modré kvĕty za Jeho ušima podnĕcovaly romantické touhy gopī, a jak do flétny vléval nektar svých rtů, úplnĕ se rozplývaly v extatické lásce k Nĕmu.

10.21.6

Verš

iti veṇu-ravaṁ rājan
sarva-bhūta-manoharam
śrutvā vraja-striyaḥ sarvā
varṇayantyo ’bhirebhire

Synonyma

iti — takto; veṇu-ravam — tóny flétny; rājan — ó králi Parīkṣite; sarva-bhūta — všech živých bytostí; manaḥ-haram — kradoucí mysli; śrutvā — když slyšely; vraja-striyaḥ — ženy stojící ve vesnici Vraji; sarvāḥ — všechny; varṇayantyaḥ — popisující; abhirebhire — objímaly se navzájem.

Překlad

Ó králi, když mladé ženy ve Vraji slyšely tóny Kṛṣṇovy flétny, které uchvacují mysli všech živých bytostí, objímaly se navzájem a začaly je popisovat.

Význam

Slovo iti zde vyjadřuje, že poté, co pasačky při vzpomínání na Kṛṣṇu ztratily řeč, se znovu uklidnily, a tak byly schopné extaticky popisovat tóny Kṛṣṇovy flétny. Jakmile se nĕkolik gopī rozpovídalo a ostatní gopī si uvĕdomily, že chovají v srdci stejnou extatickou lásku, začaly se všechny navzájem objímat, neboť je přemohla milostná láska k mladému Kṛṣṇovi.

10.21.7

Verš

śrī-gopya ūcuḥ
akṣaṇvatāṁ phalam idaṁ na paraṁ vidāmaḥ
sakhyaḥ paśūn anuviveśayator vayasyaiḥ
vaktraṁ vrajeśa-sutayor anaveṇu-juṣṭaṁ
yair vā nipītam anurakta-kaṭākṣa-mokṣam

Synonyma

śrī-gopyaḥ ūcuḥ — gopī řekly; akṣaṇvatām — tĕch, kdo mají oči; phalam — plod; idam — tento; na — ne; param — jiný; vidāmaḥ — víme; sakhyaḥ — ó přítelkynĕ; paśūn — krávy; anuviveśayatoḥ — způsobující, že přecházejí z jednoho lesa do druhého; vayasyaiḥ — s přáteli stejného vĕku; vaktram — tváře; vraja-īśa — Mahārāje Nandy; sutayoḥ — dvou synů; anu-veṇu-juṣṭam — jež mají flétny; yaiḥ — jimiž; vā — nebo; nipītam — vstřebávané; anurakta — láskyplné; kaṭa-akṣa — pohledy; mokṣam — vrhající.

Překlad

Pasačky řekly: Ó přítelkynĕ, oči, které vidí překrásné tváře synů Mahārāje Nandy, jsou vskutku šťastné. Když tito dva synové vcházejí do lesa, obklopeni svými přáteli, ženou před sebou krávy, své flétny přikládají k ústům a s láskou pohlížejí na obyvatele Vrindávanu. Myslíme si, že pro ty, kdo mají oči, není nic dokonalejšího, co by mohli zhlédnout.

Význam

Tento překlad je převzatý z Prabhupādova vydání Caitanya-caritāmṛty (Ādi-līlā 4.155).

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura komentuje: Gopī chtĕly říci: ,Ó přítelkynĕ, budete-li jen setrvávat v okovech rodinného života v tomto hmotném svĕtĕ, co kdy budete moci spatřit? Stvořitel nám dal tyto oči, a tak se dívejme na to nejúžasnĕjší, co lze spatřit, na Kṛṣṇu.̀“

Gopī si uvĕdomovaly, že by jejich zamilovaná slova mohly slyšet jejich matky a další starší osoby, a proto řekly akṣaṇvatāṁ phalam – „Vidĕt Kṛṣṇu je cílem pro všechny, nejen pro nás.“ Jinak řečeno, gopī naznačovaly, že když je Kṛṣṇa nejvyšším cílem lásky pro každého, proč by Ho nemohly v duchovní extázi milovat i ony?

Podle ācāryů vyslovila tento a každý z následujících veršů (až po sloku 19) vždy jiná gopī.

10.21.8

Verš

cūta-pravāla-barha-stabakotpalābja
mālānupṛkta-paridhāna-vicitra-veśau
madhye virejatur alaṁ paśu-pāla-goṣṭhyāṁ
raṅge yathā naṭa-varau kvaca gāyamānau

Synonyma

cūta — mangovníku; pravāla — mladými výhonky; barha — pavími pery; stabaka — trsy kvĕtin; utpala — lotosů; abja — a leknínů; mālā — girlandami; anupṛkta — doplnĕné; paridhāna — Jejich odĕvy; vicitra — velmi rozmanitĕ; veśau — oblečení; madhye — uprostřed; virejatuḥ — oba září; alam — velkolepĕ; paśu-pāla — pasáčků krav; goṣṭhyām — ve shromáždĕní; raṅge — na pódiu; yathā — jako; naṭa-varau — dva vynikající tanečníci; kvaca — nĕkdy; gāyamānau — sami zpívající.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma, oblečení do půvabnĕ rozmanitých šatů, na kterých spočívají girlandy, a ozdobení pavími pery, lotosy, lekníny, čerstvými výhonky mangovníku a trsy poupat, velkolepĕ září ve skupinĕ pasáčků krav. Vypadají jako nejlepší z tanečníků vystupujících na divadelním pódiu a nĕkdy sami zpívají.

Význam

Gopī vzpomínají na zábavy Pána Kṛṣṇy a zpívají dál svou extatickou píseň. Chtĕly jít do lesa, kde se Kṛṣṇa vĕnoval svým zábavám, a z úkrytu nakukovat skrze listoví, aby vidĕly ten div, jak Kṛṣṇa a Balarāma s přáteli tančí a zpívají. To byla touha gopī, ale protože tam nemohly jít, zpívaly tuto píseň s pocity extatické lásky.

10.21.9

Verš

gopyaḥ kim ācarad ayaṁ kuśalaṁ sma veṇur
dāmodarādhara-sudhām api gopikānām
bhuṅkte svayaṁ yad avaśiṣṭa-rasaṁ hradinyo
hṛṣyat-tvaco ’śru mumucus taravo yathāryaḥ

Synonyma

gopyaḥ — ó gopī; kim — jaké; ācarat — vykonala; ayam — tato; kuśalam — příznivé činnosti; sma — zajisté; veṇuḥ — flétna; dāmodara — Kṛṣṇových; adhara-sudhām — nektaru ze rtů; api — dokonce; gopikānām — toho, co patří gopīm; bhuṅkte — užívá si; svayam — nezávisle; yat — z čehož; avaśiṣṭa — zbývající; rasam — pouze chuť; hradinyaḥ — řeky; hṛṣyat — cítí radost; tvacaḥ — jejichž tĕla; aśru — slzy; mumucuḥ — roní; taravaḥ — stromy; yathā — přesnĕ jako; āryāḥ — staří předkové.

Překlad

Mé drahé gopī, jaké příznivé činnosti musela tato flétna vykonat, že si může nezávisle užívat nektar Kṛṣṇových rtů a nám gopīm, kterým je tento nektar ve skutečnosti určen, nechat jen chuť? Předkové této flétny, bambusové stromy, roní slzy radosti. Její matka řeka, na jejímž břehu se bambus narodil, prožívá štĕstí, ze kterého se na ní ježí kvetoucí lotosy jako chlupy na tĕle.

Význam

Tento překlad je citovaný z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty (Antya 16.140).

Bambusové stromy navenek roní mízu, ale ve skutečnosti jsou to slzy extáze, když vidí, jak se jejich dítĕ stalo flétnou, vznešeným oddaným Nejvyšší Osobnosti Božství Śrī Kṛṣṇy.

Sanātana Gosvāmī podává alternativní vysvĕtlení: Stromy pláčou proto, že jsou nešťastné, že si samy nemohou s Kṛṣṇou hrát. Nĕkdo může namítat, že by stromy ve Vṛndāvanu nemĕly naříkat kvůli nedosažitelnému, tak jako žebrák nenaříká, že se nemůže setkat s králem. Tyto stromy jsou však ve skutečnosti jako inteligentní osoby, které trpí, když nemohou dosáhnout cíle života. Stromy tedy pláčou, protože nemohou získat nektar Kṛṣṇových rtů.

10.21.10

Verš

vṛndāvanaṁ sakhi bhuvo vitanoti kīṛtiṁ
yad devakī-suta-padāmbuja-labdha-lakṣmi
govinda-veṇum anu matta-mayūra-nṛtyaṁ
prekṣyādri-sānv-avaratānya-samasta-sattvam

Synonyma

vṛndāvanam — Vṛndāvan; sakhi — ó přítelkynĕ; bhuvaḥ — Zemĕ; vitanoti — šíří; kīrtim — slávu; yat — protože; devakī-suta — syna Devakī; pada-ambuja — od lotosových nohou; labdha — obdržela; lakṣmi — poklad; govinda-veṇum — flétnu Govindy; anu — když slyší; matta — pobláznĕných; mayūra — pávů; nṛtyam — kde je tanec; prekṣya — když vidí; adri-sānu — na vrcholcích kopců; avarata — strnulí; anya — jiní; samasta — všichni; sattvam — tvorové.

Překlad

Ó přítelkynĕ, Vṛndāvan šíří slávu Zemĕ, protože získal poklad v podobĕ lotosových nohou Kṛṣṇy, syna Devakī. Pávi tančí jako šílení, když slyší Govindovu flétnu, a když je další tvorové vidí z vrcholků kopců, všichni strnou.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že Zemĕ je jedinečná, protože činnosti popsané v tomto verši se v žádném jiném svĕtĕ nevyskytují. Úžasný Vṛndāvan šíří slávu Zemĕ, protože je místem Kṛṣṇových zábav.

Jméno Devakī se také vztahuje na matku Yaśodu, což uvádí Bṛhad-viṣṇu Purāṇa/Ādi Purāṇa:

dve nāmnī nanda-bhāryāyā
yaśodā devakīti ca
ataḥ sakhyam abhūt tasya
devakyā śauri-jāyayā

„Nandova žena má dvĕ jména, Yaśodā a také Devakī. Proto pro ni (Nandovu ženu) bylo přirozené rozvinout přátelství s Devakī, ženou Śauriho (Vasudevy).“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje kṛṣṇa-līlu takto: „Ve Vṛndāvanu pávi žádají Kṛṣṇu, ,Govindo, prosím, roztancuj nás.̀ Kṛṣṇa tedy hraje na flétnu a oni kolem Nĕj vytvoří kruh a tančí do rytmu Jeho melodie. A On, stojící uprostřed jejich tance, také zpívá a tančí. Potom tito pávi, které Jeho hudební představení dokonale uspokojilo, z vdĕčnosti nabízejí svá božská pera pro Jeho potĕšení. Kṛṣṇa tyto dary rád přijímá, jak obvykle činí všichni hudebníci, a jedno pero si zasazuje do turbanu na hlavĕ. Pokojná zvířata, jako jsou jeleni a holubice, si nesmírnĕ vychutnávají Kṛṣṇovo transcendentální představení a shlukují se na vrcholcích kopců, aby mĕli dobrý výhled. Poté strnou v extázi, když tento úchvatný program sledují.“

Śrīla Sanātana Gosvāmī komentuje, že transcendentální vṛndāvanská zem je ještĕ slavnĕjší než Vaikuṇṭha, protože ve Vṛndāvanu chodí Kṛṣṇa bos, a tak zanechává na zemi stopy se symboly svých lotosových nohou, kdežto na Vaikuṇṭĕ chodí v sandálech.

10.21.11

Verš

dhanyāḥ sma mūḍha-gatayo ’pi hariṇya etā
yā nanda-nandanam upātta-vicitra-veśam
ākarṇya veṇu-raṇitaṁ saha-kṛṣṇa-sārāḥ
pūjāṁ dadhur viracitāṁ praṇayāvalokaiḥ

Synonyma

dhanyāḥ — šťastné, požehnané; sma — zajisté; mūḍha-gatayaḥ — které se narodily v nevĕdomém zvířecím druhu; api — i když; hariṇyaḥ — lanĕ; etāḥ — tyto; yāḥ — které; nanda-nandanam — syna Mahārāje Nandy; upātta-vicitra-veśam — přitažlivĕ oblečeného; ākarṇya — když slyšely; veṇu-raṇitam — zvuk Jeho flétny; saha-kṛṣṇa-sārāḥ — doprovázené černými jeleny (jejich manžely); pūjām dadhuḥ — uctívaly; viracitām — provádĕné; praṇaya-avalokaiḥ — svými láskyplnými pohledy.

Překlad

Všichni tito nevĕdomí jeleni jsou požehnaní, protože přišli za synem Mahārāje Nandy, který je nádhernĕ oblečený a hraje na svou flétnu. Vždyť ty lanĕ i jeleni uctívají Pána svými pohledy plnými lásky a náklonnosti.

Význam

Tento překlad je citovaný z Prabhupādova vydání Caitanya-caritāmṛty (Madhya 17.36).

Podle ācāryů uvažovaly gopī takto: „Lanĕ mohou přicházet ke Kṛṣṇovi i se svými manžely, protože Kṛṣṇa je konečným cílem lásky i pro jeleny. Díky své náklonnosti ke Kṛṣṇovi jsou rádi, když vidí, že jejich ženy Kṛṣṇa přitahuje, a pokládají z toho důvodu své rodinné životy za požehnané. Mají radost z pohledu na to, jak jejich manželky hledají Kṛṣṇu. Přidávají se k nim a pobízejí své ženy, aby šly za Pánem. Oproti tomu naši manželé na Kṛṣṇu žárlí, a jelikož postrádají oddanost k Nĕmu, nesnesou ani Jeho vůni. K čemu tedy jsou naše životy?“

10.21.12

Verš

kṛṣṇaṁ nirīkṣya vanitotsava-rūpa-śīlaṁ
śrutvā ca tat-kvaṇita-veṇu-vivikta-gītam
devyo vimāna-gatayaḥ smara-nunna-sārā
bhraśyat-prasūna-kabarā mumuhur vinīvyaḥ

Synonyma

kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; nirīkṣya — když pozorovaly; vanitā — pro všechny ženy; utsava — slavnost; rūpa — jehož krása; śīlam — a povaha; śrutvā — když slyšely; ca — a; tat — Jím; kvaṇita — rozeznívanou; veṇu — flétny; vivikta — jasnou; gītam — píseň; devyaḥ — manželky polobohů; vimāna-gatayaḥ — cestující v letadlech; smara — Amorem; nunna — vzrušená; sārāḥ — jejich srdce; bhraśyat — vypadávající; prasūna-kabarāḥ — kvĕty uvázané ve vlasech; mumuhuḥ — vyvedené z míry; vinīvyaḥ — s povolujícími se opasky.

Překlad

Kṛṣṇova krása a povaha jsou svátkem pro všechny ženy. Však i srdce manželek polobohů, létajících se svými manžely v letadlech, rozechvíval Amor, když zahlédly Kṛṣṇu a uslyšely zvučnou píseň Jeho flétny. Natolik je to vyvedlo z míry, že jim vypadaly kvĕty z vlasů a opasky se jim povolily.

Význam

V knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství, Śrīla Prabhupāda komentuje: „(Tento verš naznačuje, že) transcendentální zvuk Krišnovy flétny se nesl do všech koutů vesmíru. Je také pozoruhodné, že gopī vĕdĕly o různých letadlech létajících po nebi.“

Polobohynĕ vzrušovaly tóny Kṛṣṇovy flétny dokonce i když sedĕly na klínech svých manželů polobohů. Gopī tedy uvažovaly, že by je za jejich extatické milostné zalíbení v Kṛṣṇovi nemĕl nikdo hanĕt, neboť Kṛṣṇa byl přece pasáček z jejich vlastní vesnice, a bylo tedy přirozené, že Ho mĕly rády. Když po Kṛṣṇovi šílely i polobohynĕ, jak by mohly chudé pozemské pasačky z Kṛṣṇovy vesnice zabránit tomu, aby se Jeho láskyplné pohledy a tóny Jeho flétny zcela zmocnily jejich srdcí?

Gopī také vzaly v úvahu, že polobozi neprojevovali žádnou závist, přestože si všimli, že jejich manželky mají zalíbení v Kṛṣṇovi. Polobozi mají ve skutečnosti velmi vytříbenou kulturu a inteligenci, a když tedy létají ve svých letadlech, pravidelnĕ berou své ženy s sebou, aby mohly vidĕt Kṛṣṇu. Gopī si myslely: „Naproti tomu naši manželé jsou závistiví. Takže i nevĕdomé lanĕ jsou na tom lépe než my a polobohynĕ jsou také velmi požehnané, kdežto my, nebohé lidské bytosti v postavení mezi nimi, jsme velké nešťastnice.“

10.21.13

Verš

gāvaś ca kṛṣṇa-mukha-nirgata-veṇu-gīta
pīyūṣam uttabhita-karṇa-puṭaiḥ pibantyaḥ
śāvāḥ snuta-stana-payaḥ-kavalāḥ sma tasthur
govindam ātmani dṛśāśru-kalāḥ spṛśantyaḥ

Synonyma

gāvaḥ — krávy; ca — a; kṛṣṇa-mukha — z úst Pána Kṛṣṇy; nirgata — který vycházel; veṇu — flétny; gīta — písnĕ; pīyūṣam — nektar; uttabhita — zdviženýma; karṇa — ušima; puṭaiḥ — jež sloužily jako nádoby; pibantyaḥ — pijící; śāvāḥ — telata; snuta — prýštící; stana — z jejich vemen; payaḥ — mléko; kavalāḥ — jejichž plné tlamy; sma — jistĕ; tasthuḥ — nehnutĕ stála; govindam — Pána Kṛṣṇy; ātmani — v mysli; dṛśā — svým pohledem; aśru-kalāḥ — s očima plnýma slz; spṛśantyaḥ — dotýkající se.

Překlad

Krávy pily nektar písnĕ flétny, který vycházel z Kṛṣṇových úst, a zdvižené uši jim k tomu sloužily jako nádoby. Telátka s tlamami plnými mléka z vlhkých struků svých matek stála bez hnutí a prostřednictvím očí zalitých slzami si brala Govindu do svého nitra, kde Ho v srdci objímala.

10.21.14

Verš

prāyo batāmba vihagā munayo vane ’smin
kṛṣṇekṣitaṁ tad-uditaṁ kala-veṇu-gītam
āruhya ye druma-bhujān rucira-pravālān
śṛṇvanti mīlita-dṛśo vigatānya-vācaḥ

Synonyma

prāyaḥ — témĕř; bata — jistĕ; amba — ó matko; vihagāḥ — ptáci; munayaḥ — velcí mudrci; vane — v lese; asmin — tomto; kṛṣṇa-īkṣitam — aby vidĕli Kṛṣṇu; tat-uditam — Jím stvořené; kala-veṇu-gītam — sladké tóny hry na flétnu; āruhya — poté, co vylétli; ye — kteří; druma-bhujān — na vĕtve stromů; rucira-pravālān — s nádhernými liánami a šlahouny; śṛṇvanti — poslouchali; mīlita-dṛśaḥ — se zavřenýma očima; vigata-anya-vācaḥ — zanechávající všech ostatních zvuků.

Překlad

Ó matko, všichni ptáci v tomto lese vylétli na krásné vĕtve stromů, aby vidĕli Kṛṣṇu. Se zavřenýma očima jen potichu naslouchají sladkým tónům Jeho flétny a žádný jiný zvuk je nezajímá. Tito ptáci jsou dozajista na stejné úrovni jako velcí mudrci.

Význam

Ptáci připomínají mudrce, protože žijí v lese a setrvávají se zavřenýma očima v tichosti a bez pohybu. Významným sdĕlením zde je, že i velké mudrce uvádĕjí do vytržení tóny Kṛṣṇovy flétny, které jsou zcela duchovní vibrace.

Výraz rucira-pravālān naznačuje, že i vĕtve stromů se mĕní v extázi, když je zasáhne píseň Kṛṣṇovy flétny. Indra, Brahmā, Śiva a Viṣṇu jako prvotní bohové putují celým vesmírem a mají rozsáhlé poznání o hudební vĕdĕ, ale přesto ani tyto velké osobnosti nikdy neslyšely ani nesložily hudbu, jaká vychází z Kṛṣṇovy flétny. Však i ptáci jsou natolik pohnuti blaženými tóny, že v extázi zavírají oči a drží se vĕtví, aby nespadli ze stromů.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že gopī mĕly ve zvyku se nĕkdy navzájem oslovovat amba, „matko“.

10.21.15

Verš

nadyas tadā tad upadhārya mukunda-gītam
āvarta-lakṣita-manobhava-bhagna-vegāḥ
āliṅgana-sthagitam ūrmi-bhujair murārer
gṛhṇanti pāda-yugalaṁ kamalopahārāḥ

Synonyma

nadyaḥ — řeky; tadā — tehdy; tat — tu; upadhārya — když vnímají; mukunda — Pána Kṛṣṇy; gītam — píseň Jeho flétny; āvarta — víry; lakṣita — projevené; manaḥ-bhava — jejich milostnou touhou; bhagna — narušené; vegāḥ — jejich proudy; āliṅgana — jejich objetím; sthagitam — zastavený; ūrmi-bhujaiḥ — pažemi svých vln; murāreḥ — Pána Murāriho; gṛhṇanti — drží; pāda-yugalam — pár lotosových nohou; kamala-upahārāḥ — přinášející obĕtiny v podobĕ lotosových kvĕtů.

Překlad

Když řeky slyší píseň Kṛṣṇovy flétny, jejich mysli po Nĕm začínají toužit. To naruší jejich proudĕní, voda v nich se zčeří a točí se ve vírech. Tehdy pažemi svých vln obejmou Murāriho lotosové nohy, drží se jich a přinášejí obĕtiny v podobĕ lotosových kvĕtů.

Význam

I tak posvátné vody jako Yamunā a Mānasa-gaṅgā jsou okouzlené písní flétny a vzrušené milostnou přitažlivostí k mladému Kṛṣṇovi. Gopī naznačují, že když mnoho jiných druhů živých bytostí zaplavuje milostná láska ke Kṛṣṇovi, proč by je, gopī, mĕl nĕkdo kritizovat za to, že pociťují silnou touhu sloužit Kṛṣṇovi v milostném vztahu?

10.21.16

Verš

dṛṣṭvātape vraja-paśūn saha rāma-gopaiḥ
sañcārayantam anu veṇum udīrayantam
prema-pravṛddha uditaḥ kusumāvalībhiḥ
sakhyur vyadhāt sva-vapuṣāmbuda ātapatram

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕl; ātape — v plném žáru slunce; vraja-paśūn — domácí zvířata z Vraji; saha — společnĕ s; rāma-gopaiḥ — Pánem Balarāmou a pasáčky krav; sañcārayantam — shánĕjící do stáda; anu — opakovanĕ; veṇum — na svou flétnu; udīrayantam — hlasitĕ hrajícího; prema — z lásky; pravṛddhaḥ — zvĕtšil se; uditaḥ — poté, co vystoupal do výšky; kusuma-āvalībhiḥ — (s kapičkami vodní páry, které jsou jako) trsy kvĕtů; sakhyuḥ — pro svého přítele; vyadhāt — vytvořil; sva-vapuṣā — ze svého tĕla; ambudaḥ — mrak; ātapatram — slunečník.

Překlad

Pán Kṛṣṇa ve společnosti Balarāmy a pasáčků pase všechna zvířata z Vraji a hraje stále na flétnu, dokonce i v plném žáru letního slunce. Když to vidĕl mrak na nebi, z lásky se zvĕtšil, vystoupil do výšky a ze svého tĕla složeného z mnoha kapiček vody podobných kvĕtům vytvořil pro svého přítele slunečník.

Význam

Śrīla Prabhupāda uvádí ve své knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství: „Spalující žár podzimního slunce byl nĕkdy nesnesitelný, a proto se ze soucitu nad Krišnou, Balarámou a Jejich přáteli hrajícími na flétny na nebi objevily mraky. Sloužily jako slunečníky nad Jejich hlavami, jen aby získaly Krišnovu náklonnost.“

10.21.17

Verš

pūrṇāḥ pulindya urugāya-padābja-rāga
śrī-kuṅkumena dayitā-stana-maṇḍitena
tad-darśana-smara-rujas tṛṇa-rūṣitena
limpantya ānana-kuceṣu jahus tad-ādhim

Synonyma

pūrṇāḥ — zcela uspokojené; pulindyaḥ — ženy z kmene Śabarů; urugāya — Pána Kṛṣṇy; pada-abja — z lotosových nohou; rāga — červené barvy; śrī-kuṅkumena — transcendentálním kuṅkumovým práškem; dayitā — Jeho přítelkyň; stana — ňadra; maṇḍitena — který dříve zdobil; tat — na to; darśana — při pohledu; smara — Amora; rujaḥ — pociťující muka; tṛṇa — na stéblech trávy; rūṣitena — ulpĕlým; limpantyaḥ — potírající si; ānana — obličeje; kuceṣu — a ňadra; jahuḥ — zbavily se; tat — té; ādhim — mentální bolesti.

Překlad

Domorodé ženy z vṛndāvanské oblasti jsou vzrušené chtíčem, když vidí trávu potřísnĕnou červeným kuṅkumovým práškem. Tento prášek s barvou Kṛṣṇových lotosových nohou původnĕ zdobil ňadra Jeho milenek a když si s ním domorodkynĕ potřou obličeje a ňadra, zbaví se veškeré úzkosti.

Význam

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje tento verš takto: „Domorodé dívky dosáhly plného uspokojení, když si potřely tváře a ňadra vrindávanským prachem, který mĕl načervenalou barvu od doteku Krišnových lotosových nohou. Tyto dívky mĕly plná ňadra a také silné smyslné touhy, ale když je jejich milenci hladili po ňadrech, necítily příliš velké uspokojení. V lese vidĕly, že nĕkteré lístky a rostlinky zčervenaly kunkumovým práškem, který spadl z Krišnových lotosových nohou, když kolem nich procházel. Gopī si tisknou Jeho lotosové nohy na svá ňadra, která jsou potřena kunkumovým práškem, a když Krišna putuje s Balarámou a svými přáteli vrindávanským lesem, červený prášek padá na zem. Když tedy smyslné domorodé dívky hledĕly na Krišnu, jak hraje na flétnu, uvidĕly na zemi červenou kunkumu a okamžitĕ ji vzaly a potřely si s ní tváře a ňadra. To je plnĕ uspokojilo, ačkoliv je neuspokojilo, když se jejich ňader dotýkali jejich milenci. Všechny hmotné chtivé touhy mohou být okamžitĕ uspokojeny, dostane-li se človĕk do styku s vĕdomím Krišny.“

10.21.18

Verš

hantāyam adrir abalā hari-dāsa-varyo
yad rāma-kṛṣṇa-caraṇa-sparaśa-pramodaḥ
mānaṁ tanoti saha-go-gaṇayos tayor yat
pānīya-sūyavasa-kandara-kandamūlaiḥ

Synonyma

hanta — ó; ayam — tento; adriḥ — kopec; abalāḥ — ó přítelkynĕ; hari-dāsa-varyaḥ — nejlepší z Pánových služebníků; yat — protože; rāma-kṛṣṇa-caraṇa — lotosových nohou Pána Kṛṣṇy a Balarāmy; sparaśa — dotekem; pramodaḥ — radostnĕ; mānam — úctu; tanoti — vzdává; saha — s; go-gaṇayoḥ — kravami, telátky a pasáčky; tayoḥ — Jim (Śrī Kṛṣṇovi a Balarāmovi); yat — protože; pānīya — vodu na pití; sūyavasa — mĕkkou trávu; kandara — jeskynĕ; kanda-mūlaiḥ — a kořínky.

Překlad

Tento kopec Govardhan je nejlepší ze všech oddaných! Ó mé přítelkynĕ, tento kopec dává Kṛṣṇovi a Balarāmovi i Jejich telátkům, kravám a pasáčkům vše, co potřebují – vodu na pití, velmi mĕkkou trávu, jeskynĕ, ovoce, kvĕtiny a zeleninu. Tak tento kopec vzdává Pánovi úctu. A protože se ho dotýkají lotosové nohy Kṛṣṇy a Balarāmy, vypadá nesmírnĕ šťastnĕ.

Význam

Tento překlad je citovaný z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty (Madhya 18.34).

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje bohatství kopce Govardhanu takto: Pānīya označuje voňavou, chladivou vodu z vodopádů na Govardhanu, kterou Kṛṣṇa a Balarāma pijí a omývají si s ní nohy a ústa. Govardhan poskytuje také další nápoje, jako například med, mangovou šťávu a šťávu z plodů pīlu. Sūyavasa se vztahuje na trávu dūrvā používanou při přípravĕ obĕtiny arghya. Na Govardhanu také roste tráva, která je voňavá, mĕkká a napomáhá tomu, aby krávy zdravĕ rostly a dávaly více mléka. Proto se používá k pastvĕ transcendentálních stád. Kandara jsou jeskynĕ, kde si Kṛṣṇa, Balarāma a Jejich přátelé hrají, sedají a lehají. Tyto jeskynĕ skýtají potĕšení, když je příliš horko nebo příliš zima nebo prší. Govardhan také skýtá mĕkké kořeny k jídlu, drahokamy na zdobení tĕla, plošiny k sezení a svĕtla a zrcadla v podobĕ hladkých kamenů, lesknoucí se vody a dalších přírodních materiálů.

10.21.19

Verš

gā gopakair anu-vanaṁ nayator udāra
veṇu-svanaiḥ kala-padais tanu-bhṛtsu sakhyaḥ
aspandanaṁ gati-matāṁ pulakas taruṇāṁ
niryoga-pāśa-kṛta-lakṣaṇayor vicitram

Synonyma

gāḥ — krávy; gopakaiḥ — s pasáčky; anu-vanam — do každého lesa; nayatoḥ — vedoucí; udāra — bohatým; veṇu-svanaiḥ — díky vibracím Pánovy flétny; kala-padaiḥ — jež vydává sladké tóny; tanubhṛtsu — mezi živými bytostmi; sakhyaḥ — ó přítelkynĕ; aspandanam — nepohyblivost; gati-matām — tĕch živých bytostí, které se mohou pohybovat; pulakaḥ — extatická radost; taruṇam — jinak nehybných stromů; niryoga-pāśa — provazy na svazování zadních nohou krav; kṛta-lakṣaṇayoḥ — tĕch dvou (Kṛṣṇy a Balarāmy), které charakterizují; vicitram — úžasné.

Překlad

Mé drahé přítelkynĕ, když Kṛṣṇa a Balarāma se svými přáteli pasáčky procházejí s kravami lesem, nesou provazy, jimiž se kravám svazují nohy při dojení. Když Pán Kṛṣṇa hraje na flétnu, sladká hudba způsobuje, že pohyblivé živé bytosti strnou a nehybné stromy se chvĕjí extází. To vše je velmi úžasné.

Význam

Kṛṣṇa a Balarāma nĕkdy nosívali pastevecké provazy na hlavách a jindy na ramenou, a tak byli nádhernĕ ozdobeni veškerým vybavením pasáčků.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že provazy Kṛṣṇy a Balarāmy jsou spletené ze žlutých látek a na obou koncích mají svazky perel. Nĕkdy nosí tyto provazy omotané kolem svých turbanů, a provazy se tak stávají krásnými ozdobami.

10.21.20

Verš

evaṁ-vidhā bhagavato
yā vṛndāvana-cāriṇaḥ
varṇayantyo mitho gopyaḥ
krīḍās tan-mayatāṁ yayuḥ

Synonyma

evam-vidhāḥ — takové; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství; yāḥ — které; vṛndāvana-cāriṇaḥ — jenž se toulal po vṛndāvanském lese; varṇayantyaḥ — když popisovaly; mithaḥ — jedna druhé; gopyaḥ — gopī; krīḍaḥ — zábavy; tat-mayatām — plného pohroužení do extatické meditace o Nĕm; yayuḥ — dosáhly.

Překlad

Když si takto gopī navzájem vyprávĕly hravé zábavy Nejvyššího Pána, jak se toulal po vṛndāvanském lese, plnĕ se pohroužily do myšlenek na Nĕho.

Význam

Śrīla Prabhupāda v této souvislosti komentuje: „To je dokonalý příklad vĕdomí Krišny: být vždy nĕjakým způsobem pohroužený v myšlenkách na Krišnu. Gopī to svým chováním neustále jasnĕ ukazují; proto Pán Caitanya prohlásil, že nikdo nemůže uctívat Nejvyššího Pána lepším způsobem, než jakým Ho uctívají gopī. Nepocházely z vysoce postavených bráhmanských nebo kšatrijských rodin; pocházely z rodin vaišjů, a to ještĕ ne z urozených vrstev obchodníků, ale rodin pastevců krav. Nemĕly příliš vysoké vzdĕlání, ačkoliv slyšely mnohou moudrost od bráhmanů, autorit na védské poznání. Jediné, co pro nĕ bylo důležité, bylo neustále zůstávat pohroužené v myšlenkách na Krišnu.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Gopī oslavují píseň Kṛṣṇovy flétny“.

KAPITOLA DVACÁTÁ DRUHÁ

Kṛṣṇa krade šaty svobodným gopīm

10.22.1

Verš

śrī-śuka uvāca
hemante prathame māsi
nanda-vraja-kumārikāḥ
cerur haviṣyaṁ bhuñjānāḥ
kātyāyany-arcana-vratam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; hemante — bĕhem zimy; prathame — v prvním; māsi — mĕsíci; nanda-vraja — z pastevecké vesnice Nandy Mahārāje; kumārikāḥ — svobodné mladé dívky; ceruḥ — provádĕly; haviṣyam — nekořenĕného khichrī; bhuñjānāḥ — žijící z; kātyāyanī — bohynĕ Kātyāyanī; arcana-vratam — slib uctívání.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Bĕhem prvního mĕsíce zimního období dodržovaly mladé svobodné dívky z Gokuly slib uctívat bohyni Kātyāyanī. Celý mĕsíc jedly jen nekořenĕné khichrī.

Význam

Slovo hemante se vztahuje na mĕsíc Mārgaśīrṣa, období zhruba od poloviny listopadu do poloviny prosince západního kalendáře. Ve dvacáté druhé kapitole prvního dílu knihy Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství, Śrīla Prabhupāda komentuje, že gopī „nejprve snĕdly jídlo zvané haviṣyānna, které se připravuje tak, že se mung dál a rýže vaří bez koření či kurkumy. Podle védských pokynů se tento druh jídla doporučuje na očistu tĕla před zahájením rituálního obřadu.“

10.22.2-3

Verš

āplutyāmbhasi kālindyā
jalānte codite ’ruṇe
kṛtvā pratikṛtiṁ devīm
ānarcur nṛpa saikatīm

gandhair mālyaiḥ surabhibhir
balibhir dhūpa-dīpakaiḥ
uccāvacaiś copahāraiḥ
pravāla-phala-taṇḍulaiḥ

Synonyma

āplutya — poté, co se vykoupaly; ambhasi — ve vodĕ; kālindyāḥ — Yamuny; jala-ante — na břehu řeky; ca — a; udite — když vycházelo; aruṇe — svítání; kṛtva — poté, co vytvořily; prati-kṛtim — božstvo; devīm — bohyni; ānarcuḥ — uctívaly; nṛpa — ó králi Parīkṣite; saikatīm — vyrobenou z hlíny; gandhaiḥ — santálovou pastou a dalšími vonnými materiály; mālyaiḥ — girlandami; surabhibhiḥ — voňavými; balibhiḥ — dary; dhūpa-dīpakaiḥ — vonnými tyčinkami a lampičkami; ucca-avacaiḥ — bohatými a také prostými; ca — a; upahāraiḥ — obĕtinami; pravāla — čerstvými listy; phala — ovocem; taṇḍulaiḥ — a arekovými oříšky.

Překlad

Můj milý králi, poté, co se gopī při východu slunce vykoupaly ve vodĕ Yamuny, vytvořily na říčním břehu hlinĕné božstvo bohynĕ Durgy. Tu potom uctívaly vonnými látkami jako santálová pasta společnĕ s dalšími předmĕty, bohatými i prostými, například lampičkami, ovocem, arekovými oříšky, čerstvými listy, voňavými girlandami a vonnými tyčinkami.

Význam

Slovo balibhiḥ v tomto verši označuje šaty, ozdoby, jídlo a další obĕtiny.

10.22.4

Verš

kātyāyani mahā-māye
mahā-yoginy adhīśvari
nanda-gopa-sutaṁ devi
patiṁ me kuru te namaḥ
iti mantraṁ japantyas tāḥ
pūjāṁ cakruḥ kumārikāḥ

Synonyma

kātyāyanī — ó bohynĕ Kātyāyanī; mahā-māye — ó velká energie; mahā-yogini — ó ty, která máš velkou mystickou moc; adhīśvari — ó mocná vládkynĕ; nanda-gopa-sutam — syna Mahārāje Nandy; devi — ó bohynĕ; patim — manžela; me — mého; kuru — prosím učiň; te — tobĕ; namaḥ — klaním se; iti — s tĕmito slovy; mantram — hymnus; japantyaḥ — pronášející; tāḥ — ony; pūjām — uctívání; cakruḥ — provádĕly; kumārikāḥ — svobodné dívky.

Překlad

Všechny mladé svobodné dívky provádĕly uctívání a pronášely přitom následující mantru: „Ó bohynĕ Kātyāyanī, ó Pánova velká energie, ó ty, která máš velkou mystickou moc a jsi mocná vládkynĕ nade všemi, prosím, dej mi syna Mahārāje Nandy za manžela. Klaním se ti.“

Význam

Podle různých ācāryů není bohynĕ Durgā, o níž se mluví v tomto verši, matoucí energií Kṛṣṇy zvanou Māyā, ale Pánovou vnitřní energií známou jako Yoga-māyā. Rozdíl mezi vnitřní a vnĕjší neboli matoucí energií Pána popisuje Nārada-pañcarātra, kde spolu rozmlouvají Śruti a Vidyā:

jānāty ekāparā kāntaṁ
saivā durgā tad-ātmikā
yā parā paramā śaktir
mahā-viṣṇu-svarūpiṇī

yasyā vijñāna-mātreṇa
parāṇāṁ paramātmanaḥ
mahūrtād deva-devasya
prāptir bhavati nānyathā

ekeyaṁ prema-sarvasva
svabhāvā gokuleśvarī
anayā su-labho jñeya
ādi-devo ’khileśvaraḥ

asyā āvārika-śaktir
mahā-māyākhileśvarī
yayā mugdaṁ jagat sarvaṁ
sarve dehābhimāninaḥ

„Pánova nižší energie zvaná Durgā Mu s láskou slouží. Jako Jeho energie se od Nĕj neliší. Existuje další, vyšší energie, jejíž podoba je na stejné duchovní úrovni jako sám Bůh. Vĕdeckým pochopením této svrchované energie může osoba okamžitĕ dospĕt k Nejvyšší Duši všech duší, Pánovi všech pánů. Žádným jiným procesem Ho nelze dosáhnout. Tato svrchovaná energie Pána se nazývá Gokuleśvarī, bohynĕ Gokuly. Je svou povahou zcela pohroužená v lásce k Bohu a skrze Ni lze snadno získat prvotního Boha, Pána všeho, co existuje. Tato vnitřní energie Pána má zahalující energii, které se říká Mahā-māyā, jež vládne hmotnému svĕtu. Ve skutečnosti mate celý vesmír, a tak se všichni jeho obyvatelé mylnĕ ztotožňují s hmotným tĕlem.“

Z výše uvedeného je zřejmé, že vnitřní a vnĕjší neboli vyšší a nižší energie Nejvyššího Pána jsou zosobnĕné jako Yoga-māyā a Mahā-māyā. Jméno Durgā se nĕkdy používá k označení vnitřní, vyšší energie, jak uvádí Pañcarātra: „Ve všech mantrách, které se používají k uctívání Kṛṣṇy, je vládnoucí božstvo známé jako Durgā.“ V transcendentálních zvukových vibracích, které oslavují a uctívají Absolutní Pravdu, Kṛṣṇu, se tedy vládnoucí božstvo dané mantry či hymnu nazývá Durgā. Jméno Durgā proto označuje také tu osobnost, která jedná jako vnitřní energie Pána a je tedy na úrovni śuddha-sattvy, čisté transcendentální existence. Rozumí se, že touto vnitřní energií je Kṛṣṇova sestra známá také jaké Ekānaṁśā nebo Subhadrā. To je Durgā, kterou uctívaly gopī ve Vṛndāvanu. Nĕkolik ācāryů poukázalo na to, že obyčejní lidé jsou nĕkdy zmatení a myslí si, že jména Mahā-māyā a Durgā označují výhradnĕ Pánovu vnĕjší energii.

Dokonce i když hypoteticky přijmeme, že gopī uctívaly vnĕjší Māyu, nedĕlaly nic špatného, protože ve svých zábavách plných lásky ke Kṛṣṇovi jednaly jako obyčejné členky společnosti. Śrīla Prabhupāda v této souvislosti komentuje: „Vaiṣṇavové obvykle neuctívají žádné polobohy. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura přísnĕ zakázal jakékoliv uctívání polobohů všem, kdo chtĕjí udĕlat pokrok v čisté oddané službĕ. Přesto vidíme, že gopī, jejichž láska ke Kṛṣṇovi se nedá s ničím srovnat, uctívaly Durgu. Uctívači polobohů nĕkdy namítají, že gopī uctívaly bohyni Durgu, ale musíme si uvĕdomit, za jakým účelem to dĕlaly. Lidé obvykle uctívají bohyni Durgu pro nĕjaký hmotný prospĕch; zato gopī se k ní modlily, aby se staly manželkami Pána Kṛṣṇy. To znamená, že je-li Kṛṣṇa středem všech činností, může oddaný pro dosažení tohoto cíle použít jakýchkoliv prostředků. Gopī mohly přijmout cokoliv pro uspokojení Kṛṣṇy nebo službu Jemu. To je nepřekonatelná vlastnost gopī. Plnĕ uctívaly bohyni Durgu po dobu jednoho mĕsíce, aby získaly Kṛṣṇu za manžela. Každý den se modlily, aby se jejich manželem stal Kṛṣṇa, syn Nandy Mahārāje.“

Závĕr je, že upřímný oddaný Kṛṣṇy si nikdy nepředstavuje, že by transcendentální gopī, které jsou nejvznešenĕjší oddané Pána, mĕly nĕjaké hmotné vlastnosti. Jedinou motivací všech jejich činností bylo pouze milovat a uspokojovat Kṛṣṇu a pokud budeme jejich jednání pošetile považovat v jakémkoliv ohledu za svĕtské, nebudeme schopni pochopit vĕdomí Kṛṣṇy.

10.22.5

Verš

evaṁ māsaṁ vrataṁ ceruḥ
kumāryaḥ kṛṣṇa-cetasaḥ
bhadrakālīṁ samānarcur
bhūyān nanda-sutaḥ patiḥ

Synonyma

evam — takto; māsam — celý mĕsíc; vratam — svůj slib; ceruḥ — provádĕly; kumāryaḥ — dívky; kṛṣṇa-cetasaḥ — s myslí pohrouženou do Kṛṣṇy; bhadra-kālīm — bohyni Kātyāyanī; samānarcuḥ — náležitĕ uctívaly; bhūyāt — kéž se stane; nanda-sutaḥ — syn krále Nandy; patiḥ — mým manželem.

Překlad

Celý mĕsíc takto dívky provádĕly svůj slib a náležitĕ uctívaly bohyni Bhadrakālī, s myslí plnĕ soustředĕnou na Kṛṣṇu a meditující: „Kéž se syn krále Nandy stane mým manželem.“

10.22.6

Verš

ūṣasy utthāya gotraiḥ svair
anyonyābaddha-bāhavaḥ
kṛṣṇam uccair jagur yāntyaḥ
kālindyāṁ snātum anvaham

Synonyma

ūṣasi — za svítání; utthāya — poté, co vstaly; gotraiḥ — svými jmény; svaiḥ — příslušnými; anyonya — jedna druhou; ābaddha — držící se; bāhavaḥ — za ruce; kṛṣṇam — na oslavu Kṛṣṇy; uccaiḥ — hlasitĕ; jaguḥ — zpívaly; yāntyaḥ — když šly; kālindyām — k Yamunĕ; snātum — vykoupat se; anu-aham — každý den.

Překlad

Každý den vstaly za úsvitu, svolaly se svými jmény, všechny se vzaly za ruce a když se šly ke Kālindī vykoupat, hlasitĕ opĕvovaly slávu Kṛṣṇy.

10.22.7

Verš

nadyāḥ kadācid āgatya
tīre nikṣipya pūrva-vat
vāsāṁsi kṛṣṇaṁ gāyantyo
vijahruḥ salile mudā

Synonyma

nadyāḥ — řeky; kadācit — jednou; āgatya — když přišly; tīre — na břeh; nikṣipya — poté, co odložily; pūrva-vat — jako předtím; vāsāṁsi — šaty; kṛṣṇam — o Kṛṣṇovi; gāyantyaḥ — zpívající; vijahruḥ — hrály si; salile — ve vodĕ; mudā — s radostí.

Překlad

Jednoho dne přišly na břeh řeky a poté, co si odložily šaty tak jako předtím, si radostnĕ hrály ve vodĕ a zpívaly o Kṛṣṇovĕ slávĕ.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura došlo k této události v ten den, kdy mladé gopī dokončily svůj slib, což byl úplnĕk. Aby oslavily úspĕšné završení slibu, pozvaly mladou Rādhārāṇī, dceru Vṛṣabhānua, která jim byla zvláštĕ drahá, společnĕ s dalšími významnými gopīmi, a všechny je přivedly k řece se vykoupat. Jejich hrátky ve vodĕ mĕly sloužit jako avabhṛtha-snāna, obřadní koupel podstupovaná bezprostřednĕ po dokončení védské obĕti.

Śrīla Prabhupāda to komentuje takto: „V Indii je starý zvyk, že když se dívky a ženy koupou v řece, odloží své odĕvy na břeh a vstoupí do vody úplnĕ nahé. Do té části řeky, kde se dívky a ženy koupou, je mužům vstup přísnĕ zakázán, a tento zvyk se dodržuje dodnes. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, vĕdĕl, na co mladé svobodné gopī myslí, a požehnal jim dosažením vytouženého cíle. Modlily se, aby dostaly Kṛṣṇu za manžela, a Kṛṣṇa jim chtĕl jejich přání splnit.“

10.22.8

Verš

bhagavāṁs tad abhipretya
kṛṣno yogeśvareśvaraḥ
vayasyair āvṛtas tatra
gatas tat-karma-siddhaye

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tat — to; abhipretya — když vidĕl; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; yoga-īśvara-īśvaraḥ — vládce všech vládců mystických sil; vayasyaiḥ — mladými společníky; āvṛtaḥ — obklopený; tatra — tam; gataḥ — šel; tat — tĕch dívek; karma — obřadních činností; siddhaye — aby zajistil výsledek.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství a vládce všech vládců mystické yogy, vĕdĕl, co gopī dĕlají, a tak se tam vydal v doprovodu mladých společníků, aby gopīm udĕlil dokonalý výsledek jejich snahy.

Význam

Jako vládce všech vládců mystických sil Pán Kṛṣṇa snadno pochopil touhy gopī a také je dokázal splnit. Zahanbení objevit se nahé před nĕjakým mladým chlapcem připadalo gopīm jako všem mladým dívkám ze ctihodných rodin horší než smrt. Přesto je Pán Kṛṣṇa přimĕl k tomu, aby vyšly z vody a poklonily se Mu. I když byla tĕla všech gopī plnĕ vyvinutá a Kṛṣṇa se s nimi setkal na osamĕlém místĕ a zcela si je podrobil, v Jeho mysli nebyla ani stopa po hmotné touze, protože Pán je naprosto transcendentální. Pán Kṛṣṇa je oceán transcendentální blaženosti, o kterou se chtĕl s gopīmi podĕlit na duchovní úrovni, úplnĕ oproštĕné od bĕžného chtíče.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že zde zmínĕní Kṛṣṇovi společníci byli jen dvou nebo tříletá batolata. Byli úplnĕ nazí a neznali rozdíl mezi mužem a ženou. Když se Kṛṣṇa vydal pást krávy, šli za Ním, protože k Nĕmu byli tak připoutaní, že nesnesli Jeho nepřítomnost.

10.22.9

Verš

tāsāṁ vāsāṁsy upādāya
nīpam āruhya satvaraḥ
hasadbhiḥ prahasan bālaiḥ
parihāsam uvāca ha

Synonyma

tāsām — tĕchto dívek; vāsāṁsi — šaty; upādāya — poté, co vzal; nīpam — strom kadamba; āruhya — poté, co vyšplhal na; satvaraḥ — rychle; hasadbhiḥ — kteří se smáli; prahasan — sám se hlasitĕ smĕjící; bālaiḥ — s chlapci; parihāsam — žertovná slova; uvāca ha — pronesl.

Překlad

Vzal šaty dívek a rychle se vyšplhal do koruny stromu kadamba. Potom se hlasitĕ rozesmál i se svými společníky a žertovnĕ dívky oslovil.

10.22.10

Verš

atrāgatyābalāḥ kāmaṁ
svaṁ svaṁ vāsaḥ pragṛhyatām
satyaṁ bravāṇi no narma
yad yūyaṁ vrata-karśitāḥ

Synonyma

atra — sem; āgatya — poté, co přijdete; abalāḥ — ó dívky; kāmam — jak budete chtít; svam svam — každá své; vāsaḥ — šaty; pragṛhyatām — prosím vezmĕte; satyam — pravdu; bruvāṇi — říkám; na — ne; u — spíše; narma — žert; yat — neboť; yūyam — vy; vrata — svým slibem askeze; karśitāḥ — unavené.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Mé milé dívky, pojďte sem každá, jak budete chtít, a vezmĕte si své šaty zpĕt. Říkám vám pravdu a nežertuji, neboť vidím, jak jste z dodržování asketických slibů unavené.

10.22.11

Verš

na mayodita-pūrvaṁ vā
anṛtaṁ tad ime viduḥ
ekaikaśaḥ pratīcchadhvaṁ
sahaiveti su-madhyamāḥ

Synonyma

na — nikdy; mayā — Mnou; udita — řečeno; pūrvam — dříve; vai — rozhodnĕ; anṛtam — cokoliv nepravdivého; tat — to; ime — tito mladí chlapci; viduḥ — vĕdí; eka-ekaśaḥ — jedna po druhé; pratīcchadhvam — vyzvednĕte si (své šaty); saha — nebo všechny společnĕ; eva — jistĕ; iti — takto; su-madhyamāḥ — ó dívky s útlými pasy.

Překlad

Ještĕ nikdy jsem nelhal a tito chlapci to vĕdí. Proto prosím pojďte, ó dívky s útlými pasy, buď jedna po druhé, nebo všechny společnĕ, a vyzvednĕte si své šaty.

10.22.12

Verš

tasya tat kṣvelitaṁ dṛṣṭvā
gopyaḥ prema-pariplutāḥ
vrīḍitāḥ prekṣya cānyonyaṁ
jāta-hāsā na niryayuḥ

Synonyma

tasya — Jeho; tat — toto; kṣvelitam — žertovné chování; dṛṣṭvā — když vidĕly; gopyaḥ — gopī; prema-pariplutāḥ — plnĕ pohroužené v čisté lásce k Bohu; vrīḍitāḥ — zahanbené; prekṣya — pohlížející; ca — a; anyonyam — jedna na druhou; jāta-hāsāḥ — začínající se smát; na niryayuḥ — nevyšly ven.

Překlad

Když gopī vidĕly, jak s nimi Kṛṣṇa žertuje, plnĕ se pohroužily do lásky k Nĕmu. Pokukovaly jedna po druhé a přestože byly zahanbené, začaly se smát a žertovat mezi sebou. Z vody však přesto nevyšly.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje tento verš takto:

„Gopī pocházely z velmi ctihodných rodin a mohly se s Kṛṣṇou přít: ,Proč nám prostĕ nenecháš šaty na břehu a nejdeš pryč?̀

Kṛṣṇa mohl odpovĕdĕt: ,Ale vás je tolik, že by si nĕkteré dívky mohly vzít šaty, které patří jiné.̀

Gopī by na to řekly: ,My jsme poctivé a nikdy nekrademe. Cizího majetku se ani nedotkneme.̀

Kṛṣṇa by řekl: ,Je-li to pravda, tak prostĕ pojďte a vezmĕte si své šaty. Co je na tom tĕžkého?̀

Když gopī vidĕly Kṛṣṇovo odhodlání, naplnilo je to extatickou láskou. Ačkoliv se stydĕly, překypovaly radostí, že se jim dostává tolik Kṛṣṇovy pozornosti. Žertoval s nimi, jako kdyby byly Jeho manželky nebo milenky, a mít s Ním takový vztah bylo to jediné, co si gopī přály. Zároveň byly zahanbené, že je mĕl vidĕt nahé. Přesto si však nemohly pomoci a musely se Jeho žertovným slovům smát. Dokonce začaly žertovat mezi sebou a jedna gopī pobízela druhou: ,Do toho, jdi první, a uvidíme, jestli tĕ Kṛṣṇa nĕjak podvede. Potom půjdeme my.̀“

10.22.13

Verš

evaṁ bruvati govinde
narmaṇākṣipta-cetasaḥ
ā-kaṇṭha-magnāḥ śītode
vepamānās tam abruvan

Synonyma

evam — takto; bruvati — promlouvající; govinde — Pán Govinda; narmaṇā — Jeho žertovnými slovy; ākṣipta — vzrušené; cetasaḥ — jejich mysli; ā-kaṇṭha — až po krk; magnāḥ — ponořené; śīta — studené; ude — ve vodĕ; vepamānāḥ — třesoucí se; tam — k Nĕmu; abruvan — promluvily.

Překlad

Když Śrī Govinda takto hovořil ke gopīm, Jeho žertovná slova zcela uchvátila jejich mysli. Jelikož byly až po krk ponořené ve studené vodĕ, začaly se třást, a proto Ho oslovily.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí následující příklad žertování mezi Kṛṣṇou a gopīmi.

Kṛṣṇa: Ó dívky podobné ptáčkům, jestliže sem nepřijdete, udĕlám si z tĕchto šatů ve vĕtvích houpací síť. Potřebuji si lehnout, protože jsem byl celou noc vzhůru a teď jsem ospalý.

Gopī: Náš milý pasáčku, Tvé krávy toužily po trávĕ a vešly do jeskynĕ. Musíš tam tedy rychle jít a vyhnat je zpĕt na správnou cestu.

Kṛṣṇa: Pojďte sem hned, Mé drahé pasačky, musíte pospíchat do Vraji a vĕnovat se svým domácím povinnostem. Nerozrušujte své rodiče a další starší příbuzné.

Gopī: Náš milý Kṛṣṇo, my nepůjdeme domů celý mĕsíc, protože to naši rodiče a další starší příbuzní nám nařídili, abychom podstoupily tento postní slib, Kātyāyanī-vratu.

Kṛṣṇa: Mé milé asketky, když jsem vás takto uvidĕl, rozvinula se i u Mĕ překvapivá nálada odpoutanosti od rodinného života. Chci tady mĕsíc zůstat a dodržovat slib pobývání v oblacích. A pokud Mi projevíte milost, budu odsud moci slézt a postit se ve vaší společnosti.

Gopī byly Kṛṣṇovými žertovnými slovy úplnĕ unesené, ale ze studu se ponořily do vody až po krk. Jelikož se třásly zimou, oslovily Kṛṣṇu takto.

10.22.14

Verš

mānayaṁ bhoḥ kṛthās tvāṁ tu
nanda-gopa-sutaṁ priyam
jānīmo ’ṅga vraja-ślāghyaṁ
dehi vāsāṁsi vepitāḥ

Synonyma

mā — ne; anayam — příkoří; bhoḥ — náš milý Kṛṣṇo; kṛthāḥ — čiň; tvām — Ty; tu — na druhou stranu; nanda-gopa — Mahārāje Nandy; sutam — syn; priyam — milovaný; jānīmaḥ — víme; aṅga — ó drahý; vraja-ślāghyam — uznávaný po celé Vraji; dehi — prosím dej; vāsāṁsi — naše šaty; vepitāḥ — (nám) které se třeseme.

Překlad

(Gopī řekly:) Milý Kṛṣṇo, nebuď nečestný! My víme, že jsi ctihodný syn Nandy a požíváš úcty všech obyvatel Vraji. Nám jsi také velmi drahý. Vrať nám prosím naše šaty. Třeseme se ve studené vodĕ.

10.22.15

Verš

śyāmasundara te dāsyaḥ
karavāma tavoditam
dehi vāsāṁsi dharma-jña
no ced rājñe bruvāma he

Synonyma

śyāmasundara — ó Pane Śyāmasundaro; te — Tvé; dāsyaḥ — služebné; karavāma — udĕláme; tava — Tebou; uditam — co je řečeno; dehi — prosím dej; vāsāṁsi — naše šaty; dharma-jña — ó znalče náboženství; na — ne; u — jistĕ; cet — jestli; rājñe — králi; bruvāmaḥ — řekneme; he — ó Kṛṣṇo.

Překlad

Ó Śyāmasundaro, jsme Tvé služebné a musíme udĕlat vše, co řekneš. Dej nám ale zpátky naše oblečení. Znáš náboženské zásady a pokud nám nedáš naše šaty, budeme to muset říct králi. Prosím!

10.22.16

Verš

śrī-bhagavān uvāca
bhavatyo yadi me dāsyo
mayoktaṁ vā kariṣyatha
atrāgatya sva-vāsāṁsi
pratīcchata śuci-smitāḥ
no cen nāhaṁ pradāsye kiṁ
kruddho rājā kariṣyati

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; bhavatyaḥ — vy; yadi — jestliže; me — Mé; dāsyaḥ — služebnice; mayā — Mnou; uktam — co bylo řečeno; vā — nebo; kariṣyatha — udĕláte; atra — sem; āgatya — poté, co přijdete; sva-vāsāṁsi — své šaty; pratīcchata — vyzvednete si; śuci — svĕží; smitāḥ — jejichž úsmĕvy; na u — ne; cet — jestliže; na — ne; aham — Já; pradāsye — dám; kim — co; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; rājā — král; kariṣyati — co zmůže.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Jste-li skutečnĕ Mé služebnice a udĕláte-li skutečnĕ, co vám řeknu, tak pojďte sem se svými nevinnými úsmĕvy a vyzvednĕte si každá své šaty. Jestliže neudĕláte, co říkám, tak vám je nevrátím. A i kdyby se král rozhnĕval, co zmůže?

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Gopī vidĕly, že Kṛṣṇa je neoblomný, a nemĕly jinou možnost než poslechnout Jeho rozkaz.“

10.22.17

Verš

tato jalāśayāt sarvā
dārikāḥ śīta-vepitāḥ
pāṇibhyāṁ yonim ācchādya
protteruḥ śīta-karśitāḥ

Synonyma

tataḥ — potom; jala-āśayāt — z řeky; sarvāḥ — všechny; dārikāḥ — mladé dívky; śīta-vepitāḥ — třesoucí se zimou; pāṇibhyām — rukama; yonim — své ohanbí; ācchādya — zakrývající si; protteruḥ — vyšly; śīta-karśitāḥ — soužené zimou.

Překlad

Potom všechny mladé dívky, třesoucí se nepříjemnou zimou, vyšly ven z vody a rukama si zakrývaly ohanbí.

Význam

Gopī ujistily Kṛṣṇu, že jsou Jeho vĕčné služebnice a že udĕlají vše, co řekne, a nyní tedy doplatily na svá vlastní slova. Uvažovaly, že kdyby otálely ještĕ déle, mohl by kolem jít nĕjaký jiný muž a to by pro nĕ bylo nesnesitelné. Gopī Kṛṣṇu tolik milovaly, že i v této nepříjemné situaci jejich připoutanost k Nĕmu sílila víc a víc a velmi si přály zůstat v Jeho společnosti. Ani je tedy nenapadlo, že by se v této zahanbující situaci v řece utopily.

Usoudily, že nemohou dĕlat nic jiného, než odložit svůj stud a předstoupit před svého milovaného Kṛṣṇu. Navzájem se ujistily, že nemají na vybranou, a vyšly z vody, aby se s Ním setkaly.

10.22.18

Verš

bhagavān āhatā vīkṣya
śuddha-bhāva-prasāditaḥ
skandhe nidhāya vāsāṁsi
prītaḥ provāca sa-smitam

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; āhatāḥ — zasažené; vīkṣya — když vidĕl; śuddha — čistou; bhāva — jejich láskyplnou náklonností; prasāditaḥ — spokojený; skandhe — přes rameno; nidhāya — poté, co si přehodil; vāsāṁsi — jejich šaty; prītaḥ — láskyplnĕ; provāca — promluvil; sa-smitam — s úsmĕvem.

Překlad

Když Nejvyšší Pán vidĕl, jak se gopī stydí, byl spokojený s jejich čistou láskyplnou náklonností. Přehodil si jejich šaty přes rameno, usmál se a s láskou k nim promluvil.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Jejich prosté chování bylo tak čisté, že Pána Kṛṣṇu okamžitĕ potĕšilo. Tak se naplnil sen všech svobodných gopī, které se modlily ke Kātyāyanī, aby dostaly Kṛṣṇu za manžela; žádnému jinému muži než svému manželovi se žena nesmí ukázat nahá. Svobodné gopī chtĕly mít Kṛṣṇu za manžela a On jim takto splnil jejich touhu.“

Stát nahé před mladým chlapcem bylo pro dívky s ušlechtilým původem, jako byly gopī, horší než smrt, ale přesto se rozhodly, že se pro potĕšení Pána Kṛṣṇy vzdají všeho. On chtĕl vidĕt sílu jejich lásky k Nĕmu a jejich čistá oddanost Ho zcela uspokojila.

10.22.19

Verš

yūyaṁ vivastrā yad apo dhṛta-vratā
vyagāhataitat tad u deva-helanam
baddhvāñjaliṁ mūrdhny apanuttaye ’ṁhasaḥ
kṛtvā namo ’dho-vasanaṁ pragṛhyatām

Synonyma

yūyam — vy; vivastrāḥ — nahé; yat — protože; apaḥ — ve vodĕ; dhṛta-vratāḥ — bĕhem plnĕní védského obřadního slibu; vyagāhata — koupaly jste se; etat tat — toto; u — jistĕ; deva-helanam — přestupek proti Varuṇovi a dalším bohům; baddhvā añjalim — se sepjatými dlanĕmi; mūrdhni — na hlavách; apanuttaye — abyste odčinily; aṁhasaḥ — svůj hříšný čin; kṛtvā namaḥ — až se pokloníte; adhaḥ-vasanam — své spodní prádlo; pragṛhyatām — prosím vezmĕte si zpátky.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Vy dívky jste se při plnĕní svého slibu koupaly nahé a to je zajisté přestupek proti polobohům. Abyste odčinily svůj hřích, mĕly byste se poklonit se sepjatými dlanĕmi nad hlavami. Potom si můžete vzít zpátky své spodní prádlo.

Význam

Kṛṣṇa chtĕl vidĕt, jak se Mu gopī plnĕ odevzdávají, a proto jim nařídil, aby se poklonily se sepjatými dlanĕmi nad hlavou. Gopī si tedy již nemohly zakrývat tĕla. Nemĕli bychom se pošetile domnívat, že Pán Kṛṣṇa je obyčejný chlapec plný chtíče, který si užívá krásy nahých gopī. Kṛṣṇa je Nejvyšší Absolutní Pravda a jednal tak, aby splnil láskyplnou touhu mladých pasaček z Vṛndāvanu. Nás v tomto svĕtĕ by se v takové situaci jistĕ zmocnil chtíč. Je ale velký přestupek srovnávat se s Bohem a kvůli nĕmu nedokážeme pochopit Kṛṣṇovo transcendentální postavení, protože Ho budeme mylnĕ považovat za hmotnĕ podmínĕného, jako jsme my. Ztratit schopnost vidĕt Kṛṣṇu transcendentálnĕ je nesmírná katastrofa pro toho, kdo se snaží si vychutnávat blaženost Absolutní Pravdy.

10.22.20

Verš

ity acyutenābhihitaṁ vrajābalā
matvā vivastrāplavanaṁ vrata-cyutim
tat-pūrti-kāmās tad-aśeṣa-karmaṇāṁ
sākṣāt-kṛtaṁ nemur avadya-mṛg yataḥ

Synonyma

iti — tĕmito slovy; acyutena — neklesajícího Nejvyššího Pána; abhihitam — naznačené; vraja-abalāḥ — dívky z Vraji; matvā — když zvážily; vivastra — nahé; āplavanam — koupel; vraja-cyutim — poklesek při plnĕní slibu; tat-pūrti — úspĕšné dokončení toho; kāmāḥ — dychtivĕ si přející; tat — této činnosti; aśeṣa-karmarṇām — a nekonečnĕ mnoha dalších zbožných činností; sākṣāt-kṛtam — přímo projevenému plodu; nemuḥ — složily poklony; avadya-mṛk — jenž očišťuje všechny hříchy; yataḥ — jelikož.

Překlad

Mladé dívky z Vṛndāvanu zvážily, co jim Pán Acyuta řekl, a uznaly, že když se koupaly nahé v řece, dopustily se poklesku v plnĕní svého slibu. Stále si však přály svůj slib úspĕšnĕ dokončit a jelikož je Pán Kṛṣṇa sám konečným výsledkem všech zbožných činností, poklonily se Mu, aby odčinily všechny své hříchy.

Význam

Zde je jasnĕ popsána transcendentální povaha vĕdomí Kṛṣṇy. Gopī se rozhodly, že je lepší se zříci takzvané rodinné tradice a tradiční morálky a jednoduše se odevzdat Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi. To neznamená, že hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy obhajuje nemravné jednání. Oddaní v ISKCONu ve skutečnosti praktikují nejvyšší standard sebekáznĕ a mravnosti, ale zároveň uznáváme transcendentální postavení Kṛṣṇy. Pán Kṛṣṇa je Bůh, a proto nemá hmotné touhy užívat si sexuálních zábav s mladými dívkami. V této kapitole uvidíme, že Pána Kṛṣṇu vůbec nepřitahoval smyslný požitek s gopīmi; přitahovala Ho jejich láska a chtĕl je uspokojit.

Nejvĕtším přestupkem je napodobovat činnosti Pána Kṛṣṇy. Příslušníci jisté skupiny v Indii zvané prākṛta-sahajiyā tyto Kṛṣṇovy zábavy napodobují a ve jménu uctívání Kṛṣṇy si chtĕjí užívat s nahými mladými dívkami. Hnutí ISKCON tento paskvil náboženství důraznĕ odmítá, protože smĕšné napodobování Nejvyšší Osobnosti Božství je pro lidskou bytost tím nejhorším přestupkem. V hnutí ISKCON nemáme žádné laciné inkarnace a žádný oddaný v tomto hnutí se nemůže povýšit do postavení Kṛṣṇy.

Před pĕti sty lety se Kṛṣṇa zjevil jako Pán Caitanya Mahāprabhu, jenž praktikoval přísný celibát bĕhem celého svého studentského života a ve vĕku dvaceti čtyř let přijal sannyās, slib doživotního celibátu. Stykům se ženami se Caitanya Mahāprabhu přísnĕ vyhýbal v rámci dodržování svého slibu láskyplnĕ sloužit Kṛṣṇovi. Když se před pĕti tisíci lety zjevil Kṛṣṇa osobnĕ, projevil tyto úžasné zábavy, které upoutávají naši pozornost. Nemĕli bychom pociťovat závist nebo šok, když slyšíme, že se Bůh může vĕnovat takovým zábavám. Jsme-li šokováni, je to kvůli naší nevĕdomosti, protože kdybychom se snažili takto jednat, naše tĕla by ovládl chtíč. Pán Kṛṣṇa je ale Nejvyšší Absolutní Pravda, a proto Ho žádné hmotné touhy nikdy nerozrušují. Tato událost – kdy se gopī odklonily od bĕžných standardů mravnosti a na Kṛṣṇův příkaz se poklonily s rukama zdviženýma nad hlavou – je příkladem čistého odevzdání se, které je výrazem oddanosti a neodporuje náboženským zásadám.

Odevzdanost gopī je ve skutečnosti dokonalostí veškerého náboženství. Śrīla Prabhupāda to popisuje v knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství: „Gopī byly prosté duše a vše, co Kṛṣṇa řekl, braly vážnĕ. Aby se vyvarovaly Varuṇova hnĕvu, aby dokončily svůj obřad, a hlavnĕ aby potĕšily svého milovaného Kṛṣṇu, okamžitĕ poslechly Jeho příkaz. Tak se staly nejvĕtšími milenkami Kṛṣṇy a Jeho nejposlušnĕjšími služebnicemi.

Nic se nevyrovná vĕdomí Kṛṣṇy, jaké mĕly gopī. Ve skutečnosti se nestaraly o Varuṇu či jakéhokoliv jiného poloboha; chtĕly jen uspokojit Kṛṣṇu.“

10.22.21

Verš

tās tathāvanatā dṛṣṭvā
bhagavān devakī-sutaḥ
vāsāṁsi tābhyaḥ prāyacchat
karuṇas tena toṣitaḥ

Synonyma

tāḥ — tehdy; tathā — takto; avanatāḥ — klanící se; dṛṣṭvā — když vidĕl; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; devakī-sutaḥ — Kṛṣṇa, syn Devakī; vāsāṁsi — šaty; tābhyaḥ — jim; prāyacchat — vrátil; karuṇaḥ — soucitný; tena — tím jednáním; toṣitaḥ — uspokojený.

Překlad

Když Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, syn Devakī, vidĕl, jak se gopī klanĕjí, mĕl s nimi soucit, byl spokojený s jejich chováním a vrátil jim tedy jejich šaty.

10.22.22

Verš

dṛḍhaṁ pralabdhās trapayā ca hāpitāḥ
prastobhitāḥ krīḍana-vac ca kāritāḥ
vastrāṇi caivāpahṛtāny athāpy amuṁ
tā nābhyasūyan priya-saṅga-nirvṛtāḥ

Synonyma

dṛḍham — naprosto; pralabdhāḥ — podvedené; trapayā — studu; ca — a; hāpitāḥ — zbavené; prastobhitāḥ — vysmívané; krīḍana-vat — jako panenky na hraní; ca — a; kāritāḥ — donucené jednat; vastrāṇi — jejich šaty; ca — a; eva — vskutku; apahṛtāni — ukradené; atha api — přesto; amum — vůči Nĕmu; tāḥ — ony; na abhyasūyan — necítily nepřátelství; priya — svého milého; saṅga — díky společnosti; nirvṛtāḥ — šťastné.

Překlad

Přestože byly gopī naprosto podvedené, připravené o svou cudnost, zesmĕšnĕné a donucené se chovat jako panenky na hraní, a přestože jim byly ukradeny šaty, vůbec nepocítily vůči Śrī Kṛṣṇovi nepřátelství. Naopak byly šťastné, že dostaly tuto příležitost se setkat se svým milým.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Tento postoj gopī popisuje Pán Caitanya Mahāprabhu ve své modlitbĕ: ,Můj milý Pane Kṛṣṇo, můžeš Mĕ obejmout, můžeš po Mnĕ šlapat nebo Mi můžeš zlomit srdce tím, že se přede Mnou nikdy neukážeš. Můžeš si dĕlat, co se Ti zlíbí, protože máš úplnou volnost v jednání. Ať však udĕláš cokoliv, zůstaneš vĕčnĕ Mým Pánem. Nemám nikoho jiného, koho bych uctíval.̀ Takový je postoj gopī ke Kṛṣṇovi.“

10.22.23

Verš

paridhāya sva-vāsāṁsi
preṣṭha-saṅgama-sajjitāḥ
gṛhīta-cittā no celus
tasmin lajjāyitekṣaṇāḥ

Synonyma

paridhāya — poté, co si oblékly; sva-vāsāṁsi — své šaty; preṣṭha — se svým milým; saṅgama — díky tomuto setkání; sajjitāḥ — zcela k Nĕmu připoutané; gṛhīta — unesené; cittāḥ — jejichž mysli; na — nemohly; u — vskutku; celuḥ — pohnout se; tasmin — na Nĕho; lajjāyita — plné studu; īkṣaṇāḥ — jejichž pohledy.

Překlad

Gopī lpĕly na společnosti svého milovaného Kṛṣṇy a byly Jím úplnĕ unesené. Proto se ani poté, co se oblékly, nemohly ani hnout. Zůstaly tam, kde byly, a stydlivĕ na Nĕho pohlížely.

Význam

Gopī díky styku se svým milovaným Kṛṣṇou k Nĕmu přilnuly ještĕ víc než kdy předtím. Tak jak jim Kṛṣṇa ukradl šaty, ukradl jim i mysli a lásku. Celou událost si gopī vykládaly jako důkaz, že je k nim Kṛṣṇa také připoutaný. Proč by se jinak obtĕžoval takto si s nimi hrát? Jelikož si myslely, že se k nim Kṛṣṇa nyní upnul, upíraly na Nĕho stydlivé pohledy, a jelikož byly omráčené tím, jak se v nich vzedmula extatická láska, nemohly se hnout z místa, kde stály. Kṛṣṇa překonal jejich stud a donutil je, aby vyšly z vody nahé, ale teď, když už byly řádnĕ oblečené, se v Jeho přítomnosti znovu stydĕly. Celá událost ve skutečnosti prohloubila jejich pokoru před Kṛṣṇou. Nechtĕly, aby vidĕl, jak na Nĕho upřenĕ hledí, ale opatrnĕ využívaly příležitosti vrhat na Pána kradmé pohledy.

10.22.24

Verš

tāsāṁ vijñāya bhagavān
sva-pāda-sparśa-kāmyayā
dhṛta-vratānāṁ saṅkalpam
āha dāmodaro ’balāḥ

Synonyma

tāsām — tĕchto dívek; vijñāya — jelikož chápal; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; sva-pāda — Jeho nohou; sparśa — aby se mohly dotknout; kāmyayā — s touhou; dhṛta-vratānām — které složily slib; saṅkalpam — motivaci; āha — promluvil; dāmodaraḥ — Pán Dāmodara; abalāḥ — k dívkám.

Překlad

Nejvyšší Pán chápal odhodlanost gopī konat svůj přísný slib. Vĕdĕl také, že se chtĕly dotknout Jeho lotosových nohou, a proto k nim Pán Dāmodara, Kṛṣṇa, takto promluvil.

10.22.25

Verš

saṅkalpo viditaḥ sādhvyo
bhavatīnāṁ mad-arcanam
mayānumoditaḥ so ’sau
satyo bhavitum arhati

Synonyma

saṅkalpaḥ — motivace; viditaḥ — chápaná; sādhvyaḥ — ó zbožné dívky; bhavatīnām — vaše; mat-arcanam — uctívání Mĕ; mayā — Mnou; anumoditaḥ — schválené; saḥ asau — toto; satyaḥ — pravdou; bhavitum — stát se; arhati — musí.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Ó zbožné dívky, chápu, že vaší skutečnou motivací pro tuto askezi bylo uctívat Mĕ. Tento váš zámĕr schvaluji a jistĕ musí dojít naplnĕní.

Význam

Tak jako je Kṛṣṇa prostý všech nečistých tužeb, platí totéž i o gopīch. Ke snaze získat Kṛṣṇu za manžela je tedy nemotivovala touha po vlastním smyslovém požitku, ale jejich obrovská touha sloužit Kṛṣṇovi a tĕšit Ho. Díky své hluboké lásce gopī nevidĕly Kṛṣṇu jako Boha, ale jako toho nejúžasnĕjšího chlapce v celém stvoření, a jelikož samy byly krásné mladé dívky, pouze si přály tĕšit Ho láskyplnou službou. Pán Kṛṣṇa chápal čistou touhu gopī, a proto byl spokojený. Zajisté Ho nemohl uspokojit obyčejný chtíč, ale hluboká láskyplná oddanost pasaček ve Vṛndāvanu na Nĕho citovĕ zapůsobila.

10.22.26

Verš

na mayy āveśita-dhiyāṁ
kāmaḥ kāmāya kalpate
bharjitā kvathitā dhānāḥ
prāyo bījāya neśate

Synonyma

na — ne; mayi — ve Mnĕ; āveśita — plnĕ pohroužené; dhiyām — tĕch, jejichž vĕdomí; kāmaḥ — touha; kāmāya — k hmotnému chtíči; kalpate — vede; bharjitāḥ — spálená; kvathitāḥ — vařená; dhānāḥ — zrna; prāyaḥ — vĕtšinou; bījāya — nový růst; na iṣyate — nemohou způsobit.

Překlad

Přání tĕch, kdo na Mĕ upírají svou mysl, nevede k hmotným touhám po smyslovém požitku, tak jako obilná zrna spálená sluncem a pak vařená již nemohou vyklíčit.

Význam

Slova mayy āveśita-dhiyām jsou zde velmi významná. Nikdo nedokáže upřít mysl a inteligenci na Kṛṣṇu, dokud nedosáhne pokročilého stupnĕ oddanosti, neboť Kṛṣṇa představuje čistou duchovní existenci. Seberealizace není stavem bez tužeb, nýbrž stavem očištĕných tužeb, kdy jsou touhy zamĕřené pouze na potĕšení Pána Kṛṣṇy. Gopī byly dozajista ke Kṛṣṇovi přitahované v náladĕ milostné lásky. Jelikož ale upíraly své mysli a vlastnĕ celou svou existenci výhradnĕ na Kṛṣṇu, nemohla se jejich milostná touha v žádném případĕ projevovat jako hmotný chtíč; naopak ukázala tu nejvznešenĕjší formu lásky k Bohu, jakou kdy bylo možné v tomto vesmíru vidĕt.

10.22.27

Verš

yātābalā vrajaṁ siddhā
mayemā raṁsyathā kṣapāḥ
yad uddiśya vratam idaṁ
cerur āryārcanaṁ satīḥ

Synonyma

yāta — jdĕte nyní; abalāḥ — Mé milé dívky; vrajam — do Vraji; siddhāḥ — poté, co se vám splnila vaše touha; mayā — se Mnou; imāḥ — tĕchto; raṁsyatha — budete si užívat; kṣapāḥ — nocí; yat — který; uddiśya — mající v mysli; vratam — slib; idam — tento; ceruḥ — plnily jste; āryā — bohynĕ Kātyāyanī; arcanam — uctívání; satīḥ — jelikož jste čisté.

Překlad

Nyní jdĕte, dívky, zpátky do Vraji. Vaše touha se vám splnila, protože si v Mé společnosti budete užívat nadcházejících nocí – a to byl přece účel vašeho slibu uctívat bohyni Kātyāyanī, ó vy, které máte čistá srdce.

10.22.28

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ādiṣṭā bhagavatā
labdha-kāmāḥ kumārikāḥ
dhyāyantyas tat-padāmbhojam
kṛcchrān nirviviśur vrajam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; ādiṣṭāḥ — poučené; bhagavatā — Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; labdha — poté, co získaly; kāmāḥ — své přání; kumārikāḥ — mladé dívky; dhyāyantyaḥ — meditující; tat — Jeho; pada-ambhojam — o lotosových nohách; kṛcchrāt — s potížemi; nirviviśuḥ — vrátily se; vrajam — do vesnice pastevců.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Na tento pokyn Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, se mladé dívky, kterým se splnilo jejich přání, jen s velkými potížemi vrátily do vesnice Vraji. Celou dobu přitom meditovaly o Jeho lotosových nohách.

Význam

Přání gopī bylo splnĕné, protože Pán Kṛṣṇa souhlasil, že bude jednat jako jejich manžel. Mladá dívka nemůže za žádných okolností strávit noc s jiným mužem než se svým manželem a když tedy Kṛṣṇa svolil, že bude v nadcházejícím podzimním období s dívkami tančit noční tanec rāsa, vlastnĕ tím přistoupil na to, že bude opĕtovat jejich lásku k Nĕmu v roli manžela.

10.22.29

Verš

atha gopaiḥ parivṛto
bhagavān devakī-sutaḥ
vṛndāvanād gato dūraṁ
cārayan gāḥ sahāgrajaḥ

Synonyma

atha — o nĕco pozdĕji; gopaiḥ — pasáčky; parivṛtaḥ — obklopený; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — syn Devakī; vṛndāvanāt — z Vṛndāvanu; gataḥ — vyšel; dūram — kus cesty; cārayan — pasoucí; gāḥ — krávy; saha-agrajaḥ — se svým bratrem Balarāmou.

Překlad

O nĕco pozdĕji vyšel Pán Kṛṣṇa, syn Devakī, obklopený svými přáteli pasáčky a doprovázený starším bratrem Balarāmou, notný kus cesty z Vṛndāvanu, když pásl krávy.

Význam

Poté, co Śukadeva Gosvāmī popsal, jak Pán Kṛṣṇa ukradl šaty mladým gopīm, začíná nyní popisovat, jak Pán Kṛṣṇa požehnal manželky nĕkterých obřadních brāhmaṇů.

10.22.30

Verš

nidaghārkātape tigme
chāyābhiḥ svābhir ātmanaḥ
ātapatrāyitān vīkṣya
drumān āha vrajaukasaḥ

Synonyma

nidāgha — horkého období; arka — slunce; ātape — v žáru; tigme — prudkém; chayabhiḥ — stíny; svābhiḥ — svými; ātmanaḥ — pro Nĕho; ātapatrāyitān — sloužící jako slunečníky; vīkṣya — když vidĕl; drumān — stromy; aha — řekl; vraja-okasaḥ — chlapcům z Vraji.

Překlad

Slunce tehdy začínalo žhnout a Pán Kṛṣṇa vidĕl, že se stromy chovají jako slunečníky, neboť Ho zastiňují. Promluvil tedy ke svým přátelům.

10.22.31-32

Verš

he stoka-kṛṣṇa he aṁśo
śrīdāman subalārjuna
viśāla vṛṣabhaujasvin
devaprastha varūthapa

paśyataitān mahā-bhāgān
parārthaikānta-jīvitān
vāta-varṣātapa-himān
sahanto vārayanti naḥ

Synonyma

he stoka-kṛṣṇa — ó Stoko Kṛṣṇo; he aṁśo — ó Aṁśu; śrīdāman subala arjuna — ó Śrīdāme, Subalo a Arjuno; viśāla vṛṣabha ojasvin — ó Viśālo, Vṛṣabho a Ojasvī; devaprastha varūthapa — ó Devaprastho a Varūthapo; paśyata — podívejte se; etān — na tyto; mahā-bhāgān — velmi požehnané; para-artha — ve prospĕch druhých; ekānta — výhradnĕ; jīvitān — jejichž život; vāta — vítr; varṣa — déšť; ātapa — sluneční žár; himān — a sníh; sahantaḥ — snášející; vārayanti — odvracejí; naḥ — pro nás.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Ó Stoko Kṛṣṇo a Aṁśu, ó Śrīdāme, Subalo a Arjuno, ó Viśālo, Vṛṣabho, Ojasvī, Devaprastho a Varūthapo, podívejte se na tyto velmi požehnané stromy, které své životy zcela zasvĕcují blahu ostatních. Samy snášejí vítr, déšť, žár a sníh a nás před tĕmito živly chrání.

Význam

Pán Kṛṣṇa se chystal udĕlit milost manželkám obřadních brāhmaṇů, kteří mĕli tvrdá srdce, a tĕmito verši naznačuje, že i stromy, které se starají o dobro ostatních, jsou lepší než brāhmaṇové, kteří se o druhé nestarají. To je bod, kterým by se členové hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy mĕli vážnĕ zaobírat.

10.22.33

Verš

aho eṣāṁ varaṁ janma
sarva-prāṇy-upajīvanam
su-janasyeva yeṣāṁ vai
vimukhā yānti nārthinaḥ

Synonyma

aho — ó, jen se podívejte; eṣām — tĕchto stromů; varam — vyšší; janma — zrození; sarva — všechny; prāṇi — živé bytosti; upajīvinam — které zaopatřují; su-janasya iva — jako vznešené osobnosti; yeṣām — od nichž; vai — jistĕ; vimukhāḥ — zklamaní; yānti — odejdou; na — nikdy; arthinaḥ — ti, kdo o nĕco žádají.

Překlad

Jen se podívejte, jak tyto stromy pečují o každou živou bytost! Jejich zrození je úspĕšné. Chovají se jako vznešené osobnosti, protože nikdo z tĕch, kdo strom o nĕco požádají, neodejde zklamaný.

Význam

Tento překlad je citovaný z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty (Ādi 9.46).

10.22.34

Verš

patra-puṣpa-phala-cchāyā-
mūla-valkala-dārubhiḥ
gandha-niryāsa-bhasmāsthi-
tokmaiḥ kāmān vitanvate

Synonyma

patra — svými listy; puṣpa — kvĕty; phala — ovocem; chāyā — stínem; mūla — kořeny; valkala — kůrou; dārubhiḥ — a dřevem; gandha — svou vůní; niryāsa — mízou; bhasma — popelem; asthi — dření; tokmaiḥ — a mladými výhonky; kāmān — vytoužené vĕci; vitanvate — udílejí.

Překlad

Tyto stromy plní přání druhých svými listy, kvĕty a ovocem, svým stínem, kořeny, kůrou a dřevem a také svou vůní, mízou, popelem, dření a výhonky.

10.22.35

Verš

etāvaj janma-sāphalyaṁ
dehinām iha dehiṣu
prāṇair arthair dhiyā vācā
śreya-ācaraṇaṁ sadā

Synonyma

etāvat — až k tomu; janma — zrození; sāphalyam — dokonalost; dehinām — každé živé bytosti; iha — v tomto svĕtĕ; dehiṣu — vůči tĕm, kdo jsou vtĕlení; prāṇaiḥ — životem; arthaiḥ — majetkem; dhiyā — inteligencí; vācā — slovy; śreyaḥ — vĕčný prospĕch; ācaraṇam — prakticky jednat; sadā — vždy.

Překlad

Povinností každé živé bytosti je používat svůj život, majetek, inteligenci a slova k činnostem ve prospĕch druhých.

Význam

Tento překlad je citovaný z Prabhupādovy Caitanya-caritāmṛty (Ādi 9.42).

10.22.36

Verš

iti pravāla-stabaka-
phala-puṣpa-dalotkaraiḥ
tarūṇāṁ namra-śākhānāṁ
madhyato yamunāṁ gataḥ

Synonyma

iti — takto hovořící; pravāla — čerstvých vĕtví; stabaka — trsy; phala — plodů; puṣpa — kvĕtů; dala — a listů; utkaraiḥ — množstvím; tarūṇām — stromů; namra — sklonĕné; śākhānām — jejichž vĕtve; madhyataḥ — zprostředka; yamunām — k řece Yamunĕ; gataḥ — přišel.

Překlad

Cestou mezi stromy, jejichž vĕtve byly sklonĕné k zemi pod tíhou mnoha výhonků, plodů, kvĕtů a listů, došel Pán Kṛṣṇa k řece Yamunĕ.

10.22.37

Verš

tatra gāḥ pāyayitvāpaḥ
su-mṛṣṭāḥ śītalāḥ śivāḥ
tato nṛpa svayaṁ gopāḥ
kāmaṁ svādu papur jalam

Synonyma

tatra — tam; gāḥ — krávy; pāyayitvā — poté, co nechali napít; apaḥ — vody; su-mṛṣṭāḥ — velmi čisté; śītalāḥ — chladné; śivāḥ — zdravé; tataḥ — pak; nṛpa — ó králi Parīkṣite; svayam — sami; gopāḥ — pasáčci; kāmam — po libosti; svādu — sladké chuti; papuḥ — pili; jalam — vodu.

Překlad

Pasáčci nechali krávy napít se čisté, chladné a zdravé vody z Yamuny. Ó králi Parīkṣite, potom se i sami pasáčci napili té sladké vody ke své plné spokojenosti.

10.22.38

Verš

tasyā upavane kāmaṁ
cārayantaḥ paśūn nṛpa
kṛṣṇa-rāmāv upāgamya
kṣudh-ārtā idam abravan

Synonyma

tasyāḥ — podél Yamuny; upavane — v lesíku; kāmam — tu a tam, jak si přáli; cārayantaḥ — pasoucí; paśūn — zvířata; nṛpa — ó králi; kṛṣṇa-rāmau — k Pánu Kṛṣṇovi a Pánu Rāmovi; upāgamya — poté, co přišli; kṣut-ārtāḥ — rozrušení hladem; idam — toto; abruvan — (pasáčci) řekli.

Překlad

Potom, ó králi, začali pasáčci poklidnĕ pást zvířata v lesíku podél Yamuny. Zanedlouho ale pocítili hlad, přišli ke Kṛṣṇovi s Balarāmou a takto promluvili.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že si pasáčci dĕlali starosti, že by Kṛṣṇa mohl mít hlad, a proto předstírali, že jsou sami hladoví, aby Kṛṣṇa a Balarāma zařídili, že se budou moci najíst.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Kṛṣṇa krade šaty svobodným gopīm“.

KAPITOLA DVACÁTÁ TŘETÍ

Požehnání manželkám brāhmaṇů

10.23.1

Verš

śrī-gopa ūcuḥ
rāma rāma mahā-bāho
kṛṣṇa duṣṭa-nibarhaṇa
eṣā vai bādhate kṣun nas
tac-chāntiṁ kartum arhathaḥ

Synonyma

śrī-gopāḥ ūcuḥ — pasáčci řekli; rāma rāma — ó Pane Rāmo, Pane Rāmo; mahā-bāho — ó ty, který máš mocné paže; kṛṣṇa — ó Pane Kṛṣṇo; duṣṭa — zlovolných; nibarhaṇa — ó ničiteli; eṣā — tento; vai — jistĕ; bādhate — trápí; kṣut — hlad; naḥ — nás; tat-śāntim — jeho zahnání; kartum arhathaḥ — mĕli byste udĕlat.

Překlad

Pasáčci řekli: Ó Rāmo, Rāmo mocných paží! Ó Kṛṣṇo, který ničíš zlovolné! Trápí nás hlad a mĕli byste s tím nĕco udĕlat.

Význam

Pasáčci žertem naznačili, že když Śrī Kṛṣṇa přemáhá vše špatné, mĕl by také přemoci jejich hlad a obstarat jim jídlo. V tomto výroku vidíme důvĕrné láskyplné přátelství pasáčků s Nejvyšší Osobností Božství.

10.23.2

Verš

śrī-śuka uvāca
iti vijñāpito gopair
bhagavān devakī-sutaḥ
bhaktāyā vipra-bhāryāyāḥ
prasīdann idam abravīt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; vijñāpitaḥ — informovaný; gopaiḥ — pasáčky; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; devakī-sutaḥ — syn Devakī; bhaktāyāḥ — své oddané; vipra-bhāryāyāḥ — manželky brāhmaṇů; prasīdan — jelikož chtĕl uspokojit; idam — toto; abravīt — pravil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když pasáčci takto naléhali, Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, syn Devakī, s touhou potĕšit své jisté oddané, manželky brāhmaṇů, odpovĕdĕl tímto způsobem.

10.23.3

Verš

prayāta deva-yajanaṁ
brāhmaṇā brahma-vādinaḥ
satram āṅgirasaṁ nāma
hy āsate svarga-kāmyayā

Synonyma

prayāta — prosím jdĕte; deva-yajanam — k obĕtišti; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; brahma-vādinaḥ — následovníci védských pokynů; satram — obĕť; āṅgirasam nāma — zvanou Āṅgirasa; hi — jistĕ; āsate — nyní konají; svarga-kāmyayā — s cílem dostat se do nebe.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Jdĕte prosím k obĕtišti, kde skupina brāhmaṇů znalých védských pokynů nyní provádí obĕť Āṅgirasa, aby se dostali do nebe.

10.23.4

Verš

tatra gatvaudanaṁ gopā
yācatāsmad-visarjitāḥ
kīrtayanto bhagavata
āryasya mama cābhidhām

Synonyma

tatra — tam; gatvā — až půjdete; odanam — o jídlo; gopāḥ — Moji drazí pasáčci; yācata — jen požádejte; asmat — Námi; visarjitāḥ — vyslaní; kīrtayantaḥ — oznamte; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; āryasya — staršího; mama — Moje; ca — také; abhidhām — jméno.

Překlad

Až tam přijdete, Moji drazí pasáčci, jednoduše požádejte o nĕjaké jídlo. Sdĕlte jim jméno Mého staršího bratra, Nejvyššího Pána Balarāmy, a také Mé jméno, a zmiňte, že jsme vás poslali My.

Význam

Pán Kṛṣṇa povzbuzoval své přátele, aby se nestydĕli požádat o milodar. Kdyby chlapci mĕli pocit, že nejsou oprávnĕní se na tak ctihodné brāhmaṇy osobnĕ obracet, Pán jim řekl, ať zmíní jména Balarāmy a Kṛṣṇy, svatá jména Boha.

10.23.5

Verš

ity ādiṣṭā bhagavatā
gatvā yācanta te tathā
kṛtāñjali-puṭā viprān
daṇḍa-vat patitā bhuvi

Synonyma

iti — tĕmito slovy; ādiṣṭaḥ — určeni; bhagavatā — Nejvyšším Pánem Kṛṣṇou; gatvā — šli; ayācanta — žebrali; te — oni; tathā — tím způsobem; kṛta-añjali-puṭāḥ — s dlanĕmi sepjatými v pokorné prosbĕ; viprān — vůči brāhmaṇům; daṇḍa-vat — jako tyče; patitāḥ — poté, co padli; bhuvi — na zem.

Překlad

Na tento pokyn Nejvyšší Osobnosti Božství tam pasáčci šli a přednesli svou žádost. Stáli před brāhmaṇy s dlanĕmi sepjatými v pokorné prosbĕ a potom padli na zem, aby jim vzdali úctu.

10.23.6

Verš

he bhūmi-devāḥ śṛṇuta
kṛṣṇasyādeśa-kāriṇaḥ
prāptāñ jānīta bhadraṁ vo
gopān no rāma-coditān

Synonyma

he bhūmi-devāḥ — ó pozemští bohové; śṛṇuta — prosím vyslyšte nás; kṛṣṇasya ādeśa — Kṛṣṇova pokynu; kāriṇaḥ — vykonavatele; prāptān — kteří přišli; jānīta — prosím vezmĕte na vĕdomí; bhadram — vše dobré; vaḥ — k vám; gopān — pasáčky; naḥ — nás; rāma-coditān — které poslal Pán Rāma.

Překlad

(Pasáčci řekli:) Ó pozemští bohové, prosím vyslyšte nás. My pasáčci plníme Kṛṣṇovy pokyny a sem nás posílá Balarāma. Přejeme vám vše dobré. Prosím vezmĕte na vĕdomí náš příchod.

Význam

Výraz bhūmi-devāḥ, „bohové na Zemi“, se zde vztahuje na brāhmaṇy, kteří mají vĕrnĕ zastupovat vůli Nejvyššího Pána. Filosofie vĕdomí Kṛṣṇy není nĕjakou primitivní polyteistickou doktrínou prohlašující, že lidské bytosti na Zemi jsou bohové. Je to vĕda, která sleduje původ autority od samotné Absolutní Pravdy, Śrī Kṛṣṇy. Autorita a moc Boha se přirozenĕ šíří s tím, jak se šíří Jeho stvoření, a na Zemi Pánovu vůli a autoritu zastupují očištĕní, osvícení lidé zvaní brāhmaṇové.

Tato událost ilustruje, že obřadní brāhmaṇové, na které se pasáčci obrátili se svou prosbou, nebyli vůbec patřičnĕ osvícení, a tedy nechápali postavení Kṛṣṇy a Balarāmy ani Jejich důvĕrných společníků. Tato zábava vlastnĕ odhaluje domýšlivé postavení takzvaných brāhmaṇů, kteří nejsou vĕrní oddaní Nejvyššího Pána.

10.23.7

Verš

gāś cārayantāv avidūra odanaṁ
rāmācyutau vo laṣato bubhukṣitau
tayor dvijā odanam arthinor yadi
śraddhā ca vo yacchata dharma-vittamāḥ

Synonyma

gāḥ — své krávy; cārayantau — pasoucí; avidūre — nedaleko; odanam — jídlo; rāma-acyutau — Pán Rāma a Pán Acyuta; vaḥ — od vás; laṣataḥ — chtĕjí; bubhukṣitau — jelikož mají hlad; tayoḥ — pro Nĕ; dvijāḥ — ó brāhmaṇové; odanam — jídlo; arthinoḥ — žebrající; yadi — jestliže; śraddhā — nĕjaká víra; ca — a; vaḥ — u vás; yacchata — prosím dejte; dharma-vit-tamāḥ — ó nejlepší znalci náboženských zásad.

Překlad

Pán Rāma a Pán Acyuta pasou nedaleko odsud své krávy. Mají hlad a chtĕjí, abyste Jim dali trochu svého jídla. Máte-li víru, dejte Jim tedy prosím nĕjaké jídlo, ó brāhmaṇové, ó nejlepší ze znalců náboženství.

Význam

Pasáčci pochybovali o štĕdrosti brāhmaṇů, a proto použili slovo bubhukṣitau, které vyjadřuje, že Kṛṣṇa a Balarāma mají hlad. Chlapci předpokládali, že brāhmaṇové znají védský pokyn annasya kṣuditaṁ pātram – „Každý, kdo má hlad, je vhodný příjemce jídla jako milodaru.“ Pokud by však brāhmaṇové neuznali autoritu Kṛṣṇy a Balarāmy, jejich titul dvija by byl chápán jen jako „ti, kdo se narodili dvĕma rodičům“ (dvi – dvĕma, ja – narození), ne jako „dvojzrození“. Když brāhmaṇové na počáteční žádost pasáčků nereagovali, chlapci je s trochou sarkasmu oslovili výrazem dharma-vit-tamāḥ, „ó nejlepší ze znalců náboženství“.

10.23.8

Verš

dīkṣāyāḥ paśu-saṁsthāyāḥ
sautrāmaṇyāś ca sattamāḥ
anyatra dīkṣitasyāpi
nānnam aśnan hi duṣyati

Synonyma

dīkṣāyāḥ — počínaje zasvĕcením do obĕti; paśu-saṁsthāyāḥ — až po obĕtování zvířete; sautrāmaṇyāḥ — mimo obĕť zvanou Sautrāmaṇi; ca — a; sat-tamāḥ — ó nejčistší; anyatra — jinde; dīkṣitasya — toho, kdo byl zasvĕcen do obĕti; api — ani; na — ne; annam — jídla; aśnan — jedení; hi — jistĕ; duṣyati — způsobuje přestupek.

Překlad

S výjimkou doby od zasvĕcení konatele obĕti a samotným obĕtováním zvířete, ó nejčistší brāhmaṇové, se ani zasvĕcený neznečistí jedením, alespoň pokud se nejedná o obĕť Sautrāmaṇi.

Význam

Pasáčci předvídali možnou námitku brāhmaṇů, že jim nemohou dát žádné jídlo, protože sami ještĕ nejedli, a že knĕz zasvĕcený do konání obĕti by nemĕl jíst. Proto chlapci pokornĕ přednesli brāhmaṇům různé technické podrobnosti o obřadní obĕti. Pasáčkům nebyly formality védské kultury neznámé, ale jejich pravým zámĕrem bylo jednoduše s láskou sloužit Pánu Kṛṣṇovi.

10.23.9

Verš

iti te bhagavad-yācñāṁ
śṛṇvanto ’pi na śuśruvuḥ
kṣudrāśā bhūri-karmāṇo
bāliśā vṛddha-māninaḥ

Synonyma

iti — takto; te — oni, brāhmaṇové; bhagavat — Nejvyšší Osobnosti Božství; yācñām — žádost; śṛṇvantaḥ — slyšící; api — ačkoliv; na śuśruvuḥ — neslyšeli; kṣudra-āśāḥ — zabraní do nicotných tužeb; bhūri-karmāṇaḥ — zapletení ve složitých obřadních činnostech; bāliśāḥ — dĕtinští pošetilci; vṛddha-māninaḥ — pokládající se za moudré muže.

Překlad

Brāhmaṇové slyšeli tuto žádost Nejvyšší Osobnosti Božství, ale odmítli jí vĕnovat pozornost. Byli totiž plní nicotných tužeb a zapletení ve složitých obřadech. I když si o sobĕ mysleli, že jsou pokročilí ve védské učenosti, ve skutečnosti to byli nezkušení pošetilci.

Význam

Tito dĕtinští brāhmaṇové byli plní nicotných tužeb, jako je například touha dosáhnout hmotného nebe, a proto nepostřehli jedinečnou transcendentální příležitost, kterou jim nabídl příchod osobních přátel Kṛṣṇy. V současné dobĕ se lidé po celém svĕtĕ honí za hmotným pokrokem jako šílení a kvůli tomu nejsou schopni slyšet poselství Nejvyššího Pána Kṛṣṇy, které se šíří díky misionářským činnostem hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy. Časy se příliš nezmĕnily a pyšní, materialističtí knĕží na Zemi stále převládají.

10.23.10-11

Verš

deśaḥ kālaḥ pṛthag dravyaṁ
mantra-tantrartvijo ’gnayaḥ
devatā yajamānaś ca
kratur dharmaś ca yan-mayaḥ

taṁ brahma paramaṁ sākṣād
bhagavantam adhokṣajam
manuṣya-dṛṣṭyā duṣprajñā
martyātmāno na menire

Synonyma

deśaḥ — místo; kālaḥ — čas; pṛthak dravyam — konkrétní příslušenství; mantra — védské hymny; tantra — předepsané obřady; ṛtvijaḥ — knĕží; agnayaḥ — obĕtní ohnĕ; devatāḥ — vládnoucí polobozi; yajamānaḥ — konatel obĕti; ca — a; kratuḥ — obĕtina; dharmaḥ — neviditelná moc plodů; ca — a; yat — jehož; mayaḥ — tvořící; tam — Jeho; brahma paramam — Nejvyšší Absolutní Pravdu; sākṣāt — přímo projevenou; bhagavantam — Osobnost Božství; adhokṣajam — transcendentální vůči hmotným smyslům; manuṣya-dṛṣṭyā — jelikož v Nĕm vidĕli obyčejného človĕka; duṣprajñāḥ — se zkaženou inteligencí; martya-ātmānaḥ — mylnĕ se ztotožňující s hmotným tĕlem; na menire — patřičnĕ neuctili.

Překlad

I když jednotlivé složky obĕti – místo, čas, konkrétní příslušenství, mantry, obřady, knĕží, ohnĕ, polobozi, konatel, obĕtina a zatím ještĕ neviditelný prospĕch – jsou jen různými aspekty Jeho majestátu, brāhmaṇové se svou zkaženou inteligencí vidĕli Pána Kṛṣṇu jako obyčejnou lidskou bytost. Nerozpoznali, že je Nejvyšší Absolutní Pravda, přímo projevená Osobnost Božství, již obvykle nelze vnímat hmotnými smysly. Jelikož byli zmatení tím, jak se mylnĕ ztotožňovali se smrtelným tĕlem, neprojevili Mu náležitou úctu.

Význam

Obřadní brāhmaṇové nechápali, proč by se obĕtní jídlo mĕlo dávat Pánu Kṛṣṇovi, jehož považovali za obyčejnou lidskou bytost. Tak jako osoba s růžovými brýlemi vidí celý svĕt růžovĕ, podmínĕná duše se svĕtským pohledem vidí i samotného Boha svĕtsky, a tak ztrácí příležitost vrátit se domů, zpátky k Bohu.

10.23.12

Verš

na te yad om iti procur
na neti ca parantapa
gopā nirāśāḥ pratyetya
tathocuḥ kṛṣṇa-rāmayoḥ

Synonyma

na — ne; te — oni; yat — když; om — „budiž“; iti — takto; procuḥ — promluvili; na — ne; na — „ne“; iti — takto; ca — ani; parantapa — ó přemožiteli nepřátel, Parīkṣite Mahārāji; gopāḥ — pasáčci; nirāśāḥ — odrazeni; pratyetya — poté, co se vrátili; tathā — tak; ūcuḥ — popsali; kṛṣṇa-rāmayoḥ — Pánu Kṛṣṇovi a Pánu Rāmovi.

Překlad

Když se brāhmaṇové nezmohli ani na jednoduché „ano“ nebo „ne“, ó přemožiteli nepřátel (Parīkṣite), pasáčci se zklamanĕ vrátili ke Kṛṣṇovi a Rāmovi a zpravili Je o tom.

10.23.13

Verš

tad upākarṇya bhagavān
prahasya jagad-īśvaraḥ
vyājahāra punar gopān
darśayan laukikīṁ gatim

Synonyma

tat — to; upākarṇya — když slyšel; bhagavān — Nejvyšší Pán; prahasya — smĕjící se; jagat-īśvaraḥ — vládce celého vesmíru; vyājahāra — oslovil; punaḥ — znovu; gopān — pasáčky; darśayan — ukazující; laukikīm — bĕžného svĕta; gatim — chod.

Překlad

Když Pán vesmíru, Nejvyšší Osobnost Božství, uslyšel, co se stalo, jen se zasmál. Takto pasáčkům ukázal, jak lidé v tomto svĕtĕ jednají a potom je znovu oslovil.

Význam

Smíchem Pán Kṛṣṇa pasáčkům naznačil, že se na obřadní brāhmaṇy nemusejí hnĕvat, ale mĕli by chápat, že ten, kdo žebrá, bude často odmítnut.

10.23.14

Verš

māṁ jñāpayata patnībhyaḥ
sa-saṅkarṣaṇam āgatam
dāsyanti kāmam annaṁ vaḥ
snigdhā mayy uṣitā dhiyā

Synonyma

mām — Mĕ; jñāpayata — prosím ohlaste; patnībhyaḥ — manželkám; sa-saṅkarṣaṇam — společnĕ s Pánem Balarāmou; āgatam — který přišel; dāsyanti — dají; kāmam — kolik si budete přát; annam — jídlo; vaḥ — vám; snigdhāḥ — milující; mayi — ve Mnĕ; uṣitāḥ — prodlévající; dhiyā — svou inteligencí.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Povĕzte manželkám brāhmaṇů, že jsem sem přišel s Pánem Saṅkarṣaṇem. Jistĕ vám dají všechno jídlo, co budete chtít, protože Mĕ mají velmi rády a svou inteligencí ve skutečnosti prodlévají jen ve Mnĕ.

Význam

Fyzicky se sice manželky brāhmaṇů zdržovaly doma, ale v duchu prodlévaly v Nejvyšším Pánu Kṛṣṇovi díky silné lásce k Nĕmu. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že Pán Kṛṣṇa nechtĕl, aby pasáčci řekli manželkám brāhmaṇů, že má hlad, protože vĕdĕl, že tyto oddané ženy by to velmi zarmoutilo. S radostí však dají všechno vyžádané jídlo z pouhé lásky k Pánu Kṛṣṇovi. Na zákazy svých manželů nebudou dbát, protože svou transcendentální inteligencí prodlévají v Pánu.

10.23.15

Verš

gatvātha patnī-śālāyāṁ
dṛṣṭvāsīnāḥ sv-alaṅkṛtāḥ
natvā dvija-satīr gopāḥ
praśritā idam abruvan

Synonyma

gatvā — když šli; atha — pak; patnī-śālāyām — do domu brāhmaṇských žen; dṛṣṭvā — když je vidĕli; asīnāḥ — sedící; su-alaṅkṛtāḥ — pĕknĕ ozdobené; natvā — poté, co se poklonili; dvija-satīḥ — počestným manželkám brāhmaṇů; gopāḥ — pasáčci; praśritāḥ — pokornĕ; idam — toto; abruvan — řekli.

Překlad

Pasáčkové pak šli do domu, kde bydlely manželky brāhmaṇů. Tam chlapci uvidĕli tyto počestné ženy sedĕt zkrášlené pĕknými ozdobami. Poté, co se brāhmaṇským ženám poklonili, oslovili je s veškerou pokorou.

10.23.16

Verš

namo vo vipra-patnībhyo
nibodhata vacāṁsi naḥ
ito ’vidūre caratā
kṛṣṇeneheṣitā vayam

Synonyma

namaḥ — poklony; vaḥ — vám; vipra-patnībhyaḥ — manželkám brāhmaṇů; nibodhata — prosím slyšte; vacāṁsi — slova; naḥ — naše; itaḥ — odsud; avidūre — nedaleko; caratā — jenž jde; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; iha — sem; iṣitāḥ — poslaní; vayam — my.

Překlad

(Pasáčkové řekli:) Klaníme se vám, ó manželky učených brāhmaṇů. Vyslechnĕte laskavĕ naše slova. Posílá nás sem Pán Kṛṣṇa, jenž prochází nedaleko odsud.

10.23.17

Verš

gāś cārayan sa gopālaiḥ
sa-rāmo dūram āgataḥ
bubhukṣitasya tasyānnaṁ
sānugasya pradīyatām

Synonyma

gāḥ — krávy; cārayan — pasoucí; saḥ — On; gopālaiḥ — ve společnosti pasáčků; sa-rāmaḥ — společnĕ s Pánem Balarāmou; dūram — zdaleka; āgataḥ — přišel; bubhukṣitasya — který má hlad; tasya — pro Nĕj; annam — jídlo; sa-anugasya — i s Jeho společníky; pradīyatām — bylo by vhodné dát.

Překlad

Má za sebou dlouhou cestu, jak s pasáčky a Pánem Balarāmou pase krávy. Teď má hlad, tak by bylo vhodné dát Mu a Jeho společníkům nĕco k jídlu.

10.23.18

Verš

śrutvācyutam upāyātaṁ
nityaṁ tad-darśanotsukāḥ
tat-kathākṣipta-manaso
babhūvur jāta-sambhramāḥ

Synonyma

śrutvā — když slyšely; acyutam — Pán Kṛṣṇa; upāyātam — že přišel nedaleko; nityam — neustále; tat-darśana — spatřit Ho; utsukāḥ — dychtící; tat-kathā — Jeho popisy; ākṣpita — okouzlené; manasaḥ — jejich mysli; babhūvuḥ — staly se; jāta-sambhramāḥ — vzrušené.

Překlad

Manželky brāhmaṇů stále dychtily vidĕt Kṛṣṇu, neboť jejich mysli okouzlily Jeho popisy. Jakmile tedy uslyšely, že přišel, velmi je to vzrušilo.

10.23.19

Verš

catur-vidhaṁ bahu-guṇam
annam ādāya bhājanaiḥ
abhisasruḥ priyaṁ sarvāḥ
samudram iva nimnagāḥ

Synonyma

catuḥ-vidham — čtyř druhů (to, co se žvýká; to, co se pije; to, co se líže, a to, co se saje); bahu-guṇam — s mnoha bohatými chutĕmi a vůnĕmi; annam — jídlo; ādāya — přinášející; bhājanaiḥ — ve velkých nádobách; abhisasruḥ — vydaly se; priyam — za svým milým; sarvāḥ — všechny; samudram — k oceánu; iva — jako; nimna-gāḥ — řeky.

Překlad

Všechny ženy vzaly velké nádoby se čtyřmi druhy jídel bohatých na jemné chutĕ a vůnĕ a vydaly se na setkání se svým milým, tak jako řeky plynou k moři.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že manželky brāhmaṇů pociťovaly milostné zalíbení v Kṛṣṇovi, jako kdyby byl jejich milencem, a proto je nic nemohlo zadržet, když chvátaly, aby Ho vidĕly.

10.23.20-21

Verš

niṣidhyamānāḥ patibhir
bhrātṛbhir bandhubhiḥ sutaiḥ
bhagavaty uttama-śloke
dīrgha-śruta-dhṛtāśayāḥ

yamunopavane ’śoka
nava-pallava-maṇḍite
vicarantaṁ vṛtaṁ gopaiḥ
sāgrajaṁ dadṛśuḥ striyaḥ

Synonyma

niṣidhyamānāḥ — i když jim bylo zakazováno; patibhiḥ — jejich manželi; bhrātṛbhiḥ — jejich bratry; bandhubhiḥ — dalšími příbuznými; sutaiḥ — a jejich syny; bhagavati — nasmĕrované k Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství; uttama-śloke — jehož opĕvují transcendentální hymny; dīrgha — po dlouhou dobu; śruta — díky naslouchání; dhṛta — získané; āśayāḥ — jejichž očekávání; yamunā-upavane — v zahradĕ podél řeky Yamuny; aśoka-nava-pallava — poupaty stromů aśoka; maṇḍite — vyzdobené; vicarantam — procházejícího se; vṛtam — obklopeného; gopaiḥ — pasáčky; sa-agrajam — s Jeho starším bratrem; dadṛśuḥ — uvidĕly; striyaḥ — ženy.

Překlad

I když se jim manželé, bratři, synové a další příbuzní snažili zakázat za Pánem jít, jejich nadĕje, že uvidí Kṛṣṇu, rozvinuté hojným nasloucháním o Jeho transcendentálních vlastnostech, zvítĕzily. U řeky Yamuny, v zahradĕ ozdobené poupaty stromů aśoka, Ho spatřily procházet se ve společnosti pasáčků a svého staršího bratra Balarāmy.

10.23.22

Verš

śyāmaṁ hiraṇya-paridhiṁ vanamālya-barha-
dhātu-pravāla-naṭa-veṣam anavratāṁse
vinyasta-hastam itareṇa dhunānam abjaṁ
karṇotpalālaka-kapola-mukhābja-hāsam

Synonyma

śyāmam — tmavĕ modré pleti; hiraṇya — zlaté; paridhim — jehož šaty; vana-mālya — s lesní girlandou; barha — pavím perem; dhātu — barevnými minerály; pravāla — a vĕtvičkami s poupaty; naṭa — jako tanečníka na jevišti; veṣam — oblečeného; anuvrata — přítele; aṁse — na rameni; vinyasta — položená; hastam — Jeho ruka; itareṇa — druhou; dhunānam — točící; abjam — lotosem; karṇa — na uších; utpala — lekníny; alaka-kapola — s vlasy splývajícími přes tváře; mukha-abja — na svém lotosovém obličeji; hāsam — s úsmĕvem.

Překlad

Mĕl tmavĕ modrou pleť a zlaté šaty. Byl oblečený jako divadelní tanečník ozdobený pavím perem, barevnými minerály, vĕtvičkami s poupaty a girlandou z lesních kvĕtů a listů. Jednu ruku mĕl položenou na rameni přítele a druhou si pohrával s lotosem. Uši Mu zdobily lekníny, vlasy Mu splývaly přes tváře a na Jeho lotosovém obličeji zářil úsmĕv.

10.23.23

Verš

prāyaḥ-śruta-priyatamodaya-karṇa-pūrair
yasmin nimagna-manasas tam athākṣi-randraiḥ
antaḥ praveśya su-ciraṁ parirabhya tāpaṁ
prājñaṁ yathābhimatayo vijahur narendra

Synonyma

prāyaḥ — opakovanĕ; śruta — vyslechnutá; priya-tama — jejich nejdražšího; udaya — sláva; karṇa-pūraiḥ — jež byla ozdobou jejich uší; yasmin — v nĕmž; nimagna — pohroužené; manasaḥ — jejich mysli; tam — Jeho; atha — pak; akṣi-randhraiḥ — štĕrbinami svých očí; antaḥ — dovnitř; praveśya — poté, co nechaly vstoupit; su-ciram — dlouho; parirabhya — když objímaly; tāpam — svého utrpení; prājñam — niterné vĕdomí; yathā — jako; abhimatayaḥ — funkcí falešného ega; vijahuḥ — zbavily se; nara-indra — ó vládce lidí.

Překlad

Ó vládce lidí, tyto brāhmaṇské ženy po dlouhou dobu naslouchaly o svém milovaném Kṛṣṇovi a Jeho sláva stále zdobila jejich uši, neboť jejich mysli byly v Nĕm trvale pohroužené. Nyní Ho přimĕly k tomu, aby jim skrze oční štĕrbiny vstoupil do srdcí a tam Ho pak dlouho objímaly. Tímto způsobem se konečnĕ zbavily bolesti z odloučení od Nĕho, tak jako se mudrci zbavují úzkosti vyvolané falešným egem tím, že se ztotožňují se svým nejniternĕjším vĕdomím.

10.23.24

Verš

tās tathā tyakta-sarvāśāḥ
prāptā ātma-didṛkṣayā
vijñāyākhila-dṛg-draṣṭā
prāha prahasitānanaḥ

Synonyma

tāḥ — ty ženy; tathā — v tomto stavu; tyakta-sarva-āśāḥ — poté, co se vzdaly všech hmotných tužeb; prāptāḥ — jež přišly; ātma-didṛkṣayā — s touhou vidĕt Ho; vijñāya — chápající; akhila-dṛk — představy všech bytostí; draṣṭā — ten, kdo vidí; prāha — promluvil; prahasita-ānanaḥ — s úsmĕvem na tváři.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, jenž vnímá myšlenky všech bytostí, chápal, že se tyto ženy vzdaly veškerých svĕtských nadĕjí a přišly tam jen proto, aby Ho vidĕly. S úsmĕvem na tváři je tedy oslovil.

10.23.25

Verš

svāgataṁ vo mahā-bhāgā
āsyatāṁ karavāma kim
yan no didṛkṣayā prāptā
upapannam idaṁ hi vaḥ

Synonyma

su-āgatam — příznivé uvítání; vaḥ — vám; mahā-bhāgāḥ — ó požehnané ženy; āsyatām — prosím pojďte se posadit; karavāma — mohu udĕlat; kim — co; yat — protože; naḥ — Nás; didṛkṣayā — s touhou vidĕt; prāptāḥ — přišly jste; upapannam — vhodné; idam — toto; hi — jistĕ; vaḥ — z vaší strany.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Vítejte, ó nanejvýš požehnané ženy. Prosím posaďte se a udĕlejte si pohodlí. Co pro vás mohu udĕlat? Je nanejvýš vhodné, že jste sem přišly, abyste Mne vidĕly.

Význam

Śrī Kṛṣṇa uvítal manželky brāhmaṇů podobnĕ, jako uvítal gopī, které s Ním přišly v noci tancovat. I tyto ženy dokázaly svou čistou lásku k Nĕmu tím, že překonaly mnoho překážek, aby Ho spatřily. Slovo upapannam vyjadřuje, že jejich chování nebylo vůbec nevhodné, přestože odmítly příkazy svých manželů, neboť ti se jim snažili bránit v jejich láskyplné službĕ Pánu Kṛṣṇovi.

10.23.26

Verš

nanv addhā mayi kurvanti
kuśalāḥ svārtha-darśinaḥ
ahaituky avyavahitāṁ
bhaktim ātma-priye yathā

Synonyma

nanu — jistĕ; addhā — přímo; mayi — Mnĕ; kurvanti — konají; kuśalāḥ — zkušení; sva-artha — svůj pravý zájem; darśinaḥ — kdo vidí; ahaitukī — nemotivovanou; avyavahitām — nepřerušovanou; bhaktim — oddanou službu; ātma — duši; priye — který jsem nanejvýš drahý; yathā — náležitĕ.

Překlad

Zkušené osobnosti, jež vidí svůj pravý zájem, poskytují nemotivovanou a nepřerušovanou oddanou službu přímo Mnĕ, protože jsem duši nanejvýš drahý.

Význam

Nejvyšší Pán sdĕlil manželkám brāhmaṇů, že nejen ony, ale všichni lidé, kteří chápou, co je v jejich pravém zájmu, se vĕnují duchovnímu procesu láskyplné služby Pánu. Pán Kṛṣṇa je ātma-priya, pravý cíl lásky pro každého. I když má každý jedinec svůj osobitý vkus a svou svobodu, každá živá bytost je v konečném smyslu duchovní jiskrou Nejvyšší Osobnosti Božství; proto je prvořadé láskyplné zalíbení každé bytosti přirozenĕ určené pro Pána Śrī Kṛṣṇu. Láskyplná služba Pánu má být ahaitukī, bez osobní motivace, a avyavahitā, nenarušovaná mentální spekulací, sobeckými touhami nebo jakýmikoli zvraty v čase a okolnostech.

10.23.27

Verš

prāṇa-buddhi-manaḥ-svātma
dārāpatya-dhanādayaḥ
yat-samparkāt priyā āsaṁs
tataḥ ko nv aparaḥ priyaḥ

Synonyma

prāṇa — životní síla; buddhi — inteligence; manaḥ — mysl; sva — příbuzní; ātma — tĕlo; dāra — manželka; apatya — dĕti; dhana — majetek; ādayaḥ — a tak dále; yat — s čím (vlastním já); samparkāt — díky styku; priyāḥ — drazí; āsan — stávají se; tataḥ — než to; kaḥ — jaký; nu — jistĕ; aparaḥ — jiný; priyaḥ — drahý objekt.

Překlad

Jedinĕ díky styku se svým já je drahý životní vzduch, inteligence, mysl, přátelé, tĕlo, manželka, dĕti, majetek a tak dále. Jaký objekt tedy může být dražší než vlastní já?

Význam

Slovo yat-samparkāt v tomto verši označuje styk s individuálním vlastním já a v konečném smyslu s Nejvyšším Já, s Pánem, který je původem individuální živé bytosti. Rozvíjením vĕdomí Kṛṣṇy osoba automaticky dosahuje seberealizace a její životní síla, inteligence, mysl, příbuzní, tĕlo, rodina i majetek se klíčovým vlivem vĕdomí Kṛṣṇy obohacují a prozařují. Dĕje se tak proto, že vĕdomí Kṛṣṇy znamená optimální, nejúčinnĕjší spojení individuálního já, jež je čisté vĕdomí, s Nejvyšším Já a svrchovaným vĕdomím, Kṛṣṇou.

10.23.28

Verš

tad yāta deva-yajanaṁ
patayo vo dvijātayaḥ
sva-satraṁ pārayiṣyanti
yuṣmābhir gṛha-medhinaḥ

Synonyma

tat — proto; yāta — jdĕte; deva-yajanam — k místu obĕti; patayaḥ — manželé; vaḥ — vaši; dvi-jātayaḥ — brāhmaṇové; sva-satram — své obĕti; pārayiṣyanti — budou moci dokončit; yuṣmābhiḥ — společnĕ s vámi; gṛha-medhinaḥ — hospodáři.

Překlad

Mĕli byste se tedy vrátit k obĕtnímu místu, protože vaši manželé, učení brāhmaṇové, jsou hospodáři a potřebují vaši pomoc, aby své obĕti mohli dokončit.

10.23.29

Verš

śrī-patnya ūcuḥ
maivaṁ vibho ’rhati bhavān gadituṁ nr-śaṁsaṁ
satyaṁ kuruṣva nigamaṁ tava pāda-mūlam
prāptā vayaṁ tulasi-dāma padāvasṛṣṭaṁ
keśair nivoḍhum atilaṅghya samasta-bandhūn

Synonyma

śrī-patnyaḥ ūcuḥ — manželky brāhmaṇů řekly; mā — ne; evam — takto; vibho — ó všemocný Pane; arhati — mĕl bys; bhavān — Ty; gaditum — hovořit; nṛ-śaṁsam — hrubĕ; satyam — pravdivým; kuruṣva — prosím učiň; nigamam — slib daný ve zjeveném písmu; tava — Tvých; pāda-mūlam — k chodidlům lotosových nohou; prāptāḥ — když jsme dospĕly; vayam — my; tulasi-dāma — girlandu z lístků tulasī; padā — z Tvých nohou; avasṛṣṭam — spadlou; keśaiḥ — na svých vlasech; nivoḍhum — abychom nosily; atilaṅghya — poté, co jsme odvrhly; samasta — všechny; bandhūn — příbuzné.

Překlad

Manželky brāhmaṇů odpovĕdĕly: Ó všemocný, neříkej prosím taková krutá slova. Mĕl bys radĕji splnit svůj slib, že budeš vždy laskavĕ opĕtovat jednání svých oddaných. Teď, když jsme dospĕly k Tvým lotosovým nohám, si pouze přejeme zůstat tady v lese, abychom mohly na hlavách nosit girlandy z lístků tulasī, které spadnou z Tvých lotosových nohou. Jsme připravené se vzdát všech hmotných vztahů.

Význam

Zde říkají manželky brāhmaṇů nĕco podobného tomu, co říkají gopī na začátku tance rāsa (Bhāg. 10.29.31), když je Pán Kṛṣṇa také posílá domů. Výrok gopī začíná jako tento verš slovy maivaṁ vibho 'rhati bhavān gadituṁ nṛ-śaṁsam.

Nigama se vztahuje na védskou literaturu, která uvádí, že ten, kdo se odevzdá u lotosových nohou Pána, se nevrací do tohoto hmotného svĕta. Manželky brāhmaṇů tedy na Pána naléhaly, že od Nĕho není čestné, aby jim nařizoval, ať se vrátí ke svým materialistickým manželům, když se odevzdaly Jemu.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura mohl Pán Kṛṣṇa manželkám brāhmaṇů namítnout: „Jste mladé ženy z ušlechtilého brāhmaṇského společenství, tak jak se můžete odevzdat u nohou pouhého pasáčka krav?“

Na to mohly odpovĕdĕt: „My už jsme odevzdané u Tvých lotosových nohou a přejeme si být Tvými služebnicemi, takže si přece nebudeme udržovat klamnou totožnost členek takzvaného společenství brāhmaṇů. To můžeš snadno zjistit z našich slov.“

Pán Kṛṣṇa mohl odvĕtit: „Já jsem pasáček a ke Mnĕ se jako služebnice a milenky hodí dĕvčata, která se starají o krávy, gopī.“

Na to mohly ženy říct: „To je pravda, nechť jimi jsou. Nechť mají přednost, pokud se stydíš před svými příbuznými dĕlat si služebnice z brāhmaṇských žen. Určitĕ Tĕ nechceme přivádĕt do rozpaků. Nebudeme chodit do Tvé vesnice, ale radĕji zůstaneme ve Vṛndāvanu, tak jako vládnoucí božstva lesa. Jen si přejeme byť i sebemenším spojením s Tebou dovést své životy k dokonalosti.“

Duchovní vhled Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura nám tady vyjevuje, že manželky brāhmaṇů byly ochotné zůstat v povzdálí a jen přijímat lístky tulasī, jež spadnou z lotosových nohou Kṛṣṇy nebo jež rozšlápnou Jeho milenky, až je Pán bude objímat.

Mladé brāhmaṇské ženy chtĕly nosit tyto lístky tulasī na hlavách. Vzdávaly se tak touhy stát se Kṛṣṇovými důvĕrnými milenkami či služebnicemi (neboť vĕdĕly, že toto postavení je tĕžké získat) a prosily, aby mohly zůstat ve vṛndāvanském lese. Kdyby se jich tehdy Pán zeptal: „A co na to řeknou vaši rodinní příslušníci?“ odpovĕdĕly by: „Již jsme transcendovaly naše takzvané příbuzné, protože vidíme Tebe, Nejvyššího Pána, tváří v tvář.“

10.23.30

Verš

gṛhṇanti no na patayaḥ pitarau sutā vā
na bhrātṛ-bandhu-suhṛdaḥ kuta eva cānye
tasmād bhavat-prapadayoḥ patitātmanāṁ no
nānyā bhaved gatir arindama tad vidhehi

Synonyma

gṛhṇanti — přijmou; naḥ — nás; na — ne; patayaḥ — naši manželé; pitarau — otcové; sutāḥ — synové; vā — nebo; na — ne; bhrātṛ — bratři; bandhu — jiní příbuzní; suhṛdaḥ — a přátelé; kutaḥ — jak potom; eva — jistĕ; ca — a; anye — jiní lidé; tasmāt — proto; bhavat — Tvých; prapadayoḥ — u špiček lotosových nohou; patita — padlá; ātmanām — jejichž tĕla; naḥ — pro nás; na — ne; anyā — jakýkoliv jiný; bhavet — může být; gatiḥ — cíl; arim-dama — ó přemožiteli nepřátel; tat — to; vidhehi — nám laskavĕ dej.

Překlad

Naši manželé, otcové, synové, bratři a jiní příbuzní a přátelé nás již zpátky nepřijmou a kdo jiný by nám chtĕl poskytnout útočištĕ? Jelikož jsme tedy padly ke Tvým lotosovým nohám a nemáme, kam jinam jít, splň nám prosím naši touhu, ó přemožiteli nepřátel.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura to komentuje takto: „Manželky brāhmaṇů již od útlého mládí poslouchaly o kráse, vlastnostech a sladkosti Pána Kṛṣṇy od žen z vesnice Vṛndāvanu a také od prodavaček kvĕtin, arekových oříšků a dalších. Na základĕ toho stále cítily extatickou lásku ke Kṛṣṇovi a nedbaly na o své domácí povinnosti. Jejich manželé je vidĕli tak, že se odchylují od řádného způsobu života, a proto vůči nim chovali podezření a jak jen to šlo se jim vyhýbali. Nyní byly manželky brāhmaṇů připravené se formálnĕ zříct svých takzvaných rodin a bližních. Byly velmi rozrušené, naříkaly a klanĕly se Pánu Kṛṣṇovi tak, že pokládaly hlavy na Jeho lotosové nohy. V tomto stavu se zalknutými hlasy pronesly tento verš. Prosily, aby jim Pán Kṛṣṇa požehnal, že On sám bude jejich jediným cílem a že On jako přemožitel nepřátel porazí všechny jejich nepřátele – tĕžkosti, které jim brání v dosažení Pána.“

Manželky brāhmaṇů chtĕly jednoduše sloužit Pánu Kṛṣṇovi. To je čisté vĕdomí Kṛṣṇy ve stavu extatické lásky k Bohu.

10.23.31

Verš

śrī-bhagavān uvāca
patayo nābhyasūyeran
pitṛ-bhrātṛ-sutādayaḥ
lokāś ca vo mayopetā
devā apy anumanvate

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; patayaḥ — vaši manželé; na abhyasūyeran — nebudou nepřátelští; pitṛ-bhrātṛ-suta-ādayaḥ — vaši otcové, bratři, synové a ostatní; lokāḥ — veřejnost; ca — také; vaḥ — vůči vám; mayā — Mnou; upetāḥ — poučení; devāḥ — polobozi; api — dokonce; anumanvate — vás budou vidĕt v příznivém svĕtle.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, odpovĕdĕl: Buďte si jisté, že vaši manželé se k vám nebudou chovat nepřátelsky, tak jako vaši otcové, bratři, synové, jiní příbuzní či veřejnost. Osobnĕ je poučím, jaká je situace. Dokonce i polobozi vám dají najevo svou přízeň.

10.23.32

Verš

na prītaye ’nurāgāya
hy aṅga-saṅgo nṛṇām iha
tan mano mayi yuñjānā
acirān mām avāpsyatha

Synonyma

na — ne; prītaye — pro uspokojení; anurāgāya — v zájmu láskyplného zalíbení; hi — jistĕ; aṅga-saṅgaḥ — tĕlesný styk; nṛṇām — pro lidi; iha — v tomto svĕtĕ; tat — proto; manaḥ — své mysli; mayi — na Mĕ; yuñjānāḥ — upírající; acirāt — velmi brzy; mām — Mĕ; avāpsyatha — dosáhnete.

Překlad

Kdybyste se Mnou zůstávaly v tĕlesném styku, lidi v tomto svĕtĕ by to jistĕ netĕšilo a ani pro vás by to nebyl nejlepší způsob, jak posílit vaši lásku ke Mnĕ. Mĕly byste na Mĕ radĕji upírat své mysli, a tak Mĕ velmi brzy dosáhnete.

Význam

Pán poukázal na to, že obyčejní lidé by nemĕli porozumĕní pro láskyplný vztah mezi Pánem Kṛṣṇou, který navenek vystupoval jako pasáček krav, a ženami ze společenství brāhmaṇů. Navíc oddanost a láska brāhmaṇských žen se bude nejlépe rozvíjet v odloučení. Po všech stránkách by tedy bylo nejlepší, kdyby i nadále upíraly mysl na Pána Kṛṣṇu a tímto způsobem pokračovaly v procesu, který praktikovaly celý život. Pán a Jeho pravý zástupce, duchovní mistr, zkušenĕ zamĕstnávají Pánovy oddané různými druhy služby, aby se všichni mohli rychle vrátit k Jeho lotosovým nohám.

10.23.33

Verš

śravaṇād darśanād dhyānān
mayi bhāvo ’nukīrtanāt
na tathā sannikarṣeṇa
pratiyāta tato gṛhān

Synonyma

śravaṇāt — z naslouchání; darśanāt — ze zhlížení podoby Božstva; dhyānāt — z meditace; mayi — ke Mnĕ; bhāvaḥ — láska; anukīrtanāt — z opĕvování Mých jmen a vlastností; na — ne; tathā — stejným způsobem; sannikarṣeṇa — z osobní blízkosti; pratiyāta — vraťte se; tataḥ — proto; gṛhān — do svých domovů.

Překlad

Láska ke Mnĕ se vyvíjí nasloucháním o Mnĕ, zhlížením Mé podoby Božstva, meditací o Mnĕ a opĕvováním Mých jmen a slávy, ne fyzickou blízkostí. Proto se prosím vraťte do svých domovů.

10.23.34

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uktā dvija-patnyas tā
yajña-vāṭaṁ punar gatāḥ
te cānasūyavas tābhiḥ
strībhiḥ satram apārayan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — tĕmito slovy; uktāḥ — oslovené; dvija-patnyaḥ — manželky brāhmaṇů; tāḥ — ony; yajña-vāṭam — na místo obĕti; punaḥ — znovu; gatāḥ — šly; te — oni, jejich manželé; ca — a; anasūyavaḥ — bez nepřátelství; tābhiḥ — společnĕ s nimi; strībhiḥ — svými manželkami; satram — obĕť; apārayan — dokončili.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī řekl: Na tento pokyn se manželky brāhmaṇů vrátily na místo obĕti. Brāhmaṇové nevidĕli na chování svých manželek nic špatného a společnĕ s nimi obĕť dokončili.

Význam

Manželky brāhmaṇů uposlechly pokyn Pána Kṛṣṇy a vrátily se k obĕtišti svých manželů, zatímco gopī navzdory Kṛṣṇovu pokynu, aby šly domů, zůstaly v lese, kde s Ním tančily bĕhem úplňkové noci. Jak gopī, tak manželky brāhmaṇů dosáhly čisté lásky k Bohu.

10.23.35

Verš

tatraikā vidhṛtā bhartrā
bhagavantaṁ yathā-śrutam
hṛḍopaguhya vijahau
dehaṁ karmānubandhanam

Synonyma

tatra — tam; ekā — jedna z nich; vidhṛtā — zadržená násilím; bhartrā — svým manželem; bhagavantam — Nejvyššího Pána, Śrī Kṛṣṇu; yathā-śrutam — jak o Nĕm slyšela od ostatních; hṛdā — v srdci; upaguhya — poté, co objala; vijahau — opustila; deham — své hmotné tĕlo; karma-anubandhanam — které je základem pout k hmotnému jednání.

Překlad

Jednu z žen manžel násilím zadržel. Když slyšela ostatní popisovat Nejvyššího Pána Kṛṣṇu, objala Ho v srdci a opustila své hmotné tĕlo, které je základem pout k hmotnému jednání.

Význam

Žena, o které se zde píše, byla Pánu Kṛṣṇovi zvláštĕ oddaná. Poté, co opustila své hmotné tĕlo, získala ihned tĕlo duchovní a zmizela z místa obĕti, aby se připojila k Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.23.36

Verš

bhagavān api govindas
tenaivānnena gopakān
catur-vidhenāśayitvā
svayaṁ ca bubhuje prabhuḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; api — navíc; govindaḥ — Pán Govinda; tena — tím; eva — právĕ; annena — jídlem; gopakān — pasáčky; catuḥ-vidhena — čtyř druhů; aśayitvā — poté, co nakrmil; svayam — sám; ca — a; bubhuje — najedl se; prabhuḥ — Všemocný.

Překlad

Govinda, Nejvyšší Osobnost Božství, nakrmil pasáčky oním jídlem čtyř druhů a potom se najedl sám všemocný Pán.

10.23.37

Verš

evaṁ līlā-nara-vapur
nr-lokam anuśīlayan
reme go-gopa-gopīnāṁ
ramayan rūpa-vāk-kṛtaiḥ

Synonyma

evam — takto; līlā — za účelem zábav; nara — zjevující se jako lidská bytost; vapuḥ — jehož transcendentální tĕlo; nṛ-lokam — lidskou společnost; anuśīlayan — napodobující; reme — radoval se; go — krávy; gopa — pasáčky; gopīnām — pasačky; ramayan — tĕšící; rūpa — svou krásou; vāk — slovy; kṛtaiḥ — a činy.

Překlad

Takto Nejvyšší Pán, jenž se zjevil jako lidská bytost, aby se vĕnoval svým zábavám, napodoboval činnosti lidské společnosti. S radostí tĕšil své krávy, přátele pasáčky a přítelkynĕ gopī svojí krásou, slovy a činy.

10.23.38

Verš

athānusmṛtya viprās te
anvatapyan kṛtāgasaḥ
yad viśveśvarayor yācñām
ahanma nṛ-viḍambayoḥ

Synonyma

atha — potom; anusmṛtya — když přišli k rozumu; viprāḥ — brāhmaṇové; te — oni; anvatapyan — pocítili hlubokou lítost; kṛta-agasaḥ — neboť se zachovali hříšnĕ; yat — protože; viśva-īśvarayoḥ — dvou Pánů vesmíru, Kṛṣṇy a Balarāmy; yācñām — pokorné prosbĕ; ahanma — nedopřáli jsme sluchu; nr-viḍambayoḥ — tĕch, kteří se klamnĕ zjevili jako lidské bytosti.

Překlad

Brāhmaṇové pak přišli k rozumu a pocítili hlubokou lítost. Mysleli si: „Zhřešili jsme, protože jsme odmítli žádost dvou Pánů vesmíru, kteří se klamnĕ zjevili jako obyčejné lidské bytosti.“

Význam

Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma nechtĕli brāhmaṇy oklamat – žádali je o jídlo otevřenĕ. Brāhmaṇové spíše oklamali sami sebe, což vyjadřuje sanskrtské slovo nṛ-viḍambayoḥ, které znamená, že Kṛṣṇa a Balarāma působí matoucím dojmem na obyčejného človĕka, jenž Je považuje rovnĕž za lidské bytosti. Jelikož však manželky brāhmaṇů byly velké oddané Pána, pošetilí brāhmaṇové získali duchovní prospĕch a nakonec přišli k rozumu.

10.23.39

Verš

dṛṣṭvā strīṇāṁ bhagavati
kṛṣṇe bhaktim alaukikīm
ātmānaṁ ca tayā hīnam
anutaptā vyagarhayan

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕli; strīṇām — svých manželek; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; kṛṣṇe — Śrī Kṛṣṇovi; bhaktim — čistou oddanost; alaukikīm — transcendentální tomuto svĕtu; ātmānam — sebe; ca — a; tayā — o ni; hīnam — ochuzené; anutaptāḥ — bĕdující; vyagarhayan — odsuzovali se.

Překlad

Brāhmaṇové si všimli čisté, transcendentální oddanosti svých manželek Pánu Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, a vidĕli, že oni sami ji postrádají. Zoufale toho litovali a začali se odsuzovat.

10.23.40

Verš

dhig janma nas tri-vṛd yat tad
dhig vrataṁ dhig bahu-jñatām
dhik kulaṁ dhik kriyā-dākṣyaṁ
vimukhā ye tv adhokṣaje

Synonyma

dhik — k čertu; janma — se zrozením; naḥ — naším; tri-vṛt — trojím (poprvé rodičům, podruhé při bráhmanském zasvĕcení a potřetí při zasvĕcení do konání védských obĕtí); yat tat — s tím vším; dhik — k čertu; vratam — s naším slibem (celibátu); dhik — k čertu; bahu-jñatām — s naším rozsáhlým poznáním; dhik — k čertu; kulam — s naším ušlechtilým původem; dhik — k čertu; kriyā-dākṣyam — s naší zkušeností v konání obřadů; vimukhaḥ — nepřátelští; ye — kteří; tu — ale; adhokṣaje — vůči transcendentální Osobnosti Božství.

Překlad

(Brāhmaṇové řekli:) K čertu s naším trojím zrozením, slibem celibátu a rozsáhlou učeností! K čertu s naším ušlechtilým původem a zkušeností v konání obřadních obĕtí! Budiž to vše zavrženo, neboť jsme se zachovali nepřátelsky vůči transcendentální Osobnosti Božství.

Význam

Jak je uvedeno výše ve vysvĕtlivkách, slova tri-vṛḍ janma neboli „trojí zrození“ se vztahují na 1) tĕlesné zrození, 2) bráhmanské zasvĕcení a 3) zasvĕcení do konání védské obĕti. To vše je zbytečné, pokud osoba nezná Absolutní Pravdu, Nejvyššího Pána Kṛṣṇu.

10.23.41

Verš

nūnaṁ bhagavato māyā
yoginām api mohinī
yad vayaṁ guravo nṛṇāṁ
svārthe muhyāmahe dvijāḥ

Synonyma

nūnam — jistĕ; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; māyā — klamná energie; yoginām — pro velké mystiky; api — dokonce i; mohinī — je matoucí; yat — jelikož; vayam — my; guravaḥ — duchovní učitelé; nṛṇām — celé společnosti; sva-arthe — ohlednĕ našeho pravého zájmu; muhyāmahe — byli jsme zmateni; dvijāḥ — brāhmaṇové.

Překlad

Klamná energie Nejvyššího Pána jistĕ mate i velké mystiky, o nás nemluvĕ. Jako brāhmaṇové bychom mĕli být duchovními učiteli všech lidských tříd a přitom jsme byli zmatení ohlednĕ našeho pravého zájmu.

10.23.42

Verš

aho paśyata nārīṇām
api kṛṣṇe jagad-gurau
duranta-bhāvaṁ yo ’vidhyan
mṛtyu-pāśān gṛhābhidhān

Synonyma

aho paśyata — jen pohleďte; nārīṇām — tĕchto žen; api — dokonce i; kṛṣṇe — vůči Pánu Kṛṣṇovi; jagat-gurau — duchovnímu učiteli celého vesmíru; duranta — neomezenou; bhāvam — na oddanost; yaḥ — která; avidhyat — přetrhala; mṛtyu — smrti; pāśān — pouta; gṛha-abhidhān — známá jako rodinný život.

Překlad

Jen pohleďte na neomezenou lásku, kterou tyto ženy vyvinuly vůči Pánu Kṛṣṇovi, duchovnímu učiteli celého vesmíru! Ta láska pro nĕ přetrhala i samotná pouta smrti – lpĕní na rodinném životĕ.

Význam

Navenek byli manželé, otcové, tcháni a tak dále guruy neboli učiteli tĕchto žen. Ony však dosáhly dokonalosti vĕdomí Kṛṣṇy, zatímco muži upadli do temnoty nevĕdomosti.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura projevovaly ženy po návratu domů příznaky transcendentální extáze – chvĕly se, ronily slzy, ježily se jim chlupy, bledly, zalknutými hlasy volaly „Ó Kṛṣṇo, ó potĕšení mého života!“ a podobnĕ.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále uvádí, že nĕkdo může namítat, že není vhodné, aby žena milovala kohokoliv jiného než svého manžela, ale zde manželé sami upozorňují, že jsou guruy jen jako napodobení Nejvyššího Pána, jenž je jagad-guru, učitel a duchovní mistr celého vesmíru. Manželé si všimli, že jejich ženy poté, co přivedly k dokonalosti svou transcendentální připoutanost ke Kṛṣṇovi, nemĕly již ani špetku připoutanosti k domovu, manželovi, dĕtem a tak dále. Od toho dne proto přijali tyto ženy jako své duchovní učitele hodné uctívání a přestali je považovat za své manželky či své vlastnictví.

10.23.43-44

Verš

nāsāṁ dvijāti-saṁskāro
na nivāso gurāv api
na tapo nātma-mīmāṁsā
na śaucaṁ na kriyāḥ śubhāḥ

tathāpi hy uttamaḥ-śloke
kṛṣṇe yogeśvareśvare
bhaktir dṛḍhā na cāsmākaṁ
saṁskārādimatām api

Synonyma

na — není; āsām — u nich; dvijāti-saṁskāraḥ — očistné obřady pro dvojzrozené třídy společnosti; na — ani; nivāsaḥ — sídlo; gurau — v āśramu duchovního učitele (tedy příprava brahmacārīho); api — dokonce; na — ne; tapaḥ — provádĕní askeze; na — ne; ātma-mīmāṁsā — filosofické dotazování se na realitu vlastního já; na — ne; śaucam — očistné obřady; na — žádné; kriyāḥ — obřadní činnosti; śubhāḥ — zbožné; tathā api — přesto; hi — jistĕ; uttamaḥ-śloke — jehož slávu opĕvují vznešené mantry z Véd; kṛṣṇe — Pánu Kṛṣṇovi; yoga-īśvara-īśvare — nejvyššímu vládci všech vládců mystických sil; bhaktiḥ — čistá oddaná služba; dṛḍhā — neochvĕjná; na — ne; ca — oproti tomu; asmākam — nás; saṁskāra-ādi-matām — kteří máme za sebou očistu a tak dále; api — přestože.

Překlad

Tyto ženy nikdy nepodstoupily očistné obřady dvojzrozených tříd, ani nežily jako brahmacārī v āśramu duchovního učitele, ani neprovádĕly askezi, ani nezkoumaly povahu vlastního já, neřídily se formalitami ohlednĕ čistoty a neprovádĕly zbožné obřady. Přesto jsou neochvĕjnĕ oddané Pánu Kṛṣṇovi, jehož slávu opĕvují vznešené hymny Véd a jenž je nejvyšším vládcem všech vládců mystických sil. My oproti tomu tuto oddanost Pánu nemáme, přestože jsme všechny tyto procesy provádĕli.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho si manželé nebyli vĕdomi toho, že se jejich ženy příležitostnĕ stýkaly s obyvateli Vṛndāvanu, například kvĕtinářkami, a naslouchaly o kráse a vlastnostech Kṛṣṇy. Brāhmaṇové žasli nad láskyplnou oddaností svých manželek Kṛṣṇovi a neuvĕdomovali si, že se tato oddanost vyvinula jako výsledek naslouchání a rozmlouvání o Pánovi ve společnosti Jeho čistých oddaných.

10.23.45

Verš

nanu svārtha-vimūḍhānāṁ
pramattānāṁ gṛhehayā
aho naḥ smārayām āsa
gopa-vākyaiḥ satāṁ gatiḥ

Synonyma

nanu — jistĕ; sva-artha — ohlednĕ svého pravého prospĕchu; vimūḍhānām — kteří jsme byli zmatení; pramattānām — kteří jsme byli opojení; gṛha-īhayā — svým zaopatřováním domácnosti; aho — ó; naḥ — nám; smārayām āsa — připomnĕl; gopa-vākyaiḥ — slovy pasáčků; satām — transcendentálních duší; gatiḥ — konečný cíl.

Překlad

Ve své posedlosti péčí o domácnost jsme se úplnĕ odchýlili od pravého cíle života. Ale podívejte, jak nám nyní Pán slovy tĕchto prostých pasáčků připomnĕl konečný cíl všech pravých transcendentalistů.

10.23.46

Verš

anyathā pūrṇa-kāmasya
kaivalyādy-aśiṣāṁ pateḥ
īśitavyaiḥ kim asmābhir
īśasyaitad viḍambanam

Synonyma

anyathā — jinak; pūrṇa-kāmasya — toho, jehož každá touha je splnĕna; kaivalya — osvobození; ādi — a dalších; āśiṣām — požehnání; pateḥ — vládce; īśitavyaiḥ — s tĕmi, jimž je souzeno být ovládáni; kim — jaká; asmābhiḥ — s námi; īśasya — toho, jenž je absolutním vládcem; etat — tato; viḍambanam — klamná hra.

Překlad

Proč by jinak nejvyšší vládce, jehož každá touha je předem splnĕna a jenž je vládcem osvobození a všech ostatních transcendentálních požehnání, hrál s námi, kteří Mu vĕčnĕ podléháme, tuto klamnou hru?

Význam

I když je Pán Kṛṣṇa Absolutní Pravdou, pokornĕ poslal své přátele pasáčky, aby od brāhmaṇů vyžebrali jídlo. Tímto jednáním odhalil pošetilou povýšenost brāhmaṇů a prosadil slávu své transcendentální krásy tím, že jejich vlastní manželky přimĕl odevzdat se u Jeho lotosových nohou.

10.23.47

Verš

hitvānyān bhajate yaṁ śrīḥ
pāda-sparśāśayāsakṛt
svātma-doṣāpavargeṇa
tad-yācñā jana-mohinī

Synonyma

hitvā — vzdávající se; anyān — jiných; bhajate — uctívá; yam — kterého Pána; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; pāda-sparśa — po doteku Jeho lotosových nohou; āśayā — s touhou; asakṛt — neustále; sva-ātma — sebe; doṣa — chyb (přelétavosti a pýchy); apavargeṇa — zříkající se; tat — Jeho; yācñā — žebrání; jana — obyčejné lidi; mohinī — matoucí.

Překlad

S nadĕjí na dotek Jeho lotosových nohou bohynĕ štĕstí neustále uctívá jen Jeho, opomíjí všechny ostatní a zříká se své pýchy a přelétavosti. To, že On žebrá, musí každého udivit.

Význam

Nejvyšší vládce samotné bohynĕ štĕstí samozřejmĕ nemusí žebrat o jídlo, jak zde poukazují brāhmaṇové, kteří konečnĕ začali projevovat pravou duchovní inteligenci.

10.23.48-49

Verš

deśaḥ kālaḥ pṛthag dravyaṁ
mantra-tantrartvijo ’gnayaḥ
devatā yajamānaś ca
kratur dharmaś ca yan-mayaḥ

sa eva bhagavān sākṣād
viṣṇur yogeśvareśvaraḥ
jāto yaduṣv ity āśṛṇma
hy api mūḍhā na vidmahe

Synonyma

deśaḥ — místo; kālaḥ — čas; pṛthak dravyam — různé potřeby pro obĕť; mantra — védské hymny; tantra — předepsané obřady; ṛtvijaḥ — knĕží; agnayaḥ — a obĕtní ohnĕ; devatā — vládnoucí božstva; yajamānaḥ — konatel; ca — a; kratuḥ — obĕtina; dharmaḥ — zbožná reakce; ca — a; yat — jehož; mayaḥ — tvořící; saḥ — On; eva — jistĕ; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; sākṣāt — přímo; viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu; yoga-īśvara-īśvaraḥ — Pán všech mystických vládců; jātaḥ — narozený; yaduṣu — v yaduovské dynastii; iti — takto; āśṛṇma — slyšeli jsme; hi — jistĕ; api — nicménĕ; mūḍhāḥ — pošetilí; na vidmahe — nechápali jsme.

Překlad

Všechny aspekty obĕti – příznivé místo a čas, rozmanité potřeby, védské hymny, předepsané obřady, knĕží a obĕtní ohnĕ, polobozi, patron obĕti, obĕtina i dosažené zbožné výsledky – to vše jsou jen projevy Jeho majestátu. Přestože jsme slyšeli, že se Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství, Pán všech mystických vládců, narodil v yaduovské dynastii, byli jsme tak pošetilí, že jsme nepoznali, že Śrī Kṛṣṇa není nikdo jiný než On.

10.23.50

Verš

tasmai namo bhagavate
kṛṣṇāyākuṇṭha-medhase
yan-māyā-mohita-dhiyo
bhramāmaḥ karma-vartmasu

Synonyma

tasmai — Jemu; namaḥ — poklony; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; akuṇṭha-medhase — jehož inteligence není nikdy omezená; yat-māyā — jehož klamnou energií; mohita — zmatené; dhiyaḥ — jejichž mysli; bhramāmaḥ — bloudíme; karma-vartmasu — po cestách plodonosného jednání.

Překlad

Klaníme se Pánu Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství. Jeho inteligence není nikdy zmatená, kdežto my, ošálení Jeho silou klamu, jen bloudíme po cestách plodonosného jednání.

10.23.51

Verš

sa vai na ādyaḥ puruṣaḥ
sva-māyā-mohitātmanām
avijñatānubhāvānāṁ
kṣantum arhaty atikramam

Synonyma

saḥ — On; vai — vskutku; naḥ — náš; ādyaḥ — prvotní Pán; puruṣaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; sva-mayā-mohita-ātmanām — tĕch, jejichž mysli byly zmatené Jeho klamnou energií; avijñāta — kteří nechápali; anubhāvānām — Jeho vliv; kṣantum — odpustit; arhati — mĕl by; atikramam — přestupek.

Překlad

Byli jsme zmatení klamnou energií Pána Kṛṣṇy, a proto jsme nechápali Jeho vliv původní Osobnosti Božství. Nyní doufáme, že nám náš přestupek laskavĕ odpustí.

10.23.52

Verš

iti svāgham anusmṛtya
kṛṣṇe te kṛta-helanāḥ
didṛkṣavo vrajam atha
kaṁsād bhītā na cācalan

Synonyma

iti — takto; sva-agham — o svém přestupku; anusmṛtya — zpĕtnĕ přemýšlející; kṛṣṇe — Pánu Kṛṣṇovi; te — oni; kṛta-helanāḥ — kteří projevili pohrdání; didṛkṣavaḥ — toužící spatřit; vrajam — do vesnice Nandy Mahārāje; atha — potom; kaṁsāt — z Kaṁsy; bhītāḥ — kvůli strachu; na — ne; ca — a; acalan — šli.

Překlad

Když takto zpĕtnĕ přemýšleli o hříchu, kterého se dopustili tím, že nebrali ohled na Kṛṣṇu, velmi Ho zatoužili spatřit. Báli se ale krále Kaṁsy, a proto se neopovážili jít do Vraji.

Význam

Když si brāhmaṇové uvĕdomili, jakého přestupku se proti Pánu Kṛṣṇovi dopustili, a konečnĕ docenili Jeho všemohoucí postavení, přirozenĕ chtĕli spĕchat do Vraji a odevzdat se u Jeho lotosových nohou. Báli se však toho, že Kaṁsa by je jistĕ zabil, až by mu špehové donesli zprávu, že šli za Kṛṣṇou. Jejich manželky byly pohroužené v extatickém vĕdomí Kṛṣṇy, a tak šly za Kṛṣṇou dĕj se co dĕj, tak jako gopī putovaly v hluboké noci lesem plným divokých zvířat, jen aby mohly s Pánem tancovat. Brāhmaṇové ale nebyli na tak pokročilé úrovni vĕdomí Kṛṣṇy, a protože byli ochromeni strachem z Kaṁsy, nemohli vidĕt Pána tváří v tvář.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Požehnání manželkám brāhmaṇů“.

KAPITOLA DVACÁTÁ ČTVRTÁ

Uctívání kopce Govardhanu

10.24.1

Verš

śrī-śuka uvāca
bhagavān api tatraiva
baladevena saṁyutaḥ
apaśyan nivasan gopān
indra-yāga-kṛtodyamān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; api — také; tatra eva — na tom samém místĕ; baladevena — Pánem Balarāmou; saṁyutaḥ — doprovázený; apaśyat — vidĕl; nivasan — žijící; gopān — pastevce; indra — pro Indru, krále nebes; yāga — na přípravu obĕti; kṛta — vynakládající; udyamān — velké úsilí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když Pán Kṛṣṇa žil se svým bratrem Baladevou na tom samém místĕ, uvidĕl pastevce, jak horlivĕ připravují obĕť pro Indru.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho a dalších ācāryů slova tatra eva v tomto verši vyjadřují, že Pán Kṛṣṇa žil ve vesnici brāhmaṇů, jejichž manželky Ho uspokojily svou oddaností. Udĕlil tedy svou milost tĕmto brāhmaṇům a také jejich ctnostným ženám, které kromĕ svých manželů nemĕly nikoho, s kým by se mohly sdružovat. Na tom místĕ připravovali pastevci v čele s Kṛṣṇovým otcem Nandou Mahārājem bohatou obĕť pro Pána Indru a Pán Kṛṣṇa na to reagoval takto.

10.24.2

Verš

tad-abhijño ’pi bhagavān
sarvātmā sarva-darśanaḥ
praśrayāvanato ’pṛcchad
vṛddhān nanda-purogamān

Synonyma

tat-abhijñaḥ — s úplným poznáním o tom všem; api — ačkoliv; bhagavān — Nejvyšší Pán; sarva-ātmā — Nadduše v srdci každé bytosti; sarva-darśanaḥ — vševĕdoucí Osobnost Božství; praśraya-avanataḥ — s pokornou poklonou; apṛcchat — zeptal se; vṛddhān — stařešinů; nanda-puraḥ-gamān — v čele s Mahārājem Nandou.

Překlad

Jako vševĕdoucí Nadduše již Nejvyšší Pán Kṛṣṇa vĕdĕl, co se chystá, ale přesto se ještĕ pokornĕ zeptal stařešinů v čele se svým otcem, Nandou Mahārājem.

Význam

Pán Kṛṣṇa dychtil sehrát svou zábavu zvednutí kopce Govardhanu a zničení nemístné Indrovy pýchy a z toho důvodu se chytře ptal svého otce na chystanou obĕť.

10.24.3

Verš

kathyatāṁ me pitaḥ ko ’yaṁ
sambhramo va upāgataḥ
kiṁ phalaṁ kasya voddeśaḥ
kena vā sādhyate makhaḥ

Synonyma

kathyatām — budiž vysvĕtleno; me — Mnĕ; pitaḥ — Můj milý otče; kaḥ — co; ayam — toto; sambhramaḥ — horlivé jednání; vaḥ — k vám; upāgataḥ — přišlo; kim — jaký; phalam — důsledek; kasya — v čí; vā — a; uddeśaḥ — prospĕch; kena — jak; vā — a; sādhyate — má být vykonána; makhaḥ — tato obĕť.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Můj milý otče, vysvĕtli Mi prosím, jaký smysl má toto vaše horlivé úsilí. Čeho se tím má dosáhnout? Je-li to obřadní obĕť, koho má uspokojit? A jak má být vykonána?

10.24.4

Verš

etad brūhi mahān kāmo
mahyaṁ śuśrūṣave pitaḥ
na hi gopyaṁ hi sadhūnāṁ
kṛtyaṁ sarvātmanām iha
asty asva-para-dṛṣṭīnām
amitrodāsta-vidviṣām

Synonyma

etat — toto; brūhi — prosím povĕz; mahān — velká; kāmaḥ — touha; mahyam — Mnĕ; śuśrūṣave — který jsem připravený s vírou naslouchat; pitaḥ — ó otče; na — ne; hi — jistĕ; gopyam — mĕly by se udržovat v tajnosti; hi — jistĕ; sādhūnām — svĕtců; kṛtyam — činnosti; sarva-ātmanām — kteří vidí každého jako sobĕ rovného; iha — v tomto svĕtĕ; asti — je; asva-para-dṛṣṭīnām — kteří nerozlišují mezi tím, co patří jim a co patří ostatním; amitra-udāsta-vidviṣām — kteří nerozlišují mezi přáteli, neutrálními stranami a nepřáteli.

Překlad

Prosím povĕz Mi o tom, milý otče. Mám velkou touhu se to dozvĕdĕt a jsem připravený ti naslouchat s vírou. Svĕtci, kteří vidí všechny ostatní jako sobĕ rovné, kteří nerozlišují mezi „moje“ a „cizí,“ a kteří neberou v úvahu, kdo je přítel, kdo nepřítel a kdo je neutrální, jistĕ nemají udržovat žádná tajemství.

Význam

Kṛṣṇův otec si mohl myslet, že jeho syn je pouhé dítĕ, takže nemůže dost dobře zpochybňovat právoplatnost védské obĕti. Tento Pánův chytrý výrok však Nandu jistĕ přesvĕdčí, že se Śrī Kṛṣṇa neptá z rozmaru, nýbrž vážnĕ, a že je třeba Mu vážnĕ odpovĕdĕt.

10.24.5

Verš

udāsīno ’ri-vad varjya
ātma-vat suhṛd ucyate

Synonyma

udāsīnaḥ — tomu, kdo je lhostejný; ari-vat — jako nepříteli; varjyaḥ — je třeba se vyhýbat; ātma-vat — jako vlastní já; suhṛt — přítel; ucyate — říká se, že je.

Překlad

Tomu, kdo je neutrální, se človĕk může vyhýbat jako nepříteli, ale přítele má brát jako sama sebe.

Význam

I kdyby Nanda Mahārāja nevidĕl přátele, nepřátele a neutrální strany na úplnĕ stejné úrovni, Pán Kṛṣṇa byl jako Nandův syn jistĕ jeho přítelem hodným naprosté důvĕry, a proto by nemĕl být vyloučen z důvĕrných hovorů. Nanda Mahārāja si totiž mohl myslet, že jako hospodář nemůže jednat na nejvyšší úrovni svĕtce, a proto Pán Kṛṣṇa doplnil ještĕ dodatečné důvody, proč by Mu mĕl otec důvĕřovat a vyjevit celý zámĕr obĕti.

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho Nanda Mahārāja mlčky stál a pochyboval o své rodičovské zdrženlivosti, neboť Garga Muni mu předpovĕdĕl, že jeho syn „se vlastnostmi vyrovná Nārāyaṇovi“, a chlapec již přemohl a zabil mnoho mocných démonů.

10.24.6

Verš

jñatvājñātvā ca karmāṇi
jano ’yam anutiṣṭhati
viduṣaḥ karma-siddhiḥ syād
yathā nāviduṣo bhavet

Synonyma

jñātvā — chápající; ajñātvā — nechápající; ca — také; karmāṇi — činnosti; janaḥ — obyčejní lidé; ayam — tito; anutiṣṭhati — konají; viduṣaḥ — u moudrého; karma-siddhiḥ — dosažení kýženého cíle konání; syāt — nastává; yathā — jako; na — ne; aviduṣaḥ — u pošetilého; bhavet — stává se.

Překlad

Když lidé v tomto svĕtĕ provádĕjí činnosti, nĕkdy chápou, co vlastnĕ dĕlají, a nĕkdy to nechápou. Ti, kdo vĕdí, co dĕlají, dosahují ve svém jednání úspĕchu, kdežto nevĕdomí lidé nikoliv.

Význam

Zde Pán sdĕluje svému otci, že by lidé mĕli vykonat určitý obřad nebo činnost až poté, co je proberou s přáteli a tím je důkladnĕ pochopí. Nemĕli bychom být slepými následovníky tradice. Pokud nĕkdo ani neví, co dĕlá, jak může být ve svém jednání úspĕšný? To je v podstatĕ Pánův argument v tomto verši. Jelikož se od Śrī Kṛṣṇy jako mladého Nandova syna přirozenĕ očekávalo, že bude projevovat zaujetí pro náboženské činnosti svého otce, bylo otcovou povinností synovi obřad obšírnĕ vysvĕtlit.

10.24.7

Verš

tatra tāvat kriyā-yogo
bhavatāṁ kiṁ vicāritaḥ
atha vā laukikas tan me
pṛcchataḥ sādhu bhaṇyatām

Synonyma

tatra tāvat — vzhledem k tomu; kriyā-yogaḥ — tato plodonosná snaha; bhavatām — tvoje; kim — zda; vicāritaḥ — naučená z písem; atha vā — nebo; laukikaḥ — bĕžná zvyklost; tat — to; me — Mnĕ; pṛcchataḥ — který se ptám; sādhu — jasnĕ; bhaṇyatām — mĕlo by být vysvĕtleno.

Překlad

Proto bys mi mĕl své obřadní snažení jasnĕ vysvĕtlit. Je to obřad založený na pokynech písem nebo jen zvyklost obyčejných lidí?

10.24.8

Verš

śrī-nanda uvāca
parjanyo bhagavān indro
meghās tasyātma-mūrtayaḥ
te ’bhivarṣanti bhūtānāṁ
prīṇanaṁ jīvanaṁ payaḥ

Synonyma

śrī-nandaḥ uvāca — Śrī Nanda Mahārāja řekl; parjanyaḥ — déšť; bhagavān — velký pán; indraḥ — Indra; meghāḥ — mraky; tasya — jeho; ātma-mūrtayaḥ — osobní zástupci; te — oni; abhivarṣanti — přímo dávají déšť; bhūtānām — všem živým bytostem; prīṇanam — uspokojení; jīvanam — životodárná síla; payaḥ — (jako) mléko.

Překlad

Nanda Mahārāja odpovĕdĕl: Velký Pán Indra ovládá déšť. Mraky jsou jeho osobní zástupci a přímo poskytují dešťovou vodu, která dává štĕstí a výživu všem tvorům.

Význam

Bez čisté dešťové vody by zemĕ nemohla nikomu poskytovat potravu či pití a nebylo by ani čistoty. Stĕží tedy lze přecenit význam deštĕ.

10.24.9

Verš

taṁ tāta vayam anye ca
vārmucāṁ patim īśvaram
dravyais tad-retasā siddhair
yajante kratubhir narāḥ

Synonyma

tam — jeho; tāta — můj milý synu; vayam — my; anye — jiní; ca — také; vāḥ-mucām — mraků; patim — pána; īśvaram — mocného vládce; dravyaiḥ — různými předmĕty; tat-retasā — tekutinami, které osobnĕ vypouští; siddhaiḥ — vytvořenými; yajante — uctívají; kratubhiḥ — prostřednictvím ohňových obĕtí; narāḥ — lidé.

Překlad

Nejen my, můj milý synu, ale i mnoho jiných lidí ho uctívá jako pána a vládce dešťových mraků. Obĕtujeme mu obilí a další předmĕty používané při uctívání, které sám vytvořil tím, jak vypouští déšť.

Význam

Nanda Mahārāja se trpĕlivĕ snažil vysvĕtlit svému mladému synovi, Śrī Kṛṣṇovi, základní životní pravdy, ale ve skutečnosti mĕl brzy sám Nanda a všichni obyvatelé Vṛndāvanu obdržet úžasné ponaučení, jež popisuje tato kapitola.

10.24.10

Verš

tac-cheṣeṇopajīvanti
tri-varga-phala-hetave
puṁsāṁ puruṣa-kārāṇāṁ
parjanyaḥ phala-bhāvanaḥ

Synonyma

tat — této obĕti; śeṣeṇa — díky zbytkům; upajīvanti — udržují své životy; tri-varga — skládající se ze tří cílů lidského života (náboženství, ekonomického rozvoje a uspokojování smyslů); phala-hetave — kvůli plodům; puṁsām — pro osoby; puruṣa-kārāṇām — zamĕstnané lidským snažením; parjanyaḥ — Pán Indra; phala-bhāvanaḥ — prostředek dosažení kýžených cílů.

Překlad

Lidé udržují své životy přijímáním zbytků z obĕtí konaných pro Indru, a tak dosahují tří cílů – náboženství, ekonomického rozvoje a uspokojování smyslů. Pán Indra je tedy prostředníkem, který pracovitým lidem zajišťuje plodné úspĕchy.

Význam

Nĕkdo může namítat, že se lidé zaopatřují sami prací v zemĕdĕlství, průmyslu a tak dále. Jak již bylo však zmínĕno, veškeré snažení lidí a jiných bytostí závisí na potravĕ a pití, které nelze vytvořit bez dostatečného deštĕ. Dále Nanda slovem tri-varga poukazuje na to, že blahobyt dosažený konáním obĕti pro Indru není určen jen pro smyslový požitek, ale má rovnĕž posílit náboženství a ekonomický rozvoj. Pokud lidé nemají dostatek jídla, je pro nĕ tĕžké plnit své povinnosti, a pokud nekonají povinnosti, tĕžko mohou být zbožní.

10.24.11

Verš

ya enaṁ visṛjed dharmaṁ
paramparyāgataṁ naraḥ
kāmād dveṣād bhayāl lobhāt
sa vai nāpnoti śobhanam

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; enam — tuto; visṛjet — odmítá; dharmam — náboženskou zásadu; paramparya — od tradiční autority; āgatam — přijatou; naraḥ — človĕk; kāmāt — kvůli chtíči; dveṣāt — kvůli nepřátelství; bhayāt — kvůli strachu; lobhāt — nebo kvůli chamtivosti; saḥ — on; vai — jistĕ; na āpnoti — nemůže dosáhnout; śobhanam — příznĕ osudu.

Překlad

Tato náboženská zásada se zakládá na spolehlivé tradici. Pokud ji nĕkdo kvůli chtíči, nepřátelství, strachu nebo chamtivosti odmítne, jistĕ k nĕmu nebude osud příznivý.

Význam

Pokud nĕkdo kvůli chtíči, zášti, strachu či chamtivosti zanedbává své náboženské povinnosti, jeho život nikdy nebude vynikající či dokonalý.

10.24.12

Verš

śrī-śuka uvāca
vaco niśamya nandasya
tathānyeṣāṁ vrajaukasām
indrāya manyuṁ janayan
pitaraṁ prāha keśavaḥ

Synonyma

śrī śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; vacaḥ — slova; niśamya — když slyšel; nandasya — Mahārāje Nandy; tathā — a také; anyeṣām — dalších; vraja-okasām — obyvatel Vraji; indrāya — v Pánu Indrovi; manyum — hnĕv; janayan — vzbuzující; pitaram — ke svému otci; prāha — promluvil; keśavaḥ — Pán Keśava.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když Pán Keśava (Kṛṣṇa) slyšel, co Jeho otec Nanda a další starší obyvatelé Vraji říkají, oslovil svého otce tak, aby v Pánu Indrovi vzbudil hnĕv.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že zámĕrem Pána Kṛṣṇy nebylo urazit poloboha, ale strhnout obrovskou horu pýchy, která se vzedmula v Pánovĕ nepatrném služebníkovi, jenž mĕl Pána zastupovat jako Indra. Zvednutím kopce Govardhanu se Pán Kṛṣṇa chystal zavést každoroční blaženou slavnost zvanou Govardhana-pūjā a také si chtĕl vychutnat příjemnou zábavu, kdy stráví nĕkolik dní pod horou se všemi svými milujícími oddanými.

10.24.13

Verš

śrī-bhagavān uvāca
karmaṇā jāyate jantuḥ
karmaṇaiva pralīyate
sukhaṁ duḥkhaṁ bhayaṁ kṣemaṁ
karmaṇaivābhipadyate

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; karmaṇā — působením karmy; jāyate — rodí se; jantuḥ — živá bytost; karmaṇā — působením karmy; eva — jen; pralīyate — je zničena; sukham — štĕstí; duḥkham — neštĕstí; bhayam — strach; kṣemam — bezpečí; karmaṇā eva — jen působením karmy; abhipadyate — jsou získány.

Překlad

Pán Kṛṣṇa pravil: Působením karmy se živá bytost rodí a jen působením karmy zaniká. Její štĕstí, neštĕstí, strach i pocit bezpečí – to vše vzniká jako následky karmy.

Význam

Pán Kṛṣṇa snižoval důležitost polobohů vykládáním filosofie zvané karma-vāda nebo karma-mīmāṁsā, což je v podstatĕ ateismus spojený s vírou v reinkarnaci. Podle této filosofie existují subtilní přírodní zákony, které nás odmĕňují nebo trestají podle toho, jak jednáme. „Jak zaseješ, tak sklidíš.“ V budoucím životĕ živá bytost sklidí plody svého současného jednání a to je celá podstata reality. Pán Kṛṣṇa by jako samotný Bůh stĕží zastával tuto průmĕrnou filosofii. Tím, že ji kázal, jen v roli mladého chlapce škádlil své čisté oddané.

Śrīla Jīva Gosvāmī poznamenává, že Pán Kṛṣṇa uvažoval: „Proč jsou tito Mí vĕční společníci, vystupující jako Můj otec a další příbuzní a přátelé, tak pohroužení do uctívání Indry?“ I když tedy Jeho hlavním zámĕrem bylo zbavit Indru pýchy, chtĕl také připomenout svým vĕčným oddaným, že nemusí odvracet pozornost k jiným takzvaným bohům, protože již žijí s Nejvyšší Absolutní Pravdou, samotným všemohoucím Pánem.

10.24.14

Verš

asti ced īśvaraḥ kaścit
phala-rūpy anya-karmaṇām
kartāraṁ bhajate so ’pi
na hy akartuḥ prabhur hi saḥ

Synonyma

asti — je; cet — pokud hypoteticky; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; kaścit — nĕkdo; phala-rūpī — sloužící tak, že udílí plody; anya-karmaṇām — činností jiných osob; kartāram — konateli činností; bhajate — závisí na; saḥ — On; api — dokonce; na — ne; hi — koneckonců; akartuḥ — toho, kdo nekoná žádnou činnost; prabhuḥ — pán; hi — jistĕ; saḥ — On.

Překlad

Dokonce i pokud je nĕjaký svrchovaný vládce, který udílí všem ostatním plody jejich činností, nutnĕ také závisí na tom, zda daná osoba nĕco dĕlá. Nemohl by přece rozdávat plody, když tomu nepředcházelo plodonosné jednání.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa namítá, že pokud existuje nĕjaký svrchovaný vládce, nutnĕ závisí na konateli činností, na jehož konání reaguje, a tedy také nutnĕ podléhá zákonům karmy, jelikož je nucen udílet podmínĕným duším štĕstí a neštĕstí podle zákonů dobra a zla.

Tato povrchní námitka přehlíží zjevnou skutečnost, že zákony přírody, které určují dobré a špatné výsledky zbožných a bezbožných činů, jsou samy o sobĕ výtvory všedobrého Nejvyššího Pána. Jelikož je Pán stvořitelem a udržovatelem tĕchto zákonů, nevztahují se na Nĕho. Kromĕ toho Pán nezávisí na činnostech podmínĕných duší, jelikož je spokojený a úplný sám v sobĕ. Vzhledem ke své dokonale milostivé povaze nám udílí plody odpovídající našemu jednání. To, čemu říkáme osud nebo karma, je komplikovaný a subtilní systém odmĕn a trestů, jež mají pobízet podmínĕné duše k postupnému vývoji do stádia dokonalého vĕdomí, které je jejich původní a přirozenou povahou.

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, definoval a zavedl zákony hmotné přírody ohlednĕ trestů a odmĕn za lidské chování tak chytře, že odrazují živou bytost od hříchů a povzbuzují její smĕřování k dobru, aniž by nĕjak výraznĕ zasahovaly do její svobodné vůle jako vĕčné duše.

V duchovním svĕtĕ, na rozdíl od hmotné přírody, Pán projevuje svou dokonalou povahu, když opĕtuje vĕčnou lásku svých čistých oddaných. Tyto láskyplné vztahy jsou založené výhradnĕ na vzájemném svobodném jednání Pána a Jeho oddaných, nikoliv na mechanické výmĕnĕ sobeckých zájmů. Nejvyšší Pán za pomoci svých čistých oddaných znovu a znovu nabízí podmínĕným duším tohoto svĕta příležitost zanechat podivných snah vykořisťovat hmotný vesmír a vrátit se domů, zpátky k Bohu, k vĕčnému životu plnému blaženosti a poznání. Vzhledem ke všem tĕmto bodům nelze brát vážnĕ ateistické námitky, které zde Pán Kṛṣṇa v žertu předkládá.

10.24.15

Verš

kim indreṇeha bhūtānāṁ
sva-sva-karmānuvartinām
anīśenānyathā kartuṁ
svabhāva-vihitaṁ nṛṇām

Synonyma

kim — co; indreṇa — s Indrou; iha — zde; bhūtānām — pro živé bytosti; sva-sva — každá svých; karma — plodonosných činností; anuvartinām — jež zakoušejí důsledky; anīśena — (Indra) který nedokáže; anyathā — jinak; kartum — učinit; svabhāva — podle jejich podmínĕné povahy; vihitam — to, co je určené; nṛṇām — lidem.

Překlad

Živé bytosti jsou v tomto svĕtĕ nucené zakoušet důsledky svých vlastních dřívĕjších činů. Pán Indra nemůže nijak zmĕnit osud lidských bytostí, který má svůj původ v jejich povaze. Proč by ho tedy lidé mĕli uctívat?

Význam

Argument, který zde Pán Kṛṣṇa dává, nepopírá svobodnou vůli. Pokud přijmeme existenci karmy jako systému zákonů udílejících reakce za naše současné jednání, pak my sami, v souladu s naší povahou, rozhodujeme o své budoucnosti. Naše štĕstí a neštĕstí v tomto životĕ nám již byly přisouzené a jsou dané našimi dřívĕjšími činnostmi, a to ani polobozi nemohou zmĕnit. Musí nám přidĕlovat blahobyt či chudobu, nemoc či zdraví, štĕstí či neštĕstí podle toho, jak jsme jednali dříve. Nám však stále zůstává svoboda vybrat si mezi zbožným a bezbožným jednáním v tomto životĕ a naše volba rozhodne, nakolik budeme v budoucnosti trpĕt a užívat si.

Například pokud jsem byl v minulém životĕ zbožný, mohou mi v tomto životĕ polobozi dát velké hmotné bohatství. Je však na mnĕ, zda ho utratím na dobré či špatné účely, a má volba určí můj další život. I když tedy nikdo nemůže zmĕnit karmické výsledky, které mu náleží v tomto životĕ, každý si stále ponechává svobodnou vůli, se kterou si určuje svoji budoucí situaci. Kṛṣṇův argument v tomto verši je celkem zajímavý; opomíjí však nejdůležitĕjší faktor, že jsme všichni vĕčnými služebníky Boha a vším, co dĕláme, Ho musíme tĕšit.

10.24.16

Verš

svabhāva-tantro hi janaḥ
svabhāvam anuvartate
svabhāva-stham idaṁ sarvaṁ
sa-devāsura-mānuṣam

Synonyma

svabhāva — své podmínĕné povahy; tantraḥ — pod vlivem; hi — jistĕ; janaḥ — jedinec; svabhāvam — svou povahu; anuvartate — následuje; svabhāva-stham — založený na podmínĕných sklonech; idam — tento svĕt; sarvam — celý; sa — společnĕ s; deva — polobohy; asura — démony; mānuṣam — a lidstvem.

Překlad

Každý jedinec je pod vlivem své podmínĕné povahy a musí tedy jednat podle ní. Celý tento vesmír se všemi jeho polobohy, démony a lidskými bytostmi, je založený na podmínĕné povaze živých bytostí.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa rozvádí argument, který uvedl v minulém verši. Jelikož vše závisí na svabhāvĕ neboli podmínĕné povaze jedince, proč se obtĕžovat s uctíváním Boha či polobohů? Tento argument by mĕl váhu, kdyby svabhāva, podmínĕná povaha, byla všemocná. To ale bohužel není. Je zde svrchovaný vládce, jehož musíme uctívat, což Pán Kṛṣṇa v této kapitole Śrīmad-Bhāgavatamu názornĕ vyjeví. Prozatím je však spokojen s tím, že škádlí své příbuzné.

10.24.17

Verš

dehān uccāvacāñ jantuḥ
prāpyotsṛjati karmaṇā
śatrur mitram udāsīnaḥ
karmaiva gurur īśvaraḥ

Synonyma

dehān — hmotná tĕla; ucca-avacān — vysoké a nízké úrovnĕ; jantuḥ — podmínĕná živá bytost; prāpya — poté, co získává; utsṛjati — opouští; karmaṇā — podle reakcí za její hmotné činnosti; śatruḥ — její nepřítel; mitram — přítel; udāsīnaḥ — a neutrální strana; karma — hmotná činnost; eva — jen; guruḥ — její duchovní učitel; īśvaraḥ — její pán.

Překlad

Jelikož karma je tím, co způsobuje, že podmínĕná živá bytost přijímá a pak opouští různá hmotná tĕla vysoké a nízké úrovnĕ, je tato karma jejím nepřítelem, přítelem i neutrálním svĕdkem, jejím duchovním učitelem a pánem, který jí vládne.

Význam

Zákon karmy poutá a omezuje i polobohy. Že i sám Indra podléhá zákonům karmy, je výslovnĕ uvedeno v Brahma-saṁhitĕ (5.54): yas tv indra-gopam athavendram aho sva-karma-bandhānurūpa-phala-bhājanam ātanoti. Nejvyšší Pán, Govinda, udílí všem tvorům náležité výsledky jejich činností. To platí pro mocného Indru, vládce hmotného nebe, i pro bakterii zvanou indra-gopa. Bhagavad-gītā (7.20) rovnĕž uvádí: kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ. Jen ti, kdo kvůli různým hmotným touhám pozbyli inteligence, se odevzdávají polobohům, místo aby uctívali Nejvyššího Pána. Polobozi přitom nikoho nemohou odmĕňovat nezávisle, jak uvádí Pán Kṛṣṇa v Gītĕ: mayaiva vihitān hi tān. Všechny dary dává v konečném smyslu Pán sám.

Není tedy zcela chybné říkat, že uctívání polobohů je zbytečné, protože i polobozi sami podléhají zákonům karmy. To je ve skutečnosti jejich situace. Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Absolutní Pravda, však zákonu karmy nepodléhá; naopak může nezávisle poskytovat či odnímat svou přízeň. To potvrzuje výše citovaný verš z Brahma-saṁhity, jehož třetí řádek uvádí: karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājām – „Nejvyšší Pán spaluje všechnu nahromadĕnou karmu tĕch, kdo Mu s láskou slouží.“ Nejen, že Pán Kṛṣṇa stojí nad zákony hmotných akcí a reakcí, ale může také okamžitĕ tyto zákony zbavit platnosti pro kohokoliv, kdo Ho tĕší láskyplnou službou. Všemocný Bůh je tedy svrchovaný, má absolutní svobodu, a když se Mu odevzdáme, můžeme uniknout z pout karmy a přestat si myslet, že její bezútĕšná vláda je svrchovaná.

10.24.18

Verš

tasmāt sampūjayet karma
svabhāva-sthaḥ sva-karma-kṛt
anjasā yena varteta
tad evāsya hi daivatam

Synonyma

tasmāt — proto; sampūjayet — by mĕl plnohodnotnĕ uctívat; karma — své předepsané jednání; svabhāva — v postavení odpovídajícím jeho podmínĕné povaze; sthaḥ — setrvávající; sva-karma — své předepsané povinnosti; kṛt — konající; añjasā — bez potíží; yena — díky čemuž; varteta — může žít; tat — to; eva — jistĕ; asya — jeho; hi — vskutku; daivatam — uctívané božstvo.

Překlad

Proto by mĕl každý s vážností uctívat samotnou práci. Mĕl by setrvat v postavení, jež odpovídá jeho povaze, a konat své povinnosti. Přece to, co nám umožňuje dobře žít, je naším pravým uctívaným božstvem.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa předkládá moderní, byť absurdní filosofii, že naše práce či zamĕstnání je vlastnĕ Bůh a že bychom tedy mĕli jednoduše uctívat svou práci. Při bližším zkoumáním vidíme, že naše práce není nic víc než interakce hmotného tĕla s hmotnou přírodou, což Pán Kṛṣṇa sám říká – ve vážnĕjším rozpoložení – v Bhagavad-gītĕ (3.28): guṇā guṇeṣu vartanta. Filosofie karma-mīmāṁsā uznává, že správné jednání v tomto životĕ nám zajistí lepší příští život. Je-li to pravda, musí existovat určitá vĕdomá duše lišící se od tĕla. A pokud existuje, proč by mĕla transcendentální duše uctívat interakce dočasného tĕla s hmotnou přírodou? Pokud zde slova sampūjayet karma znamenají, že máme uctívat zákony karmy, jež ovládají naše jednání, pak je na místĕ se ptát, co znamená uctívat zákony a také odkud se tyto zákony berou a kdo je udržuje. Říkat, že zákony stvořily nebo udržují svĕt, nedává smysl, protože nic v povaze zákona nenaznačuje, že by mohl vytvořit situaci, kterou má řídit. Uctívání je ve skutečnosti vyhrazené samotnému Kṛṣṇovi – to je správný závĕr, který bude v této kapitole jasnĕ vyjeven.

10.24.19

Verš

ājīvyaikataraṁ bhāvaṁ
yas tv anyam upajīvati
na tasmād vindate kṣemaṁ
jārān nāry asatī yathā

Synonyma

ājīvya — udržující jeho život; ekataram — jedna; bhāvam — bytost; yaḥ — kdo; tu — ale; anyam — k jiné; upajīvati — uchýlí se; na — ne; tasmāt — od toho; vindate — získá; kṣemam — skutečný prospĕch; jārāt — od milence; nārī — žena; asatī — nevĕrná; yathā — jako.

Překlad

Jestliže nás nĕco udržuje naživu, ale my se uchýlíme k nĕčemu jinému, jak můžeme získat nĕjaký skutečný prospĕch? Byli bychom jako nevĕrná žena, která ze styků s milencem žádný skutečný prospĕch nikdy nezíská.

Význam

Slovo kṣemam označuje skutečný prospĕch, což neznamená jen dostatek penĕz. Zde Pán Kṛṣṇa smĕle prohlašuje, že obyvatelé Vṛndāvanu nemohou být šťastní, když budou zanedbávat pravý zdroj svého blahobytu a místo toho uctívat Indru, tak jako ženĕ se od milence nikdy nedostane skutečné důstojnosti a osvícení. Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho bychom troufalost, kterou malý Kṛṣṇa projevil před svým otcem a dalšími stařešiny, mĕli chápat jako výraz transcendentálního hnĕvu, který se v Nĕm probudil, když vidĕl, jak Jeho vĕční oddaní uctívají nĕjakého bezvýznamného poloboha.

10.24.20

Verš

varteta brahmaṇā vipro
rājanyo rakṣayā bhuvaḥ
vaiśyas tu vārtayā jīvec
chūdras tu dvija-sevayā

Synonyma

varteta — žije; brahmaṇā — Védami; vipraḥ — brāhmaṇa; rājanyaḥ — člen vládnoucí třídy; rakṣayā — ochranou; bhuvaḥ — Zemĕ; vaiśyaḥ — vaiśya; tu — oproti tomu; vārtayā — obchodem; jīvet — žije; śūdraḥ — śūdra; tu — a; dvija-sevayā — službou dvojzrozeným brāhmaṇům, kṣatriyům a vaiśyům.

Překlad

Brāhmaṇa se živí studiem a vyučováním Véd, člen královského stavu ochranou Zemĕ, vaiśya obchodem a śūdra službou vyšším, dvojzrozeným třídám.

Význam

Poté, co Pán Kṛṣṇa oslavil karmu neboli práci, nyní vysvĕtluje, co míní předepsanými povinnostmi zrozenými z povahy človĕka. Nemluvil o nĕjakém náladovém jednání, ale o náboženských povinnostech předepsaných ve védském společenském systému varṇāśrama.

10.24.21

Verš

kṛṣi-vāṇijya-go-rakṣā
kusīdaṁ tūryam ucyate
vārtā catur-vidhā tatra
vayaṁ go-vṛttayo ’niśam

Synonyma

kṛṣi — obdĕlávání půdy; vāṇijya — obchod; go-rakṣā — a ochrana krav: kusīdam  –  bankovnictví; tūryam — čtvrtá; ucyate — je řečeno; vārtā — povinnosti co se týče zamĕstnání; catuḥ-vidhā — čtyř druhů; tatra — mezi tĕmito; vayam — my; go-vṛttayaḥ — vĕnující se ochranĕ krav; aniśam — bez ustání.

Překlad

Vaiśyové mají čtyři druhy povinností: obdĕlávání půdy, obchod, ochranu krav a půjčování penĕz. Z nich se naše společenství neustále vĕnuje ochranĕ krav.

10.24.22

Verš

sattvaṁ rajas tama iti
sthity-utpatty-anta-hetavaḥ
rajasotpadyate viśvam
anyonyaṁ vividhaṁ jagat

Synonyma

sattvam — dobro; rajaḥ — vášeň; tamaḥ — a nevĕdomost; iti — takto; sthiti — udržování; utpatti — stvoření; anta — a zničení; hetavaḥ — příčiny; rajasā — kvalitou vášnĕ; utpadyate — je stvořený; viśvam — tento vesmír; anyonyam — spojením mužů a žen; vividham — nabývá na rozmanitosti; jagat — svĕt.

Překlad

Příčinami stvoření, udržování a zničení jsou tři kvality přírody – dobro, vášeň a nevĕdomost. Konkrétnĕ kvalita vášnĕ vytváří tento vesmír a prostřednictvím pohlavních styků ho naplňuje rozmanitostí.

Význam

Pán Kṛṣṇa očekával možnou námitku, že živobytí založené na kravách rozhodnĕ závisí na Pánu Indrovi, který dodává déšť, a proto zde předkládá mechanistickou teorii existence známou jako ateistická sāṅkhya. Snaha prohlašovat zdánlivĕ mechanické činnosti přírody za jedinou příčinu všeho je skutečnĕ stará. Před pĕti tisíci lety se Pán Kṛṣṇa odvolával na učení, které již bylo ve společnosti dobře známé.

10.24.23

Verš

rajasā coditā meghā
varṣanty ambūni sarvataḥ
prajās tair eva sidhyanti
mahendraḥ kiṁ kariṣyati

Synonyma

rajasā — vášní; coditāḥ — pohánĕné; meghāḥ — mraky; varṣanti — lijí; ambūni — vodu; sarvataḥ — všude; prajāḥ — obyvatelstvo; taiḥ — díky té vodĕ; eva — jednoduše; sidhyanti — udržuje se naživu; mahā-indraḥ — velký Indra; kim — co; kariṣyati — může dĕlat.

Překlad

Na popud hmotné kvality vášnĕ sesílají mraky všude svůj déšť a ten pak zajišťuje všem tvorům obživu. Co má velký Indra s tímto uspořádáním společného?

Význam

Pán Kṛṣṇa pokračuje se svým mechanistickým výkladem existence, který uzavírá: mahendraḥ kiṁ kariṣyati – „Kdo potřebuje velkého Indru? Vždyť jídlo pro každého vytváří déšť, který sesílají mraky, a ty jednají na popud kvality vášnĕ.“ Slovo sarvataḥ vyjadřuje, že mraky štĕdře sesílají déšť i na oceán, skály a neúrodnou půdu, kde tato sladká voda zdánlivĕ není zapotřebí.

10.24.24

Verš

na naḥ purojanapadā
na grāmā na gṛhā vayam
vanaukasas tāta nityaṁ
vana-śaila-nivāsinaḥ

Synonyma

na — ne; naḥ — pro nás; puraḥ — mĕsta; jana-padāḥ — rozvinuté osídlené oblasti; na — ne; grāmāḥ — vesnice; na — ne; gṛhāḥ — žijící v trvalých bydlištích; vayam — my; vana-okasaḥ — žijící v lesích; tāta — Můj milý otče; nityam — vždy; vana — v lesích; śaila — a na kopcích; nivāsinaḥ — sídlící.

Překlad

Můj milý otče, my nejsme doma ve mĕstech, osadách či vesnicích. Jsme obyvatelé lesa a žijeme trvale v lesích a na kopcích.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa upozorňuje, že by obyvatelé Vṛndāvanu mĕli uznat svůj vztah s kopcem Govardhanem a s vṛndāvanskými lesy a nedĕlat si starosti s nĕjakým vzdáleným polobohem jako je Indra. Tímto Pán Kṛṣṇa uzavírá své argumenty a v příštím verši předkládá radikální návrh.

10.24.25

Verš

tasmād gavāṁ brāhmaṇānām
adreś cārabhyatāṁ makhaḥ
ya indra-yāga-sambhārās
tair ayaṁ sādhyatāṁ makhaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; gavām — krav; brāhmaṇānām — brāhmaṇů; adreḥ — a kopce (Govardhanu); ca — také; ārabhyatām — nechť začne; makhaḥ — obĕť; ye — které; indra-yāga — pro obĕť Indrovi; sambhārāḥ — připravené obĕtiny; taiḥ — s nimi; ayam — tato; sādhyatām — může být vykonána; makhaḥ — obĕť.

Překlad

Nechť tedy začne obĕť pro potĕšení krav, brāhmaṇů a kopce Govardhanu! Vezmĕme veškeré obĕtiny připravené pro uctívání Indry a vykonejme místo toho tuto obĕť.

Význam

Pán Kṛṣṇa je známý jako go-brāhmaṇa-hita, dobrodinec krav a brāhmaṇů. Zámĕrnĕ do svého návrhu zahrnul místní brāhmaṇy, protože je vždy oddaný osobám oddaným zbožné védské kultuře.

10.24.26

Verš

pacyantāṁ vividhāḥ pākāḥ
sūpāntāḥ pāyasādayaḥ
saṁyāvāpūpa-śaṣkulyaḥ
sarva-dohaś ca gṛhyatām

Synonyma

pacyantām — nechť lidé uvaří; vividhāḥ — mnoho druhů; pākāḥ — vařených jídel; sūpa-antāḥ — konče polévkami ze zeleniny; pāyasa-ādayaḥ — počínaje sladkou rýží; saṁyāva-āpūpa — smažené a pečené koláče; śaṣkulyaḥ — velké kulaté koláče z rýžové mouky; sarva — vše; dohaḥ — co se získává dojením krav; ca — a; gṛhyatām — nechť je vzato.

Překlad

Ať lidé uvaří mnoho různých druhů jídel, od sladké rýže po zeleninové polévky! Je třeba vyrobit mnoho druhů koláčů, pečených i smažených. Pro tuto obĕť by se mĕly použít všechny dostupné mléčné produkty .

Význam

Slovo sūpa označuje jak luštĕninový vývar, tak zeleninu v tekutém stavu. Pán Kṛṣṇa tedy na oslavu Govardhana-pūji žádal teplá jídla, jako jsou polévky, studená jídla, jako je sladká rýže, a mléčné produkty všeho druhu.

10.24.27

Verš

hūyantām agnayaḥ samyag
brāhmaṇair brahma-vādibhiḥ
annaṁ bahu-guṇaṁ tebhyo
deyaṁ vo dhenu-dakṣiṇāḥ

Synonyma

hūyantām — mĕly by být přivolány; agnayaḥ — obĕtní ohnĕ; samyak — řádnĕ; brāhmaṇaiḥ — brāhmaṇy; brahma-vādibhiḥ — znalci Véd; annam — jídlo; bahu-guṇam — chutnĕ připravené; tebhyaḥ — jim; deyam — mĕlo by být dáno; vaḥ — vámi; dhenu-dakṣiṇāḥ — krávy a další dary jako odmĕna.

Překlad

Brāhmaṇové znalí védských manter musí náležitĕ přivolat obĕtní ohnĕ. Potom byste je mĕli nasytit chutnĕ připraveným jídlem a odmĕnit kravami a dalšími dary.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho dal Pán Śrī Kṛṣṇa svému otci a ostatním obyvatelům Vṛndāvanu pokyny ohlednĕ technických podrobností této védské obĕti proto, aby zajistil kvalitu obĕti a také aby naplnil Nandu a ostatní vírou v plán této obĕti. Pán tedy zmínil, že je nutná přítomnost ortodoxních brāhmaṇů, standardních obĕtních ohňů a patřičného rozdávání milodarů. A vše se mĕlo vykonat v pořadí, které Pán stanovil.

10.24.28

Verš

anyebhyaś cāśva-cāṇḍāla-
patitebhyo yathārhataḥ
yavasaṁ ca gavāṁ dattvā
giraye dīyatāṁ baliḥ

Synonyma

anyebhyaḥ — ostatním; ca — také; ā-śva-cāṇḍāla — dokonce včetnĕ psů a pojídačů psů; patitebhyaḥ — pokleslým osobám; yathā — jak; arhataḥ — náleží případ od případu; yavasam — trávu; ca — a; gavām — kravám; dattvā — poté, co dáte; giraye — kopci zvanému Govardhan; dīyatām — mĕly by se předložit; baliḥ — uctivé obĕtiny.

Překlad

Poté, co rozdáte příslušné pokrmy všem ostatním, včetnĕ tak pokleslých duší, jako jsou psi a pojídači psů, byste mĕli dát trávu kravám a pak předložit uctivé obĕtiny kopci Govardhanu.

10.24.29

Verš

sv-alaṅkṛtā bhuktavantaḥ
sv-anuliptāḥ su-vāsasaḥ
pradakṣiṇāṁ ca kuruta
go-viprānala-parvatān

Synonyma

su-alaṅkṛtāḥ — hezky ozdobení; bhuktavantaḥ — najedení k plné spokojenosti; su-anuliptāḥ — potření příznivou santálovou pastou; su-vāsasaḥ — v pĕkných šatech; pradakṣiṇām — obřadné obcházení; ca — a; kuruta — mĕli byste vykonat; go — krav; vipra — brāhmaṇů; anala — obĕtních ohňů; parvatān — a kopce, Govardhanu.

Překlad

Až se všichni najíte k plné spokojenosti, mĕli byste se hezky obléct a ozdobit, potřít si tĕla santálovou pastou a pak obřadnĕ obejít krávy, brāhmaṇy, obĕtní ohnĕ a kopec Govardhan.

Význam

Pán Kṛṣṇa chtĕl, aby se všichni lidé a dokonce i zvířata najedli dobrého bhagavat-prasādam, posvĕceného jídla obĕtovaného Pánu. Aby ve svých příbuzných vzbudil slavnostní náladu, vyzval je, aby si vzali pĕkné šaty a ozdoby a osvĕžili svá tĕla drahocennou santálovou pastou. Nejdůležitĕjší činností však bylo obřadné obcházení svatých brāhmaṇů, krav, obĕtních ohňů a hlavnĕ kopce Govardhanu.

10.24.30

Verš

etan mama mataṁ tāta
kriyatāṁ yadi rocate
ayaṁ go-brāhmaṇādrīṇāṁ
mahyaṁ ca dayito makhaḥ

Synonyma

etat — toto; mama — Má; matam — představa; tāta — ó otče; kriyatām — může být vykonána; yadi — jestliže; rocate — tĕší; ayam — toto; go-brāhmaṇa-adrīṇām — krávy, brāhmaṇy a kopec Govardhan; mahyam — Mĕ; ca — také; dayitaḥ — milá; makhaḥ — obĕť.

Překlad

Toto je Má představa, ó otče, a pokud se vám zamlouvá, můžete ji uskutečnit. Tato obĕť bude velmi milá kravám, brāhmaṇům, kopci Govardhanu a také Mnĕ.

Význam

Cokoliv je milé brāhmaṇům, kravám a samotnému Nejvyššímu Pánu, je příznivé a prospĕšné pro celý svĕt. Duchovnĕ slepí „moderní“ lidé tomu nerozumĕjí a svým „vĕdeckým“ přístupem k životu rychlým tempem ničí celou Zemi.

10.24.31

Verš

śrī-śuka uvāca
kālātmanā bhagavatā
śakra-darpa-jighāṁsayā
proktaṁ niśamya nandādyāḥ
sādhv agṛhṇanta tad-vacaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; kāla-ātmanā — projevujícím se jako síla času; bhagavatā — Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; śakra — Indry; darpa — pýchu; jighāṁsayā — s touhou zničit; proktam — co bylo řečeno; niśamya — když slyšeli; nanda-ādyāḥ — Nanda a další starší pastevci; sādhu — jako výborná; agṛhṇanta — přijali; tat-vacaḥ — Jeho slova.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Pán Kṛṣṇa, který je sám mocným časem, si přál zničit pýchu Pána Indry. Když Nanda a ostatní starší muži z Vṛndāvanu vyslechli, co Śrī Kṛṣṇa řekl, přijali Jeho slova jako správná.

10.24.32-33

Verš

tathā ca vyadadhuḥ sarvaṁ
yathāha madhusūdanaḥ
vācayitvā svasty-ayanaṁ
tad-dravyeṇa giri-dvijān

upahṛtya balīn samyag
ādṛtā yavasaṁ gavām
go-dhanāni puraskṛtya
giriṁ cakruḥ pradakṣiṇam

Synonyma

tathā — tak; ca — a; vyadadhuḥ — vykonali; sarvam — vše; yathā — jak; āha — řekl; madhusūdanaḥ — Pán Kṛṣṇa; vācayitvā — poté, co nechali (brāhmaṇy) pronášet; svasti-ayanam — příznivé mantry; tat-dravyeṇa — s obĕtinami určenými pro obĕť Indrovi; giri — kopci; dvijān — a brāhmaṇům; upahṛtya — poté, co vĕnovali; balīn — dary na projev úcty; samyak — všichni společnĕ; ādṛtāḥ — uctivĕ; yavasam — trávu; gavām — kravám; go-dhanāni — býky, krávy a telata; puraskṛtya — poté, co přivedli do čela; girim — kopce; cakruḥ — vykonali; pradakṣiṇam — obřadné obejití.

Překlad

Společenství pastevců pak vykonalo vše, co Madhusūdana doporučil. Nechali brāhmaṇy pronášet příznivé védské mantry a obĕtiny určené pro obĕť Indrovi uctivĕ předložili kopci Govardhanu a brāhmaṇům. Rovnĕž dali kravám trávu a pak s kravami, býky a telaty v čele Govardhan obřadnĕ obešli.

Význam

Obyvatelé Vṛndāvanu byli jednoduše oddaní Pánu Kṛṣṇovi; to byla podstata jejich existence. Jako Pánovým vĕčným společníkům jim v konečném smyslu nešlo o Pána Indru nebo obřadní obĕť a rozhodnĕ je nezajímala mechanistická filosofie, kterou jim Kṛṣṇa právĕ vyložil. Jednoduše Kṛṣṇu milovali a ze své hluboké lásky udĕlali přesnĕ to, co po nich chtĕl.

Jejich prosté láskyplné smýšlení nebylo projevem omezenosti či nevĕdomosti, neboť byli oddaní Nejvyšší Absolutní Pravdĕ, jež v sobĕ zahrnuje veškerou existenci. Proto obyvatelé Vṛndāvanu neustále prožívali nejvyšší, dokonalou pravdu, která je základem všech ostatních pravd – a tou je samotný Śrī Kṛṣṇa, příčina všech příčin udržující bytí všeho, co existuje. Vṛndāvanští obyvatelé byli pohroužení v láskyplné službĕ této Nejvyšší Absolutní Pravdĕ, a byli proto nejšťastnĕjšími, nejinteligentnĕjšími a nejpraktičtĕjšími ze všech živých bytostí.

10.24.34

Verš

anāṁsy anaḍud-yuktāni
te cāruhya sv-alaṅkṛtāḥ
gopyaś ca kṛṣṇa-vīryāṇi
gāyantyaḥ sa-dvijāśiṣaḥ

Synonyma

anāṁsi — povozech; anaḍut-yuktāni — zapřažených za voly; te — ony; ca — a; āruhya — jedoucí na; su-alaṅkṛtāḥ — krásnĕ ozdobené; gopyaḥ — ženy pastevců; ca — a; kṛṣṇa-vīryāṇi — slavné činy Pána Kṛṣṇy; gāyantyaḥ — opĕvující; sa — společnĕ s; dvija — brāhmaṇů; āśiṣaḥ — požehnáními.

Překlad

Krásnĕ ozdobené ženy pastevců jely na volských povozech a opĕvovaly slávu Pána Kṛṣṇy. Jejich písnĕ se mísily s požehnáními, která pronášeli brāhmaṇové.

10.24.35

Verš

kṛṣṇas tv anyatamaṁ rūpaṁ
gopa-viśrambhaṇaṁ gataḥ
śailo ’smīti bruvan bhūri
balim ādad bṛhad-vapuḥ

Synonyma

kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; tu — a potom; anyatamam — jinou; rūpam — transcendentální podobu; gopa-viśrambhaṇam — aby v pastevcích vzbudil víru; gataḥ — přijal; śailaḥ — kopec; asmi — Já jsem; iti — tato slova; bruvan — říkající; bhūri — hojné; balim — obĕtiny; ādat — pozřel; bṛhat-vapuḥ — ve své obrovské podobĕ.

Překlad

Kṛṣṇa potom přijal nebývalou, obrovskou podobu, aby pastevcům vštípil víru. Prohlásil: „Já jsem kopec Govardhan!“ a snĕdl hojné obĕtiny.

Význam

Ve dvacáté čtvrté kapitole knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda píše: „Když obřad skončil, Kṛṣṇa přijal velkou transcendentální podobu a oznámil vṛndāvanským obyvatelům, že On sám je Govardhan, aby přesvĕdčil oddané, že kopec Govardhan a osobnost Kṛṣṇy jsou totožní. Pak začal jíst veškeré obĕtované jídlo. Kṛṣṇova totožnost s kopcem Govardhanem je dodnes ctĕná a velcí oddaní sbírají kameny z kopce Govardhanu a uctívají je stejnĕ, jako se uctívají Božstva Kṛṣṇy v chrámech. Stoupenci hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy si tedy mohou brát malé kamínky nebo oblázky z kopce Govardhanu a doma je uctívat, protože toto uctívání je stejnĕ dobré jako uctívání Božstev.“

Pán Kṛṣṇa přimĕl obyvatele Vṛndāvanu, aby kvůli Nĕmu přijali značné riziko. Přesvĕdčil je, ať upustí od obĕti mocné vládĕ vesmíru a místo toho uctívají kopec zvaný Govardhan. Společenství pastevců to vše udĕlalo jen z lásky ke Kṛṣṇovi a nyní je chtĕl Pán Kṛṣṇa přesvĕdčit o správnosti jejich rozhodnutí, a proto se zjevil v nebývalé, obrovské transcendentální podobĕ a ukázal, že kopec Govardhan je On sám.

10.24.36

Verš

tasmai namo vraja-janaiḥ
saha cakra ātmanātmane
aho paśyata śailo ’sau
rūpī no ’nugrahaṁ vyadhāt

Synonyma

tasmai — Jemu; namaḥ — poklony; vraja-janaiḥ — s lidmi z Vraji; saha — společnĕ; cakre — složil; ātmanā — sám; ātmane — sobĕ; aho — ó; paśyata — jen pohleďte; śailaḥ — kopec; asau — tento; rūpī — projevený jako osoba; naḥ — nám; anugraham — milost; vyadhāt — udĕlil.

Překlad

Pán se poklonil této podobĕ kopce Govardhanu společnĕ s lidmi z Vraji, a tak vlastnĕ složil poklony sám sobĕ. Potom řekl: „Jen pohleďte, jak se tento kopec zjevil jako osoba a udĕlil nám milost!

Význam

Z tohoto verše je jasné, že se Pán Kṛṣṇa expandoval – byl přítomný ve své normální podobĕ mezi účastníky vṛndāvanské slavnosti a zároveň se projevil ve velké podobĕ kopce Govardhanu. V podobĕ dítĕte tedy Kṛṣṇa vedl obyvatele Vṛndāvanu při klanĕní se své nové inkarnaci, kopci Govardhanu a všechny upozornil na velkou milost, kterou jim tato božská podoba Govardhanu udĕlila. Kṛṣṇovy podivuhodné transcendentální činnosti se jistĕ hodily do slavnostní atmosféry.

10.24.37

Verš

eṣo ’vajānato martyān
kāma-rūpī vanaukasaḥ
hanti hy asmai namasyāmaḥ
śarmaṇe ātmano gavām

Synonyma

eṣaḥ — tento; avajānataḥ — ty, kteří přehlížejí; martyān — smrtelníky; kāma-rūpī — přijímající libovolnou podobu (jako například podobu hadů, kteří na kopci žijí); vana-okasaḥ — obyvatele lesa; hanti — zabije; hi — jistĕ; asmai — jemu; namasyāmaḥ — pokloňme se; śarmaṇe — aby poskytl ochranu; ātmanaḥ — nám; gavām — a kravám.

Překlad

„Tento kopec Govardhan může přijmout libovolnou podobu a zabít jakékoliv obyvatele lesa, kteří ho přehlížejí. Pokloňme se mu tedy, abychom zajistili bezpečí pro sebe i pro naše krávy.“

Význam

Kāma-rūpī vyjadřuje, že kopec Govardhan se může projevit jako jedovatí hadi, divoká zvířata, padající kameny a podobnĕ a ti všichni mohou zabíjet lidské bytosti.

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho Pán v této kapitole předložil šest teoretických bodů: 1) že jen samotná karma předurčuje osud každé bytosti; 2) že podmínĕná povaha živé bytosti je svrchovaným vládcem; 3) že kvality přírody jsou svrchovaným vládcem; 4) že Nejvyšší Pán je jen závislým aspektem karmy; 5) že On sám podléhá karmĕ; a 6) že zamĕstnání je pro každého tím pravým božstvem hodným uctívání.

Tyto argumenty Pán předložil ne proto, že jim vĕřil, ale protože chtĕl zastavit blížící se obĕť Indrovi a přesmĕrovat ji k sobĕ v podobĕ kopce Govardhanu. Tímto způsobem chtĕl rozčílit pyšného poloboha.

10.24.38

Verš

ity adri-go-dvija-makhaṁ
vāsudeva-pracoditāḥ
yathā vidhāya te gopā
saha-kṛṣṇā vrajaṁ yayuḥ

Synonyma

iti — takto; adri — kopci Govardhanu; go — kravám; dvija — a brāhmaṇům; makham — velká obĕť; vāsudeva — Pánem Kṛṣṇou; pracoditāḥ — vyžadovanou; yathā — správnĕ; vidhāya — poté, co vykonali; te — oni; gopāḥ — pastevci; saha-kṛṣṇāḥ — s Pánem Kṛṣṇou; vrajam — do Vraji; yayuḥ — šli.

Překlad

Členové společenství pastevců, které Pán Vāsudeva takto inspiroval ke správnému vykonání obĕti kopci Govardhanu, kravám a brāhmaṇům, se s Pánem Kṛṣṇou vrátili do své vesnice, do Vraji.

Význam

Govardhana-pūjā sice probĕhla úspĕšnĕ a v blažené náladĕ, ale tím to neskončilo. Pán Indra je koneckonců přece jen nesmírnĕ mocný a zpráva o obĕti Govardhanu ho rozpálila hnĕvem. Co následovalo, bude popsáno v příští kapitole.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Uctívání kopce Govardhanu“.

KAPITOLA DVACÁTÁ PÁTÁ

Pán Kṛṣṇa zvedá kopec Govardhan

10.25.1

Verš

śrī-śuka uvāca
indras tadātmanaḥ pūjāṁ
vijñāya vihatāṁ nṛpa
gopebhyaḥ kṛṣṇa-nāthebhyo
nandādibhyaś cukopa ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; indraḥ — Pán Indra; tadā — tehdy; ātmanaḥ — jeho; pūjām — uctívání; vijñāya — když pochopil; vihatām — zrušené; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); gopebhyaḥ — na pastevce; kṛṣṇa-nāthebhyaḥ — kteří mĕli Kṛṣṇu za svého Pána; nanda-ādibhyaḥ — v čele s Nandou Mahārājem; cukopa ha — rozhnĕval se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Můj milý králi Parīkṣite, když Indra pochopil, že jeho obĕť byla zrušena, rozlítil se na Nandu Mahārāje a ostatní pastevce, kteří mĕli Kṛṣṇu za svého Pána.

Význam

Śukadeva Gosvāmī hned na začátku této kapitoly vyjevuje Indrovu pošetilost a absurditu jeho hnĕvu. Indra byl zklamaný, protože obyvatelé Vṛndāvanu přijímali Śrī Kṛṣṇu jako svého Pána. Śrī Kṛṣṇa přitom je Pánem, nejen obyvatel Vṛndāvanu, ale všeho, co existuje, včetnĕ samotného Indry. Indrova podráždĕná reakce tedy byla smĕšná. Jak se se říká: „Pýcha předchází pád.“

10.25.2

Verš

gaṇaṁ sāṁvartakaṁ nāma
meghānāṁ cānta-kārīṇām
indraḥ pracodayat kruddho
vākyaṁ cāheśa-māny uta

Synonyma

gaṇam — skupinu; sāṁvartakam nāma — jménem Sāṁvartaka; meghānām — mraků; ca — a; anta-kāriṇām — které způsobují konec vesmíru; indraḥ — Indra; pracodayat — poslal; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; vākyam — slova; ca — a; āha — řekl; īśa-mānī — mylnĕ se považující za nejvyššího vládce; uta — jistĕ.

Překlad

Rozhnĕvaný Indra poslal mraky zvané Sāṁvartaka, které uskutečňují zničení vesmíru. S představou, že on sám je nejvyšší vládce, pak promluvil.

Význam

Velmi důležité je zde slovo īśa-mānī. Indra se povýšenĕ považoval za Pána, a tak projevil postoj typický pro podmínĕnou duši. Mnozí myslitelé ve dvacátém století zaznamenali, jak se v naší kultuře stalo rozšířeným jevem pokládat se za nesmírnĕ významného. Spisovatelé dokonce zavedli pojem „sebestředná generace“. Každého v tomto svĕtĕ více či ménĕ poznamenává syndrom zvaný īśa-māna, což znamená, že pyšnĕ považuje sebe sama za Pána.

10.25.3

Verš

aho śrī-mada-māhātmyaṁ
gopānāṁ kānanaukasām
kṛṣṇaṁ martyam upāśritya
ye cakrur deva-helanam

Synonyma

aho — jen se podívejme; śrī — bohatstvím; mada — omámenosti; māhātmyam — velká míra; gopānām — pastevců; kānana — v lese; okasām — kteří žijí; kṛṣṇam — Kṛṣṇy; martyam — obyčejného človĕka; upāśritya — poté, co přijali útočištĕ u; ye — kteří; cakruḥ — dopustili se; deva — polobohů; helanam — urážky.

Překlad

(Indra řekl:) Jen se podívejme, jak mocnĕ tyto pastevce žijící v lese omámil jejich blahobyt! Odevzdali se obyčejné lidské bytosti, Kṛṣṇovi, a tím urazili bohy.

Význam

Indra samozřejmĕ mínil to, že pastevci urazili jeho, Indru, když přijali útočištĕ u Kṛṣṇy, jehož Indra považoval za martyu, obyčejného smrtelníka. To byl však Indrův obrovský omyl.

10.25.4

Verš

yathādṛḍhaiḥ karma-mayaiḥ
kratubhir nāma-nau-nibhaiḥ
vidyām ānvīkṣikīṁ hitvā
titīrṣanti bhavārṇavam

Synonyma

yathā — jako; adṛḍhaiḥ — které jsou nedostatečné; karma-mayaiḥ — založených na plodonosném jednání; kratubhiḥ — pomocí obřadních obĕtí; nāma — jen podle jména; nau-nibhaiḥ — které slouží jako lodĕ; vidyām — poznání; ānvīkṣikīm — duchovního; hitvā — když se vzdali; titīrṣanti — snaží se překonat; bhava-arṇavam — oceán hmotné existence.

Překlad

To, že se uchylují ke Kṛṣṇovi, je jako pošetilá snaha lidí, kteří se vzdají transcendentálního poznání vlastního já a místo toho se pokoušejí překonat velký oceán hmotné existence na nevhodných lodích v podobĕ plodonosných obřadních obĕtí.

10.25.5

Verš

vācālaṁ bāliśaṁ stabdham
ajñaṁ paṇḍita-māninam
kṛṣṇaṁ martyam upāśritya
gopā me cakrur apriyam

Synonyma

vācālam — upovídaného; bāliśam — dítĕte; stabdham — namyšleného; ajñam — hloupého; paṇḍita-māninam — jenž se považuje za moudrého; kṛṣṇam — Kṛṣṇy; martyam — lidské bytosti; upāśritya — když přijali útočištĕ u; gopāḥ — pastevci; me — proti mnĕ; cakruḥ — jednali; apriyam — nepříznivĕ.

Překlad

Tito pastevci se vůči mnĕ zachovali nepřátelsky, když přijali útočištĕ u této obyčejné lidské bytosti, Kṛṣṇy, který si o sobĕ myslí, že je velmi moudrý, ale přitom je jen hloupé, namyšlené, upovídané dítĕ.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho ve skutečnosti skrze Indrovy urážky bohynĕ Sarasvatī opĕvuje Kṛṣṇu. Ācārya vysvĕtluje: „Vācālam znamená ,ten, kdo umí hovořit v souladu s védskou autoritoù. Bāliśam znamená ,bez jakékoliv okázalosti, jako dítĕ̀. Stabdham znamená, že se nikomu neklaní, protože není nikdo, komu by mĕl vzdávat úctu, ajñam znamená, že není nic, co by mĕl ještĕ poznat, protože je vševĕdoucí, paṇḍita-māninam znamená, že znalci Absolutní Pravdy Ho chovají ve velké vážnosti a kṛṣṇam znamená, že je Nejvyšší Absolutní Pravdou s transcendentální podobou oplývající vĕčností a extází. Martyam znamená, že i když je Absolutní Pravdou, z lásky ke svým oddaným se přesto zjevuje v tomto svĕtĕ jako lidská bytost.“

Slovem vācālam chtĕl Indra Kṛṣṇu pokárat za mnoho drzých argumentů v duchu filosofií karma-mīmāṁsā a sāṅkhya, které Pán předložil, i když je sám neuznává; proto Ho Indra nazval slovem bāliśa neboli „nerozumný“. Slovo stabdha Indra použil proto, že Pán mluvil troufale i před vlastním otcem. I když se tedy Indra snažil Śrī Kṛṣṇu kritizovat, Pánův transcendentální charakter je ve skutečnosti bezúhonný, a tato kapitola ukáže, jak Indra uznal Pánovo postavení.

10.25.6

Verš

eṣāṁ śriyāvaliptānāṁ
kṛṣṇenādhmāpitātmanām
dhunuta śrī-mada-stambhaṁ
paśūn nayata saṅkṣayam

Synonyma

eṣām — jich; śriyā — svým bohatstvím; avaliptānām — kteří jsou omámení; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; ādhmāpita — posílená; ātmanām — jejichž srdce; dhunuta — odstraňte; śrī — na základĕ bohatství; mada — pobláznĕných; stambham — jejich pýchu; paśūn — jejich zvířata; nayata — přiveďte; saṅkṣayam — ke zkáze.

Překlad

(Král Indra řekl zkázonosným mrakům:) Blahobyt pomátl tyto lidi pýchou a Kṛṣṇa jejich povýšenost podporuje. Teď je zbavte té pýchy a zahubte jejich zvířata.

Význam

Z tohoto verše je zřejmé, že samotná ochrana krav zajišťovala obyvatelům Vṛndāvanu blahobyt, neboť Indra chtĕl zničit jejich takzvanou pýchu založenou na bohatství zabitím jejich zvířat. Dobře zaopatřené krávy dávají velké množství mléka, ze kterého se dĕlá sýr, máslo, jogurt, ghí a tak dále. Tyto pokrmy jsou chutné samy o sobĕ a také obohacují další potraviny, jako je ovoce, zelenina a obiloviny. Pečivo a zelenina chutnají dobře s máslem a ovoce je zvláštĕ lahodné, když se smíchá se smetanou či jogurtem. Mléčné produkty jsou v civilizované společnosti vždy žádoucí a přebytky se mohou vymĕňovat za mnoho cenného zboží. Jen díky védskému mlékárenství tedy byli obyvatelé Vṛndāvanu i z hmotného hlediska bohatí, zdraví a šťastní a především byli vĕčnými společníky Nejvyššího Pána Kṛṣṇy.

10.25.7

Verš

ahaṁ cairāvataṁ nāgam
āruhyānuvraje vrajam
marud-gaṇair mahā-vegair
nanda-goṣṭha-jighāṁsayā

Synonyma

aham — já; ca — také; airāvatam — jménem Airāvata; nāgam — svém slonu; āruhya — jedoucí na; anuvraje — pojedu za vámi; vrajam — do Vraji; marut-gaṇaiḥ — doprovázený bohy vĕtru; mahā-vegaiḥ — mocnĕ vanoucími; nanda-goṣṭha — společenství pastevců pod vedením Nandy Mahārāje; jighāṁsayā — se zámĕrem zničit.

Překlad

Já pojedu do Vraji za vámi na svém slonu Airāvatovi a vezmu s sebou rychlé a mocné bohy vĕtru, abychom zničili vesnici pastevců vedených Nandou Mahārājem.

Význam

Mraky Sāṁvartaka polekala Indrova silácká nálada, a proto splnily jeho příkaz, jak popisuje následující verš.

10.25.8

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ maghavatājñaptā
meghā nirmukta-bandhanāḥ
nanda-gokulam āsāraiḥ
pīḍayām āsur ojasā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ittham — takto; maghavatā — Indrou; ājñaptāḥ — vyslané; meghāḥ — mraky; nirmukta-bandhanāḥ — zbavené svých pout (i když mĕly být zadržované až do doby zničení svĕta); nanda-gokulam — pastviny Nandy Mahārāje; āsāraiḥ — přívaly deštĕ; pīḍayām āsuḥ — sužovaly; ojasā — vší silou.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Na Indrův příkaz se mraky vesmírné zkázy, předčasnĕ zbavené svých pout, vydaly k pastvinám Nandy Mahārāje a začaly obyvatelstvo sužovat prudkými přívaly deštĕ.

Význam

Mraky Sāṁvartaka, které z celé Zemĕ mohly udĕlat jeden velký oceán, začaly s velkou silou zaplavovat prosté území Vraji.

10.25.9

Verš

vidyotamānā vidyudbhiḥ
stanantaḥ stanayitnubhiḥ
tīvrair marud-gaṇair nunnā
vavṛṣur jala-śarkarāḥ

Synonyma

vidyotamānāḥ — osvĕtlované; vidyudbhiḥ — blesky; stanantaḥ — dunící; stanayitnubhiḥ — hromy; tīvraiḥ — hrůzostrašnými; marut-gaṇaiḥ — bohy vĕtru; nunnāḥ — pohánĕné; vavṛṣuḥ — dštily; jala-śarkarāḥ — ledové kroupy.

Překlad

Mraky pohánĕné hroznými bohy vĕtru, planoucí blesky a dunící hromy, dštily ledové kroupy.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že výraz marud-gaṇaiḥ označuje sedm mocných vĕtrů, jako je Āvaha, jenž vládne oblasti Bhuvarloky, a Pravaha, jenž udržuje planety na svých místech.

10.25.10

Verš

sthūṇā-sthūlā varṣa-dhārā
muñcatsv abhreṣv abhīkṣṇaśaḥ
jalaughaiḥ plāvyamānā bhūr
nādṛśyata natonnatam

Synonyma

sthūṇā — jako sloupy; sthūlāḥ — mocné; varsa-dhārāḥ — provazce deštĕ; muñcatsu — spouštĕjící; abhreṣu — mraky; abhīkṣṇaśaḥ — neustále; jala-oghaiḥ — přívaly vody; plāvyamānā — zaplavená; bhūḥ — zemĕ; na adṛśyata — nebyla vidĕt; nataunnatam — nízká či vysoká.

Překlad

Jak z mraků pršely provazce deštĕ silné jako mocné sloupy, zemi zaplavila vodou a nedalo se již rozeznat vyvýšené místo od prohlubnĕ.

10.25.11

Verš

aty-āsārāti-vātena
paśavo jāta-vepanāḥ
gopā gopyaś ca śītārtā
govindaṁ śaraṇaṁ yayuḥ

Synonyma

ati-āsāra — kvůli nadmĕrnému dešti; ati-vātena — a nadmĕrnému vĕtru; paśavaḥ — krávy a další zvířata; jāta-vepanāḥ — třesoucí se; gopāḥ — pastevci; gopyaḥ — pasačky; ca — také; śīta — zimou; ārtāḥ — soužení; govindam — k Pánu Govindovi; śaraṇam — do útočištĕ; yayuḥ — šli.

Překlad

Krávy a další zvířata se třásly kvůli nadmĕrnému dešti a vĕtru a všichni pastevci se svými ženami soužení zimou šli za Pánem Govindou, aby jim poskytl útočištĕ.

10.25.12

Verš

śiraḥ sutāṁś ca kāyena
pracchādyāsāra-pīḍitāḥ
vepamānā bhagavataḥ
pāda-mūlam upāyayuḥ

Synonyma

śiraḥ — své hlavy; sutān — své dĕti; ca — a; kāyena — svými tĕly; pracchādya — kryjící; āsāra-pīḍitāḥ — sužované deštĕm; vepamānāḥ — chvĕjící se; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; pāda-mūlam — chodidla lotosových nohou; upāyayuḥ — vyhledaly.

Překlad

Krávy, rozechvĕlé úzkostí vyvolanou prudkým deštĕm a snažící se vlastními tĕly krýt své hlavy a svá telata, přišly k lotosovým nohám Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.25.13

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-bhāga
tvan-nāthaṁ gokulaṁ prabho
trātum arhasi devān naḥ
kupitād bhakta-vatsala

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahā-bhaga — ó nanejvýš požehnaný; tvat-nātham — který jsi sám svým Pánem; go-kulam — společenství krav; prabho — ó Pane; trātum arhasi — prosím ochraň; devāt — před polobohem Indrou; naḥ — na nás; kupitāt — který se hnĕvá; bhakta-vatsala — ó Ty, který máš tak rád své oddané.

Překlad

(Pastevci se svými ženami oslovili Pána:) Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, ó nanejvýš požehnaný, prosím ochraň krávy před Indrovým hnĕvem! Ó Pane, který máš tak rád své oddané, zachraň prosím i nás.

Význam

V dobĕ Kṛṣṇova zrození Garga Muni předpovĕdĕl: anena sarva-durgāṇi yūyam añjas tariṣyathā (Bhāg. 10.8.16) – „Jeho milostí snadno překonáte všechny tĕžkosti.“ Obyvatelé Vṛndāvanu byli přesvĕdčení, že v tak nebezpečné situaci Pán Śrī Nārāyaṇa zplnomocní Kṛṣṇu, aby je ochránil. Kṛṣṇa pro nĕ byl vším a On sám opĕtoval jejich lásku.

10.25.14

Verš

śilā-varṣāti-vātena
hanyamānam acetanam
nirīkṣya bhagavān mene
kupitendra-kṛtaṁ hariḥ

Synonyma

śilā — s kroupami; varṣa — deštĕ; ati-vātena — a hrozivého vĕtru; hanyamānam — pod náporem; acetanam — v bezvĕdomí; nirīkṣya — když vidĕl; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; mene — uvažoval; kupita — rozhnĕvaným; indra — Indrou; kṛtam — učinĕné; hariḥ — Pán Hari.

Překlad

Když Nejvyšší Pán Hari vidĕl, že obyvatelé Jeho Gokuly upadají pod krupobitím a hrozivým vĕtrem prakticky do bezvĕdomí, chápal, že to je dílo rozhnĕvaného Indry.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že velké soužení, které zdánlivĕ Indra způsobil obyvatelům Vṛndāvanu, zapříčinila osobní energie Śrī Kṛṣṇy starající se o Jeho zábavy, aby prohloubila láskyplné vztahy mezi nimi a Pánem. Ācārya to přirovnává k bolesti způsobené hladem, která zvĕtšuje požitek hladového človĕka, když se nakonec nají výborného jídla. O hladu se tedy dá říci, že zvyšuje požitek z jídla. Podobné to bylo v případĕ obyvatel Vṛndāvanu, kteří nezažívali obyčejnou, hmotnou úzkost, ale Indrovo jednání v nich přesto vzbuzovalo určitou tíseň a kvůli ní zintenzívnili svou meditaci o Kṛṣṇovi. Když nakonec Pán zasáhl, výsledek byl úžasný.

10.25.15

Verš

apartv aty-ulbaṇaṁ varṣam
ati-vātaṁ śilā-mayam
sva-yāge vihate ’smābhir
indro nāśāya varṣati

Synonyma

apa-ṛtu — neodpovídající ročnímu období; ati-ulbaṇam — neobyčejnĕ prudký; varṣam — déšť; ati-vātam — doprovázený silným vĕtrem; śilā-mayam — s kroupami; sva-yage — jeho obĕť; vihate — když byla zastavena; asmābhiḥ — Námi; indraḥ — král Indra; nāśāya — za účelem zničení; varṣati — spouští.

Překlad

(Śrī Kṛṣṇa si v duchu říkal:) Indra způsobil tento neobyčejnĕ prudký déšť společnĕ s hrozivými vichry a kroupami v nezvyklé roční období, protože jsme zastavili jeho obĕť.

10.25.16

Verš

tatra pratividhiṁ samyag
ātma-yogena sādhaye
lokeśa-mānināṁ mauḍhyād
dhaniṣye śrī-madaṁ tamaḥ

Synonyma

tatra — co se toho týče; prati-vidhim — protiopatření; samyak — náležitĕ; ātma-yogena — svou mystickou silou; sādhaye — zařídím; loka-īśa — za pány svĕta; māninām — tĕch, kteří se mylnĕ považují; mauḍhyāt — z pošetilosti; haniṣye — zničím; śrī-madam — jejich pýchu na bohatství; tamaḥ — nevĕdomost.

Překlad

Svou mystickou silou zcela skoncuji s touto pohromou, kterou vyvolal Indra. Polobozi jako je Indra jsou pyšní na své bohatství a jsou tak pošetilí, že se mylnĕ považují za Pána vesmíru. Teď zničím tuto nevĕdomost.

10.25.17

Verš

na hi sad-bhāva-yuktānāṁ
surāṇām īśa-vismayaḥ
matto ’satāṁ māna-bhaṅgaḥ
praśamāyopakalpate

Synonyma

na — ne; hi — jistĕ; sat-bhāva — kvalitou dobra; yuktānām — kteří jsou obdaření; surāṇām — polobohů; īśa — jako vládnoucí páni; vismayaḥ — klamné vnímání sebe sama; mattaḥ — Mnou; asatām — nečisté; māna — pýchy; bhaṅgaḥ — zničení; praśamāya — jako úleva pro nĕ; upakalpate — je mínĕné.

Překlad

Polobozi jsou obdaření kvalitou dobra, takže by je nemĕla ovlivňovat pýcha nĕkoho, kdo se považuje za Pána. Když ničím pýchu tĕch, kterým se dobra nedostává, Mým cílem je přinést jim úlevu.

Význam

U polobohů se očekává, že budou sad-bhāva-yukta, obdaření duchovní povahou, neboť jsou povĕřenými služebníky Nejvyššího Pána. V Bhagavad-gītĕ (4.24) je řečeno:

brahmārpaṇaṁ brahma havir
brahmāgnau brahmaṇā hutam
brahmaiva tena gantavyaṁ
brahma-karma-samādhinā

„To, co se náležitĕ obĕtuje Pánu, se zduchovní.“ Polobozi se vĕnují oddané službĕ Pánu tím způsobem, že řídí různá oddĕlení správy vesmíru. Povaha polobohů neboli Pánových služebníků je tedy čistá (sad-bhāva). Když se jim nedaří žít jak náleží ke vznešenému postavení, které od Pána dostali, a nechovají se, jak by mĕli, pak nejednají jako polobozi, ale jako podmínĕné duše.

Māna, pýcha, je pro podmínĕnou duši přítĕží, která působí úzkost. Ten, kdo je pyšný, není skutečnĕ klidný a spokojený, protože nechápe a zveličuje své postavení. Když se Pánův služebník stane asat, bezbožným, Pán ho zachrání tím, že zničí pýchu, která ho vedla k jeho urážlivému či hřísnému jednání. Pán sám říká: yasyāham anugṛhṇāmi hariṣye tad-dhanaṁ śanaiḥ – „Když nĕkomu odeberu jeho takzvané bohatství, je to Mé požehnání.“

Pokročilé stádium oddané služby Pánu, jak ho popisuje Rūpa Gosvāmī, je samozřejmĕ yukta-vairāgya, používání bohatství tohoto svĕta k šíření Pánovy mise. Vĕci tohoto svĕta se zjevnĕ dají používat úžasným způsobem k šíření Boží slávy a vytváření zbožné společnosti a pokročilejší oddaný se nenechá zlákat hmotnými prostředky, ale bude je vĕrnĕ a poctivĕ využívat jen pro Pánovo potĕšení. V tomto případĕ Pán Indra zapomnĕl, že je pokorným služebníkem Boha, a Pán Kṛṣṇa proto zařídil, aby tento zmatený polobůh přišel k rozumu.

10.25.18

Verš

tasmān mac-charaṇaṁ goṣṭhaṁ
man-nāthaṁ mat-parigraham
gopāye svātma-yogena
so ’yaṁ me vrata āhitaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; mat-śaraṇam — kteří u Mĕ přijali útočištĕ; goṣṭham — společenství pastevců; mat-nātham — kteří Mĕ mají za svého Pána; mat-parigraham — Mou vlastní rodinu; gopāye — ochráním; sva-ātma-yogena — svou osobní mystickou silou; saḥ ayam — tento; me — Mnou; vrataḥ — slib; āhitaḥ — byl dán.

Překlad

Musím tedy ochránit společenství pastevců svou transcendentální silou, protože jsem jejich útočištĕ a jejich Pán a oni jsou Má rodina. Konekonců jsem slíbil, že budu chránit své oddané.

Význam

Výraz mac-charaṇam vyjadřuje nejen to, že Pán Kṛṣṇa byl pro vraja-jany, lidi z Vṛndāvanu, jediným útočištĕm, ale také že si mezi nimi zřídil svůj domov. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura cituje ze slovníku Anekārtha-varga: śaraṇaṁ gṛha-rakṣitroḥ – „Slovo śaraṇam může označovat buď domov, nebo ochránce.“ Kṛṣṇa byl pro obyvatele Vṛndāvanu jejich milovaným dítĕtem, přítelem, milencem i samotným životem a jejich emoce opĕtoval. Tak žil Śrī Kṛṣṇa mezi tĕmito požehnanými lidmi, chodil do jejich domů a po jejich polích a přirozenĕ chtĕl tak blízké oddané ochránit před nebezpečím všeho druhu.

10.25.19

Verš

ity uktvaikena hastena
kṛtvā govardhanācalam
dadhāra līlayā viṣṇuś
chatrākam iva bālakaḥ

Synonyma

iti — takto; uktvā — poté, co promluvil; ekena — jednou; hastena — rukou; kṛtvā — beroucí; govardhana-acalam — kopec Govardhan; dadhāra — držel ho; līlayā — hravĕ; viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu; chatrākam — houbu; iva — jako; bālakaḥ — dítĕ.

Překlad

Když to Pán Kṛṣṇa, jenž je samotný Viṣṇu, dořekl, zvedl kopec Govardhan jednou rukou a držel ho zvednutý stejnĕ hravĕ, jako když dítĕ drží houbu.

Význam

Hari-vaṁśa potvrzuje, že Śrī Kṛṣṇa zvedl kopec Govardhan levou rukou: sa dhṛtaḥ saṅgato meghair giriḥ savyena pāṇinā. „Zvedl tu horu, která se dotýkala mraků, levou rukou.“ Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura v dobĕ, kdy se Pán Kṛṣṇa chystal zvednout kopec Govardhan, částečná expanze Jeho energie Yogamāyi zvaná Saṁhārikī dočasnĕ odstranila všechen déšť z nebe, aby se Mu bĕhem toho, kdy z verandy svého domu utíkal rychle k hoře, nenamočil turban ani jiné části odĕvu.

10.25.20

Verš

athāha bhagavān gopān
he ’mba tāta vrajaukasaḥ
yathopajoṣaṁ viśata
giri-gartaṁ sa-go-dhanāḥ

Synonyma

atha — poté; āha — oslovil; bhagavān — Nejvyšší Pán; gopān — pastevce; he — ó; amba — matko; tāta — ó otče; vraja-okasaḥ — ó obyvatelé Vraji; yathā-upajoṣam — jak je vám libo; viśata — prosím vejdĕte; giri — pod tímto kopcem; gartam — do prázdného prostoru; sa-godhanāḥ — se svými kravami.

Překlad

Poté Pán oslovil společenství pastevců: Ó matko, ó otče, ó obyvatelé Vraji, chcete-li, můžete nyní se svými kravami vejít pod tuto horu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura podává zajímavý náhled na tuto situaci: Normálnĕ by se velké společenství pastevců, k nĕmuž patřilo mnoho tisíc krav, telat, býků a tak dále, pod střednĕ velkou horu, jako byl Śrī Govardhan, nemohlo vejít. Kopec byl ale v extázi, jelikož se ho dotýkala ruka Nejvyšší Osobnosti Božství, a tak získal nepochopitelnou moc; dokonce i stovky smrtících blesků, které rozzlobený Indra metal na jeho hřbet, vnímal jako obĕtiny v podobĕ mĕkkých vonných kvĕtů. Chvílemi Śrī Govardhan údery blesků vůbec necítil. Ācārya také cituje Śrī Kṛṣṇu z Hari-vaṁśi: trai-lokyam apy utsahate rakṣituṁ kiṁ punar vrajam – „Śrī Govardhan může poskytnout útočištĕ všem třem svĕtům, o prosté oblasti Vraji nemluvĕ.“

Když Indra zaútočil a Kṛṣṇa zvedl kopec, jeleni, divoká prasata a další zvířata i ptáci žijící na stráních kopce se vyšplhali k jeho vrcholkům a dokonce ani oni necítili sebemenší strádání.

10.25.21

Verš

na trāsa iha vaḥ kāryo
mad-dhastādri-nipātanāt
vāta-varṣa-bhayenālaṁ
tat-trāṇaṁ vihitaṁ hi vaḥ

Synonyma

na — ne; trāsaḥ — strach; iha — v tomto ohledu; vaḥ — vámi; kāryaḥ — mĕl by být pociťován; mat-hasta — z Mé ruky; adri — hory; nipātanāt — z vypadnutí; vāta — z vĕtru; varṣa — a deštĕ; bhayena — strachu; alam — dost bylo; tat-trāṇam — osvobození od toho; vihitam — je zařízené; hi — jistĕ; vaḥ — pro vás.

Překlad

Nebojte se, že Mi ta hora vypadne z ruky. A nemĕjte strach z vĕtru a deštĕ, protože vaše osvobození od tĕchto útrap je již zařízené.

10.25.22

Verš

tathā nirviviśur gartaṁ
kṛṣṇāśvāsita-mānasaḥ
yathāvakāśaṁ sa-dhanāḥ
sa-vrajāḥ sopajīvinaḥ

Synonyma

tathā — tak; nirviviśuḥ — vešli; gartam — do prostoru; kṛṣṇa — Pánem Kṛṣṇou; āśvāsita — uklidnĕné; mānasaḥ — jejich mysli; yathā-avakāśam — pohodlnĕ; sa-dhanāḥ — se svými kravami; sa-vrajāḥ — a se svými vozy; sa-upajīvinaḥ — s tĕmi, kdo na nich záviseli (jako byli jejich služebníci a brāhmaṇští knĕží).

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa takto uklidnil jejich mysli, vešli všichni pod horu, kde nalezli dostatek prostoru pro sebe i všechny své krávy, vozy, služebníky, knĕze a všechny ostatní členy svého společenství.

Význam

Všechna domácí zvířata z Vṛndāvanu byla přivedena do úkrytu pod kopec Govardhan.

10.25.23

Verš

kṣut-tṛḍ-vyathāṁ sukhāpekṣāṁ
hitvā tair vraja-vāsibhiḥ
vīkṣyamāṇo dadhārādriṁ
saptāhaṁ nācalat padāt

Synonyma

kṣut — hladu; tṛṭ — a žíznĕ; vyathām — nesnáze; sukha — na vlastní štĕstí; apekṣām — všechny ohledy; hitvā — odkládající; taiḥ — jimi; vraja-vāsibhiḥ — obyvateli Vraji; vīkṣyamāṇaḥ — pozorovaný; dadhāra — držel; adrim — horu; sapta-aham — po sedm dní; na acalat — nepohnul se; padāt — z toho místa.

Překlad

Pán Kṛṣṇa zapomnĕl na hlad a žízeň a odložil všechny ohledy na vlastní potĕšení. Sedm dní tam stál a držel horu, zatímco lidé z Vraji na Nĕho hledĕli.

Význam

Podle Viṣṇu Purāṇy:

vrajaika-vāsibhir harṣa-
vismitākṣair niṛīkṣitaḥ
gopa-gopī-janair hṛṣṭaiḥ
prīti-visphāritekṣaṇaiḥ
saṁstūyamāna-caritaḥ
kṛṣṇaḥ śailam adhārayat

„Pán Kṛṣṇa držel horu zvednutou, zatímco obyvatelé Vraji, kteří mĕli nyní všichni příležitost být s Ním a hledĕli na Nĕj radostnými a užaslými pohledy, opĕvovali Jeho slávu. Všichni pastevci a jejich ženy byli nadšení a z lásky mĕli oči dokořán otevřené.“

Jelikož obyvatelé Vṛndāvanu neustále pili nektar krásy a sladkosti Śrī Kṛṣṇy, necítili hlad, žízeň ani únavu a Pán Kṛṣṇa také zapomnĕl na jídlo, pití a spánek, když hledĕl na jejich nádherné podoby. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura podotýká, že sedm dní nepřetržitého deštĕ z mraků Sāṁvartaka nedokázalo oblast Mathury zaplavit, protože Nejvyšší Pán jednoduše svou energií vodu ihned po dopadu na zem vysoušel. Kṛṣṇovo zvednutí kopce Govardhanu je tedy plné úchvatných podrobností a po tisíce let zůstává jednou z Jeho nejslavnĕjších zábav.

10.25.24

Verš

kṛṣṇa-yogānubhāvaṁ taṁ
niśamyendro ’ti-vismitaḥ
nistambho bhraṣṭa-saṅkalpaḥ
svān meghān sannyavārayat

Synonyma

kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; yoga — mystické síly; anubhāvam — působení; tam — to; niśamya — když vidĕl; indraḥ — Pán Indra; ati-vismitaḥ — velmi užaslý; nistambhaḥ — jehož pýcha byla pokořena; bhraṣṭa — zničené; saṅkalpaḥ — jehož odhodlání; svān — své; meghān — mraky; sannyavārayat — zastavil.

Překlad

Indra velmi žasl, když sledoval tento projev Kṛṣṇovy mystické síly. Jelikož byl zbaven své pýchy a jeho zámĕry byly zmařeny, nařídil svým mrakům, aby přestaly.

10.25.25

Verš

khaṁ vyabhram uditādityaṁ
vāta-varṣaṁ ca dāruṇam
niśamyoparataṁ gopān
govardhana-dharo ’bravīt

Synonyma

kham — nebe; vi-abhram — bez mraků; udita — vyšlým; ādityam — se sluncem; vāta-varṣam — vítr a déšť; ca — a; dāruṇam — prudký; niśamya — když vidĕl; uparatam — že ustaly; gopān — k pastevcům; govardhana-dharaḥ — ten, který zvedl kopec Govardhan; abravīt — promluvil.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa, který zvedl kopec Govardhan, vidĕl, že prudký vítr a déšť ustaly, nebe bylo bez mraků a vyšlo slunce, promluvil ke společenství pastevců.

10.25.26

Verš

niryāta tyajata trāsaṁ
gopāḥ sa-strī-dhanārbhakāḥ
upārataṁ vāta-varṣaṁ
vyuda-prāyāś ca nimnagāḥ

Synonyma

niryāta — prosím vyjdĕte; tyajata — odložte; trāsam — svůj strach; gopāḥ — ó pastevci; sa — společnĕ se; strī — svými ženami; dhana — majetkem; arbhakāḥ — a dĕtmi; upāratam — utichlý; vāta-varṣam — vítr a déšť; vi-uda — bez vody; prāyāḥ — prakticky; ca — a; nimnagāḥ — řeky.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Moji milí pastevci, vyjdĕte prosím i se svými ženami, dĕtmi a majetkem ven. Odhoďte všechen strach. Vítr a déšť ustaly a velká voda v řekách opadla.

10.25.27

Verš

tatas te niryayur gopāḥ
svaṁ svam ādāya go-dhanam
śakaṭoḍhopakaraṇaṁ
strī-bāla-sthavirāḥ śanaiḥ

Synonyma

tataḥ — potom; te — oni; niryayuḥ — vyšli; gopāḥ — pastevci; svam svam — každý své; ādāya — beroucí; go-dhanam — krávy; śakaṭa — na své vozy; ūḍha — naložili; upakaraṇam — své vĕci; strī — ženy; bāla — dĕti; sthavirāḥ — a starci; śanaiḥ — pomalu.

Překlad

Pastevci pak sehnali svá stáda krav, naložili vĕci do vozů a vyšli ven. Ženy, dĕti a starci šli pomalu za nimi.

10.25.28

Verš

bhagavān api taṁ śailaṁ
sva-sthāne pūrva-vat prabhuḥ
paśyatāṁ sarva-bhūtānāṁ
sthāpayām āsa līlayā

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; api — a; tam — ten; śailam — kopec; sva-sthāne — na své místo; pūrva-vat — jako předtím; prabhuḥ — všemohoucí Pán; paśyatām — když přihlížely; sarva-bhūtānām — všechny živé bytosti; sthāpayām āsa — položil; līlayā — lehce.

Překlad

Před zraky všech živých bytostí Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, položil kopec na původní místo, tak jak stál předtím.

10.25.29

Verš

taṁ prema-vegān nirbhṛtā vrajaukaso
yathā samīyuḥ parirambhaṇādibhiḥ
gopyaś ca sa-sneham apūjayan mudā
dadhy-akṣatādbhir yuyujuḥ sad-āśiṣaḥ

Synonyma

tam — k Nĕmu; prema — své čisté lásky; vegāt — silou; nirbhṛtāḥ — naplnĕní; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vraji; yathā — každý podle svého postavení; samīyuḥ — předstoupili; parirambhaṇa-ādibhiḥ — s objetím a podobnĕ; gopyaḥ — ženy pastevců; ca — a; sa-sneham — s hlubokou náklonností; apūjayan — projevovaly úctu; mudā — radostnĕ; dadhi — s jogurtem; akṣata — nepolámanými zrny; adbhiḥ — a vodou; yuyujuḥ — předaly; sat — prvotřídní; āśiṣaḥ — požehnání.

Překlad

Všechny obyvatele Vṛndāvanu zaplavila extatická láska a jeden po druhém předstoupili a zdravili Śrī Kṛṣṇu, každý podle svého vztahu s Ním – nĕkteří Ho objímali, nĕkteří se Mu klanĕli a tak dále. Ženy pastevců Mu na projev úcty předaly vodu smíchanou s jogurtem a nepolámaná zrna ječmene a zahrnuly Ho příznivými požehnáními.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že každý obyvatel Vṛndāvanu vnímal Kṛṣṇu po svém – jako níže postaveného, mladšího člena společenství; jako sobĕ rovného; nebo jako výše postaveného – a podle toho s Ním jednali. Ti, kteří byli vůči Kṛṣṇovi ve společensky vyšším postavení, Mu dávali příznivá požehnání, láskyplnĕ Mu čichali k hlavĕ, líbali Ho, mnuli Mu paže a prsty a s rodičovskou náklonností se Ho ptali, zda není unavený nebo zda Ho nĕco nebolí. Ti, kteří Mu byli rovni, se s Ním smáli nebo žertovali a ti, kteří byli mladší než On, Mu padali k nohám, masírovali je a podobnĕ.

Slovo ca v tomto verši vyjadřuje, že k pasačkám se připojily manželky brāhmaṇů a společnĕ nabízely příznivé vĕci, jako je jogurt a nepolámaná zrna. Pán Kṛṣṇa obdržel požehnání jako například: „Nechť porazíš zlomyslné, chráníš slušné, tĕšíš své rodiče a dostává se Ti veškerého bohatství.“

10.25.30

Verš

yaśodā rohiṇī nando
rāmaś ca balināṁ varaḥ
kṛṣṇam āliṅgya yuyujur
āśiṣaḥ sneha-kātarāḥ

Synonyma

yaśodā — matka Yaśodā; rohiṇī — Rohiṇī; nandaḥ — Nanda Mahārāja; rāmaḥ — Balarāma; ca — také; balinām — ze siláků; varaḥ — nejvýznamnĕjší; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; āliṅgya — poté, co objali; yuyujuḥ — všichni dávali; āśiṣaḥ — požehnání; sneha — láskou k Nĕmu; kātarāḥ — bez sebe.

Překlad

Matka Yaśodā, matka Rohiṇī, Nanda Mahārāja a Balarāma, nejmocnĕjší ze siláků, Kṛṣṇu objali a dojatí láskou Mu dali svá požehnání.

10.25.31

Verš

divi deva-gaṇāḥ siddhāḥ
sādhyā gandharva-cāraṇāḥ
tuṣṭuvur mumucus tuṣṭāḥ
puṣpa-varṣāṇi pārthiva

Synonyma

divi — na nebesích; deva-gaṇāḥ — polobozi; siddhāḥ — Siddhové; sādhyāḥ — Sādhyové; gandharva-cāraṇāḥ — Gandharvové a Cāraṇové; tuṣṭuvuḥ — opĕvovali slávu Pána; mumucuḥ — shazovali; tuṣṭāḥ — spokojení; puṣpa-varṣāṇi — spršky kvĕtů; pārthiva — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Ó králi, všichni polobozi na nebesích, včetnĕ Siddhů, Sādhyů, Gandharvů a Cāraṇů, opĕvovali slávu Pána Kṛṣṇy a navýsost spokojení shazovali spršky kvĕtů.

Význam

Polobozi na nebesích byli stejnĕ nadšení jako obyvatelé Vṛndāvanu, a tak probíhala velká vesmírná slavnost.

10.25.32

Verš

śaṅkha-dundubhayo nedur
divi deva-pracoditāḥ
jagur gandharva-patayas
tumburu-pramukhā nṛpa

Synonyma

śaṅkha — lastury; dundubhayaḥ — a kotle; neduḥ — znĕly; divi — na nebeských planetách; deva-pracoditāḥ — zásluhou polobohů; jaguḥ — zpívali; gandharva-patayaḥ — hlavní z Gandharvů; tumburu-pramukhāḥ — jež vedl Tumburu; nṛpa — můj milý králi.

Překlad

Můj milý Parīkṣite, polobozi na nebesích rozeznĕli své lastury a kotle a nejlepší z Gandharvů, jež vedl Tumburu, začali zpívat.

10.25.33

Verš

tato ’nuraktaiḥ paśupaiḥ pariśrito
rājan sva-goṣṭhaṁ sa-balo ’vrajad dhariḥ
tathā-vidhāny asya kṛtāni gopikā
gāyantya īyur muditā hṛdi-spṛśaḥ

Synonyma

tataḥ — potom; anuraktaiḥ — milujícími; paśu-paiḥ — pasáčky krav; pariśritaḥ — obklopený; rājan — ó králi; sva-goṣṭham — na místo, kde pásl své krávy; sa-balaḥ — s Pánem Balarāmou; avrajat — odešel; hariḥ — Kṛṣṇa; tathā-vidhāni — jako tento (zvednutí Govardhanu); asya — Jeho; kṛtāni — činy; gopikāḥ — pasačky; gāyantyaḥ — opĕvující; īyuḥ — šly; muditāḥ — šťastnĕ; hṛdi-spṛśaḥ — toho, který se dotkl jejich srdcí.

Překlad

V doprovodu svých milujících přátel pasáčků a Pána Balarāmy pak Kṛṣṇa odešel na místo, kde předtím pásl své krávy. Pasačky se vrátily do svých domovů a cestou radostnĕ zpívaly o zvednutí kopce Govardhanu a dalších slavných činech Pána Kṛṣṇy, který se tak hluboce dotkl jejich srdcí.

Význam

Než se gopī vrátily do svých domovů, probĕhla mezi nimi a jejich milým, Śrī Kṛṣṇou, důvĕrná výmĕna kradmých pohledů. Bĕžnĕ nemohly mluvit o Kṛṣṇovi na veřejnosti, protože to byly cudné dívky ze zbožné vesnice, ale nyní využily Pánova podivuhodného vystoupení a bez zábran zpívaly o Jeho překrásných vlastnostech. Pro mladého muže je přirozené, že chce před krásnou mladou dívkou udĕlat nĕco podivuhodného. Gopī byly ty nejkrásnĕjší dívky s čistým srdcem a Śrī Kṛṣṇa v jejich přítomnosti provádĕl ty nejpodivuhodnĕjší činy. Tím vstupoval do jejich jemných srdcí a osvĕžoval jejich vĕčnou oddanost vůči Nĕmu.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Pán Kṛṣṇa zvedá kopec Govardhan“.

KAPITOLA DVACÁTÁ ŠESTÁ

Úžasný Kṛṣṇa

10.26.1

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ-vidhāni karmāṇi
gopāḥ kṛṣṇasya vīkṣya te
atad-vīrya-vidaḥ procuḥ
samabhyetya su-vismitāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam-vidhāni — takovéto; karmāṇi — činnosti; gopāḥ — pastevci; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; vīkṣya — když vidĕli; te — oni; atat-vīrya-vidaḥ — nechápající Jeho moc; procuḥ — promluvili; samabhyetya — poté, co přišli (k Nandovi Mahārājovi); su-vismitāḥ — velmi užaslí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Pastevci žasli, když vidĕli, co Kṛṣṇa dĕlá, jako například to, že zvedl kopec Govardhan. Nechápali Jeho transcendentální moc, a tak vyhledali Nandu Mahārāje a takto promluvili.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje tento verš takto: „Bĕhem zábavy Pána Kṛṣṇy v podobĕ zvednutí kopce Śrī Govardhanu si pastevci jen vychutnávali duchovní blaženost z Pánova jednání, aniž by se mu snažili porozumĕt. Když se však poté vrátili do svých domovů, v srdcích jim vyvstala pochyba a začali uvažovat: ,Teď jsme přímo vidĕli, jak dítĕ Kṛṣṇa zvedlo kopec Govardhan a máme v živé pamĕti, jak zabilo Pūtanu a další démony, uhasilo lesní požár a tak dále. Tehdy jsme si mysleli, že tyto neobyčejné činy umožnilo požehnání brāhmaṇů, velké štĕstí Nandy Mahārāje nebo že možná tento chlapec získal milost Pána Nārāyaṇa a tak jím byl zplnomocnĕn.

To jsou však všechno mylné domnĕnky, protože obyčejný sedmiletý chlapec by v žádném případĕ nedokázal celých sedm dní držet nad hlavou krále hor. Kṛṣṇa není lidská bytost. Musí to být samotný Nejvyšší Pán.

Jenže na druhou stranu má malý Kṛṣṇa rád, když Ho rozmazlujeme, a je nešťastný, když si Ho my, Jeho strýcové a dobrodinci, prostí svĕtští pastevci, nevšímáme. Vypadá, jako kdyby dostával hlad a žízeň, krade jogurt a mléko, nĕkdy dĕlá neplechy, lže a brebentí jako dĕcko a stará se o telátka. Proč by to dĕlal, je-li skutečnĕ Nejvyšší Pán? Neznamená to, že je obyčejné dítĕ?

Nemůžeme přijít na to, kým vlastnĕ je. Pojďme tedy a zeptejme se moudrého krále Vraji, Nandy Mahārāje. Ten nás zbaví pochybností.̀“

Takto se podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura pastevci rozmysleli a pak vešli do velké snĕmovny Nandy Mahārāje a položili mu otázku, kterou popisuje následující verš.

10.26.2

Verš

bālakasya yad etāni
karmāṇy aty-adbhutāni vai
katham arhaty asau janma
grāmyeṣv ātma-jugupsitam

Synonyma

bālakasya — chlapce; yat — protože; etāni — tyto; karmāṇi — činnosti; ati-adbhutāni — velmi podivuhodné; vai — jistĕ; katham — jak; arhati — zasloužil by si; asau — On; janma — zrození; grāmyeṣu — mezi svĕtskými lidmi; ātma — pro Nĕj; jugupsitam — nízké.

Překlad

(Pastevci řekli:) Jak se mohl tento chlapec, který jedná tak neobyčejným způsobem, narodit mezi svĕtskými lidmi, jako jsme my? To je pro Nĕj přece nízké zrození.

Význam

Obyčejná živá bytost se nemůže vyvarovat nepříjemných okolností, ale nejvyšší vládce si vždy může vše dokonale uzpůsobit pro své potĕšení.

10.26.3

Verš

yaḥ sapta-hāyano bālaḥ
kareṇaikena līlayā
kathaṁ bibhrad giri-varaṁ
puṣkaraṁ gaja-rāḍ iva

Synonyma

yaḥ — který; sapta-hāyanaḥ — ve vĕku sedmi let; bālaḥ — chlapec; kareṇa — rukou; ekena — jednou; līlayā — hravĕ; katham — jak; bibhrat — držel; giri-varam — nejlepší z kopců, Govardhan; puṣkaram — lotosový kvĕt; gaja-rāṭ — silný slon; iva — jako.

Překlad

Jak mohl tento sedmiletý hoch jednou rukou hravĕ držet velký kopec Govardhan, jako když silný slon drží lotosový kvĕt?

10.26.4

Verš

tokenāmīlitākṣeṇa
pūtanāyā mahaujasaḥ
pītaḥ stanaḥ saha prāṇaiḥ
kāleneva vayas tanoḥ

Synonyma

tokena — malým dítĕtem; ā-mīlita — témĕř zavřené; akṣeṇa — jehož oči; pūtanāyāḥ — čarodĕjnice Pūtany; mahā-ojasaḥ — která vládla velkou silou; pītaḥ — vypitý; stanaḥ — prs; saha — společnĕ s; prāṇaiḥ — jejím životním vzduchem; kālena — silou času; iva — jako; vayaḥ — délka života; tanoḥ — hmotného tĕla.

Překlad

Již jako nemluvnĕ, které stĕží začalo otevírat oči, vypil mléko z prsu mocné démonky Pūtany a pak z ní vysál i její životní vzduch, tak jako síla času vysává mládí z tĕla.

Význam

Slovo vayaḥ v tomto verši vyjadřuje mládí nebo obecnĕ délku života. Čas nám neodolatelnou silou bere život a tímto časem je ve skutečnosti samotný Pán Kṛṣṇa. V případĕ mocné čarodĕjnice Pūtany tedy Pán Kṛṣṇa urychlil bĕh času a bĕhem jediného okamžiku jí odebral délku života. Pastevci se zde tedy ptají: „Jak mohlo pouhé nemluvnĕ, které sotva dokázalo otevřít oči, tak snadno zabít velmi mocnou démonku?“

10.26.5

Verš

hinvato ’dhaḥ śayānasya
māsyasya caraṇāv udak
ano ’patad viparyastaṁ
rudataḥ prapadāhatam

Synonyma

hinvataḥ — pohybující se; adhaḥ — pod; śayānasya — Jeho, který ležel; māsyasya — nĕkolikamĕsíčního dítĕte; caraṇau — Jeho dvĕ nohy; udak — smĕrem nahoru; anaḥ — vůz; apatat — spadl; viparyastam — převrácený dnem vzhůru; rudataḥ — plačícího; prapada — špičkou nohy; āhatam — zasažený.

Překlad

Jednou, když Mu byly pouhé tři mĕsíce, ležel malý Kṛṣṇa pod obrovským vozem, plakal a kopal nožkama smĕrem nahoru. Vůz tehdy spadl a převrátil se dnem vzhůru jen proto, že ho Kṛṣṇa zasáhl špičkou svého palce u nohy.

10.26.6

Verš

eka-hāyana āsīno
hriyamāṇo vihāyasā
daityena yas tṛṇāvartam
ahan kaṇṭha-grahāturam

Synonyma

eka-hāyanaḥ — starý jeden rok; āsīnaḥ — sedící; hriyamāṇaḥ — odnesený; vihāyasā — do nebe; daityena — démonem; yaḥ — jenž; tṛṇāvartam — jménem Tṛṇāvarta; ahan — usmrcený; kaṇṭha — jeho krk; graha — sevřením; āturam — sužovaný.

Překlad

Ve vĕku jednoho roku, když klidnĕ sedĕl, Ho démon Tṛṇāvarta vynesl do nebe. Malý Kṛṣṇa ale sevřel démonův krk a způsobil mu takovou bolest, že ho usmrtil.

Význam

Pastevci, kteří Kṛṣṇu milovali jako obyčejné dítĕ, nad všemi tĕmito činnostmi žasli. Novorozenec bĕžnĕ nedokáže zabít mocnou čarodĕjnici a tĕžko by nĕkoho napadlo, že by roční dítĕ mohlo usmrtit démona, který ho sebral a vynesl do nebe. Kṛṣṇa však provádĕl všechny tyto podivuhodné vĕci a láska pastevců k Nĕmu sílila tím, že vzpomínali na Jeho činnosti a rozmlouvali o nich.

10.26.7

Verš

kvacid dhaiyaṅgava-stainye
mātrā baddha udūkhale
gacchann arjunayor madhye
bāhubhyāṁ tāv apātayat

Synonyma

kvacit — jednou; haiyaṅgava — máslo; stainye — když kradl; mātrā — svou matkou; baddhaḥ — přivázaný; udūkhale — k velkému hmoždíři; gacchan — pohybující se; arjunayoḥ — dva stromy arjuna; madhye — mezi; bāhubhyām — svýma ručkama; tau apātayat — vyvrátil je.

Překlad

Jednou Ho matka přivázala provazy k hmoždíři, protože Ho chytla, když kradl máslo. On pak po čtyřech dotáhl hmoždíř mezi pár stromů arjuna a vyvrátil je.

Význam

Dva stromy arjuna byly staré, se silnými kmeny, a tyčily se vysoko nad dvorem malého Kṛṣṇy. Zlobivý chlapec je přesto celkem bez potíží vyvrátil.

10.26.8

Verš

vane sañcārayan vatsān
sa-rāmo bālakair vṛtaḥ
hantu-kāmaṁ bakaṁ dorbhyāṁ
mukhato ’rim apāṭayat

Synonyma

vane — v lese; sañcārayan — pasoucí; vatsān — telata; sarāmaḥ — společnĕ s Pánem Balarāmou; bālakaiḥ — pasáčky; vṛtaḥ — obklopený; hantu-kāmam — který Ho chtĕl zabít; bakam — démona Baku; dorbhyām — svýma rukama; mukhataḥ — od zobáku; arim — nepřítele; apāṭayat — roztrhl.

Překlad

Jindy, když společnĕ s Balarāmou a pasáčky Kṛṣṇa pásl v lese telata, přišel démon Bakāsura a chtĕl Kṛṣṇu zabít. Kṛṣṇa ale chytil tohoto nepřátelského démona za zobák a roztrhl ho vedví.

10.26.9

Verš

vatseṣu vatsa-rūpeṇa
praviśantaṁ jighāṁsayā
hatvā nyapātayat tena
kapitthāni ca līlayā

Synonyma

vatseṣu — mezi telata; vatsa-rūpeṇa — v podobĕ dalšího telete; praviśantam — který se vmísil; jighāṁsayā — s přáním zabíjet; hatvā — poté, co ho zabil; nyapātayat — srážel na zem; tena — jím; kapitthāni — plody kapittha; ca — a; līlayā — pro zábavu.

Překlad

Démon Vatsa si přál sprovodit Kṛṣṇu ze svĕta. Promĕnil se v tele a vmísil se mezi Kṛṣṇova telata. Kṛṣṇa ho ale zabil a pak se bavil tím, že jeho tĕlem srážel ze stromů plody kapittha.

10.26.10

Verš

hatvā rāsabha-daiteyaṁ
tad-bandhūṁś ca balānvitaḥ
cakre tāla-vanaṁ kṣemaṁ
paripakva-phalānvitam

Synonyma

hatvā — když zabil; rāsabha — který mĕl podobu osla; daiteyam — potomka Diti; tat-bandhūn — démonovy společníky; ca — a; bala-anvitaḥ — doprovázený Balarāmou; cakre — učinil; tāla-vanam — les Tālavan; kṣemam — příznivým; paripakva — dozrálých; phala — plodů; anvitam — plný.

Překlad

Kṛṣṇa společnĕ s Pánem Balarāmou zabil oslího démona a všechny jeho přátele, čímž zajistili bezpečí v lese Tālavanu, kde byla hojnost zralých palmových plodů.

Význam

Před dávnou dobou se bohyni Diti narodili mocní démoni Hiraṇyakaśipu a Hiraṇyākṣa, a proto se démonům bĕžnĕ říká daiteyové či daityové neboli „potomci Diti“. Dhenukāsura, démon v podobĕ osla, se svými přáteli terorizovali les Tāla, ale Śrī Kṛṣṇa a Śrī Balarāma je pobili, tak jako moderní vlády pobíjejí teroristy, kteří sužují nevinné lidi.

10.26.11

Verš

pralambaṁ ghātayitvograṁ
balena bala-śālinā
amocayad vraja-paśūn
gopāṁś cāraṇya-vahnitaḥ

Synonyma

pralambam — démona jménem Pralamba; ghāyayitvā — poté, co zařídil usmrcení; ugram — hrozivého; balena — Pánem Balarāmou; bala-śālinā — jenž má velkou sílu; amocayat — zachránil; vraja-paśūn — zvířata z Vraji; gopān — pasáčky; ca — a; āraṇya — lesa; vahnitaḥ — před požárem.

Překlad

Poté, co Kṛṣṇa zařídil, aby mocný Pán Balarāma usmrtil hrozivého démona Pralambu, zachránil pasáčky z Vraji i jejich zvířata před lesním požárem.

10.26.12

Verš

āśī-viṣatamāhīndraṁ
damitvā vimadaṁ hradāt
prasahyodvāsya yamunāṁ
cakre ’sau nirviṣodakām

Synonyma

āśī — jeho jedových zubů; viṣa-tama — s nejprudším jedem; ahi — z hadů; indram — hlavního; damitvā — poté, co pokořil; vimadam — jehož pýcha byla odstranĕna; hradāt — z jezera; prasahya — silou; udvāsya — poté, co ho poslal pryč; yamunām — řeku Yamunu; cakre — učinil; asau — On; nirviṣa — zbavenou jedu; udakām — její vodu.

Překlad

Kṛṣṇa potrestal nejjedovatĕjšího hada Kāliyu a poté, co ho pokořil, ho silou vyhnal z jezera v Yamunĕ. Tak zbavil její vodu hadova prudkého jedu.

10.26.13

Verš

dustyajaś cānurāgo ’smin
sarveṣāṁ no vrajaukasām
nanda te tanaye ’smāsu
tasyāpy autpattikaḥ katham

Synonyma

dustyajaḥ — které se nelze zbavit; ca — a; anurāgaḥ — náklonnost; asmin — vůči Nĕmu; sarveṣām — všech; naḥ — nás; vraja-okasām — obyvatel Vraji; nanda — drahý Nando Mahārāji; te — tvému; tanaye — vůči synovi; asmāsu — vůči nám; tasya — Jeho; api — také; autpattikaḥ — přirozená; katham — jak.

Překlad

Jak je možné, milý Nando, že se my ani ostatní obyvatelé Vraji nemůžeme zbavit neustálé náklonnosti vůči tvém synovi? A jak je možné, že On tak spontánnĕ tíhne k nám?

Význam

Samotné slovo kṛṣṇa znamená „dokonale přitažlivý“. Obyvatelé Vṛndāvanu se nemohli zbavit své neustálé lásky (anurāgy) k Pánu Kṛṣṇovi. Jejich postoj vůči Nĕmu nebyl přímo teistický, protože si nebyli jistí, zda je Bůh, nebo není. Přitahoval ale všechnu jejich lásku právĕ proto, že jako Bůh je všepřitažlivou osobou, nejvyšším cílem naší lásky.

Pastevci se také ptali: „Jak je možné, že mladý Kṛṣṇa cítí tuto trvalou lásku k nám?“ Nejvyšší Pán ve skutečnosti miluje všechny živé bytosti, které jsou vĕčnĕ Jeho dĕtmi. Na konci Bhagavad-gīty se Pán Kṛṣṇa dramaticky vyznává ze své lásky k Arjunovi a vybízí Arjunu, aby ji opĕtoval tím, že se Mu odevzdá. Śrī Caitanya Mahāprabhu ve svých modlitbách k Pánu Kṛṣṇovi říká: etādṛśī tava kṛpā bhagavan mamāpi durdaivam īdṛśam ihājani nānurāgaḥ – „Můj Pane, jsi ke Mnĕ velmi milostivý, ale Já jsem takový nešťastník, že se ve Mnĕ láska k Tobĕ neprobouzí.“ (Śikṣāṣṭaka 2) Zde Śrī Caitanya Mahāprabhu rovnĕž používá slovo anurāga. Naším neštĕstím je, že tuto anurāgu, láskyplnou náklonnost, kterou vůči nám Pán cítí, nejsme schopni opĕtovat. Ačkoliv jsme nekonečnĕ malí a nepatrní a Pán je nekonečnĕ přitažlivý, z nĕjakého důvodu Mu svou lásku nevĕnujeme. Za toto pošetilé rozhodnutí musíme nést zodpovĕdnost, protože to, zda se odevzdáme Bohu, nebo ne, je základní vyjádření naší svobodné vůle.

Hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy poskytuje účinný systematický program, který pomáhá podmínĕným duším oživit jejich původní blažené vĕdomí, lásku k Bohu, vĕdomí Kṛṣṇy. Spletitosti vĕdomí Kṛṣṇy jsou tak podivuhodné, že nad nimi žasnou i Kṛṣṇovi vĕční společníci, obyvatelé Vṛndāvanu, jak ukazují tyto verše.

10.26.14

Verš

kva sapta-hāyano bālaḥ
kva mahādri-vidhāraṇam
tato no jāyate śaṅkā
vraja-nātha tavātmaje

Synonyma

kva — kde, ve srovnání; sapta-hāyanaḥ — sedmiletý; bālaḥ — tento chlapec; kva — kde; mahā-adri — velké hory; vidhāraṇam — zdvižení; tataḥ — takto; naḥ — pro nás; jāyate — vyvstává; śaṅkā — pochyba; vraja-nātha — ó vládce Vraji; tava — tvého; ātmaje — týkající se syna.

Překlad

Tomuto chlapci je sice jen sedm let, ale přitom vidíme, že zdvihl velkou horu Govardhan. Proto v nás, ó králi Vraji, vyvstává pochyba ohlednĕ tvého syna.

10.26.15

Verš

śrī-nanda uvāca
śrūyatāṁ me vaco gopā
vyetu śaṅkā ca vo ’rbhake
enam kumāram uddiśya
gargo me yad uvāca ha

Synonyma

śrī-nandaḥ uvāca — Śrī Nanda Mahārāja řekl; śrūyatām — prosím slyšte; me — moje; vacaḥ — slova; gopāḥ — moji drazí pastevci; vyetu — nechť odejde; śaṅkā — pochyba; ca — a; vaḥ — vaše; arbhake — ohlednĕ chlapce; enam — tomto; kumāram — o dítĕti; uddiśya — mluvící; gargaḥ — mudrc Garga; me — mnĕ; yat — co; uvāca — řekl; ha — v minulosti.

Překlad

Nanda Mahārāja odpovĕdĕl: Ó pastevci, vyslechnĕte si má slova a všechny vaše pochyby týkající se mého syna nechť odejdou. Takto ke mnĕ před nĕjakým časem o tomto chlapci hovořil Garga Muni.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje: „Slova, která dříve Nanda Mahārāja vyslechl od Gargācāryi, v nĕm probudila pochopení pravdy o Kṛṣṇovi a Nanda, který neustále vzpomínal na Jeho činnosti, si tedy přestal myslet, že se jsou nemožné. Stejnými slovy nyní poučuje pastevce.“

10.26.16

Verš

varṇās trayaḥ kilāsyāsan
gṛhṇato ’nu-yugaṁ tanūḥ
śuklo raktas tathā pīta
idānīṁ kṛṣṇatāṁ gataḥ

Synonyma

varṇāḥ trayaḥ — tři barvy; kila — jistĕ; asya — tvým synem Kṛṣṇou; āsan — byly přijaty; gṛhṇataḥ — přijímající; anu-yugam tanūḥ — transcendentální tĕla podle různých yug; śuklaḥ — nĕkdy bílé; raktaḥ — nĕkdy červené; tathā — a také; pītaḥ — nĕkdy žluté; idānīm kṛṣṇatām gataḥ — v současnosti přijal načernalou barvu.

Překlad

(Garga Muni svého času řekl:) Tvůj syn Kṛṣṇa se zjevuje jako inkarnace v každém vĕku. V minulosti mĕl tři různé barvy – bílou, červenou a žlutou – a nyní se zjevil s načernalou.

Význam

Tento a šest dalších veršů (17 až 22) jsou převzaté z osmé kapitoly tohoto zpĕvu, v níž Garga Muni poučuje Nandu Mahārāje o Nandovĕ synovi Kṛṣṇovi. Překlady tĕchto veršů zde jsou založené na překladech Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanta Swamiho Prabhupādy. V osmé kapitole, kde se původnĕ objevují, najde čtenář rozsáhlé výklady Śrīly Prabhupādy.

10.26.17

Verš

prāgayaṁ vasudevasya
kvacij jātas tavātmajaḥ
vāsudeva iti śrīmān
abhijñāḥ sampracakṣate

Synonyma

prāk — předtím; ayam — toto dítĕ; vasudevasya — Vasudevy; kvacit — nĕkdy; jātaḥ — narodilo se; tava — tvoje; ātmajaḥ — Kṛṣṇa, jenž se narodil jako tvé dítĕ; vāsudevaḥ — proto může být pojmenován Vāsudeva; iti — takto; śrīmān — nádherný; abhijñāḥ — učenci; sampracakṣate — také říkají, že Kṛṣṇa je Vāsudeva.

Překlad

Z mnoha důvodů tento tvůj nádherný syn nĕkdy předtím přišel na svĕt jako syn Vasudevy. Učenci Ho proto nĕkdy nazývají Vāsudeva.

10.26.18

Verš

bahūni santi nāmāni
rūpāṇi ca sutasya te
guṇa-karmānurūpāṇi
tāny ahaṁ veda no janāḥ

Synonyma

bahūni — různá; santi — jsou; nāmāni — jména; rūpāṇi — podoby; ca — také; sutasya — syna; te — tvého; guṇa-karma-anurūpāṇi — podle Jeho vlastností a činností; tāni — je; aham — já; veda — znám; na u janāḥ — nikoliv obyčejní lidé.

Překlad

Tento tvůj syn má mnohé podoby a jména podle svých transcendentálních vlastností a činností. Já je znám, ale obyčejní lidé ne.

10.26.19

Verš

eṣa vaḥ śreya ādhāsyad
gopa-gokula-nandanaḥ
anena sarva-durgāṇi
yūyam añjas tariṣyatha

Synonyma

eṣaḥ — toto dítĕ; vaḥ — pro vás všechny; śreyaḥ ādhāsyat — bude jednat dokonale příznivým způsobem; gopa-gokula-nandanaḥ — jako pasáček krav narozený v rodinĕ pastevců na území Gokuly; anena — díky Nĕmu; sarva-durgāṇi — všechny strasti; yūyam — vy všichni; añjaḥ — snadno; tariṣyatha — překonáte.

Překlad

Toto dítĕ bude vždy jednat ve váš prospĕch, aby zvĕtšilo transcendentální blaženost pastevců z Gokuly. A jedinĕ Jeho milostí překonáte všechny nesnáze.

10.26.20

Verš

purānena vraja-pate
sādhavo dasyu-pīḍitāḥ
arājake rakṣyamāṇā
jigyur dasyūn samedhitāḥ

Synonyma

purā — dříve; anena — Kṛṣṇou; vraja-pate — ó králi Vraji; sādhavaḥ — ti, kdo byli čestní; dasyu-pīḍitāḥ — sužovaní darebáky a zlodĕji; arājake — za špatné vlády; rakṣyamāṇāḥ — byli chránĕni; jigyuḥ — porážel; dasyūn — darebáky a zlodĕje; samedhitāḥ — prospívali.

Překlad

Ó Nando Mahārāji, historické záznamy dokládají, že když byl Indra svržen z trůnu a k moci se dostala špatná, neschopná vláda, za níž byli poctiví lidé sužováni zločinci, toto dítĕ se zjevilo, aby potlačilo darebáky a ochránilo lidi a umožnilo jim prospívat.

10.26.21

Verš

ya etasmin mahā-bhāge
prītiṁ kurvanti mānavāḥ
nārayo ’bhibhavanty etān
viṣṇu-pakṣān ivāsurāḥ

Synonyma

ye — ti, kdo; etasmin — k tomuto dítĕti; mahā-bhāge — nanejvýš příznivému; prītim — náklonnost; kurvanti — projevují; mānavāḥ — ty osoby; na — ne; arayaḥ — jejich nepřátelé; abhibhavanti — přemohou; etān — ty, kdo jsou připoutaní ke Kṛṣṇovi; viṣṇu-pakṣān — polobohy, kteří mají Pána Viṣṇua vždy na své stranĕ; iva — jako; asurāḥ — démoni.

Překlad

Démoni nemohou ublížit polobohům, kteří mají Pána Viṣṇua vždy na své stranĕ. Také všichni jedinci či skupiny připoutaní k dokonale příznivému Kṛṣṇovi nemohou nikdy podlehnout nepřátelům.

Význam

Śrīla Prabhupāda v této souvislosti zdůraznil, že tak jako Kaṁsa nemohl porazit společníky Pána Kṛṣṇy, nemohou ani Jeho novodobé oddané porazit jejich démonští odpůrci, a neporazí je ani vnitřní nepřátelé v podobĕ chtivých materialistických smyslů.

10.26.22

Verš

tasmān nanda kumāro ’yaṁ
nārāyaṇa-samo guṇaiḥ
śriyā kīrtyānubhāvena
tat-karmasu na vismayaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; nanda — ó Nando Mahārāji; kumāraḥ — dítĕ; ayam — toto; nārāyaṇa-samaḥ — vyrovná se Nārāyaṇovi; guṇaiḥ — vlastnostmi; śriyā — majestátem; kīrtyā — zvláštĕ svým jménem a slávou; anubhāvena — a svým vlivem; tat — Jeho; karmasu — co se týče činností; na — není; vismayaḥ — překvapení.

Překlad

Z toho plyne, ó Nando Mahārāji, že toto tvé dítĕ se vyrovná Nārāyaṇovi svými transcendentálními vlastnostmi, majestátem, jménem, slávou i vlivem. Nemĕl bys proto žasnout nad Jeho jednáním.

Význam

Zde Nanda sdĕluje pastevcům závĕrečné poznámky Gargy Muniho, jenž promluvil při tajném obřadu u příležitosti zrození Pána Kṛṣṇy.

10.26.23

Verš

ity addhā māṁ samādiśya
garge ca sva-gṛhaṁ gate
manye nārāyaṇasyāṁśaṁ
kṛṣṇam akliṣṭa-kāriṇam

Synonyma

iti — když takto promluvil; addhā — přímo; mām — mnĕ; samādiśya — radící; garge — Gargācārya; ca — a; sva-gṛham — do svého domova; gate — poté, co odešel; manye — uvažuji; nārāyaṇasya — Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇa; aṁśam — zmocnĕná expanze; kṛṣṇam — Kṛṣṇa; akliṣṭa-kāriṇam — zbavující nás tĕžkostí.

Překlad

(Nanda Mahārāja pokračoval:) Poté, co mi Garga Ṛṣi řekl tato slova a vrátil se domů, jsem začal uvažovat, že Kṛṣṇa, který nás zbavuje tĕžkostí, je ve skutečnosti expanzí Pána Nārāyaṇa.

10.26.24

Verš

iti nanda-vacaḥ śrutvā
garga-gītaṁ taṁ vrajaukasaḥ
muditā nandam ānarcuḥ
kṛṣṇaṁ ca gata-vismayāḥ

Synonyma

iti — takto; nanda-vacaḥ — slova Nandy Mahārāje; śrutvā — když vyslechli; garga-gītam — výroky Gargy Ṛṣiho; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vraji; muditāḥ — rozradostnĕní; nandam — Nandu Mahārāje; ānarcuḥ — uctili; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; ca — a; gata — zmizelá; vismayāḥ — jejich zmatenost.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Obyvatele Vṛndāvanu rozradostnila slova Nandy Mahārāje, který jim sdĕloval výroky Gargy Muniho. Jejich zmatenost zmizela a s vážností uctili Nandu i Pána Kṛṣṇu.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že slovo ānarcuḥ v tomto verši vyjadřuje, že obyvatelé Vṛndāvanu uctili Nandu a Kṛṣṇu obĕtinami v podobĕ vonných tyčinek, girland a odĕvů, jež s sebou přinesli ze svých domovů. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dodává, že obyvatelé Vṛndāvanu uctili Nandu a Kṛṣṇu tím, že jim s láskou vĕnovali drahokamy a zlaté mince. V dobĕ, kdy rozhovor probíhal, si podle všeho Pán Kṛṣṇa hrál v lese, a když se tedy vrátil domů, obyvatelé Vṛndāvanu Ho na znamení své podpory ozdobili nádhernými žlutými odĕvy, náhrdelníky, náramky, náušnicemi a korunami a volali „Sláva, sláva drahokamu Vṛndāvanu!“

10.26.25

Verš

deve varṣati yajña-viplava-ruṣā vajrāsma-varṣānilaiḥ
sīdat-pāla-paśu-striy ātma-śaraṇaṁ dṛṣṭvānukampy utsmayan
utpāṭyaika-kareṇa śailam abalo līlocchilīndhraṁ yathā
bibhrad goṣṭham apān mahendra-mada-bhit prīyān na indro gavām

Synonyma

deve — když polobůh Indra; varṣati — spustil déšť; yajña — jeho obĕti; viplava — kvůli narušení; ruṣā — z hnĕvu; vajra — s blesky; aśma-varṣa — kroupami; anilaiḥ — a vichry; sīdat — trpící; pāla — pastevce; paśu — zvířata; stri — a ženy; ātma — osobnĕ; śaraṇam — jako jejich jediné útočištĕ; dṛṣṭvā — když vidĕl; anukampī — přirozenĕ velmi soucitný; utsmayan — se širokým úsmĕvem; utpāṭya — poté, co zvedl; eka-kareṇa — jednou rukou; śailam — kopec, Govardhan; abalaḥ — malé dítĕ; līlā — při hře; ucchilīndhram — houbu; yathā — jako; bibhrat — držel; goṣṭham — společenství pastevců; apāt — ochránil; mahā-indra — krále Indry; mada — pýchy; bhit — ničitel; prīyāt — kéž je spokojený; naḥ — s námi; indraḥ — Pán; gavām — krav.

Překlad

Indra se rozhnĕval, když byla narušena jeho obĕť, a seslal tedy na Gokulu déšť a kroupy doprovázené blesky a silnými vichry, jež společnĕ působily tamním pastevcům, zvířatům a ženám velké utrpení. Když Pán Kṛṣṇa, který má soucitnou povahu, vidĕl, v jakých podmínkách se nacházejí ti, pro nĕž byl jediným útočištĕm, široce se usmál a jednou rukou zvedl kopec Govardhan, jako když malé dítĕ zvedne houbu, aby si s ní hrálo. Tak ochránil celé společenství pastevců. Kéž je tento Govinda, Pán krav a ničitel Indrovy pýchy, s námi spokojený.

Význam

Slovo indra znamená „pán“ nebo „král“. Kṛṣṇa je tedy v tomto verši zámĕrnĕ nazván indro gavām, „Pán krav“. On je ve skutečnosti pravý Indra, pravý vládce všech, a polobozi jsou jen Jeho služebníci představující Jeho svrchovanou vůli.

Z tohoto a předchozích veršů této kapitoly je zřejmé, že na prosté pastevce z Vṛndāvanu silnĕ zapůsobilo, jak Pán Kṛṣṇa zvedl kopec Govardhan, a znovu a znovu si tento čin připomínali. Každý, kdo s rozvahou a nezaujatĕ zváží, jak si mladý Kṛṣṇa počínal, se Mu jistĕ odevzdá a stane se Jeho vĕčným oddaným ve vztahu láskyplné oddané služby. To je rozumný závĕr, k nĕmuž by mĕl každý po přečtení této kapitoly dojít.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté šesté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Úžasný Kṛṣṇa“.

KAPITOLA DVACÁTÁ SEDMÁ

Modlitby Pána Indry a matky Surabhi

10.27.1

Verš

śrī-śuka uvāca
govardhane dhṛte śaile
āsārād rakṣite vraje
go-lokād āvrajat kṛṣṇaṁ
surabhiḥ śakra eva ca

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; govardhane — Govardhan; dhṛte — když byl držen; śaile — kopec; āsārāt — před deštĕm; rakṣite — když byla chránĕna; vraje — Vraja; go-lokāt — z planety krav; āvrajat — přišla; kṛṣṇam — za Kṛṣṇou; surabhiḥ — matka Surabhi; śakraḥ — Indra; eva — také; ca — a.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Poté, co Kṛṣṇa zvedl kopec Govardhan a ochránil tak obyvatele Vraji před hrozným deštĕm, přišla za Ním ze své planety Surabhi, matka krav. Indra přišel s ní.

Význam

Slovo go-lokāt zde označuje hmotnou planetu zvanou Goloka, která je plná výjimečných krav. Surabhi se vydala za Pánem Kṛṣṇou s radostí, ale Indra se strachem. Jak stojí v tomto verši, Pán Kṛṣṇa musel použít neobyčejné prostředky, aby ochránil své vṛndāvanské společníky před Indrovým nepřístojným útokem. Indra se jistĕ stydĕl, a byl také nesvůj, protože nevĕdĕl, co ho čeká. Jelikož se zachoval nevhodnĕ, vyhledal s bázní Pána Brahmu, který mu pak nařídil, ať vezme Surabhi z hmotné planety Goloky a jde Kṛṣṇu navštívit.

10.27.2

Verš

vivikta upasaṅgamya
vrīḍītaḥ kṛta-helanaḥ
pasparśa pādayor enaṁ
kirīṭenārka-varcasā

Synonyma

vivikte — na osamĕlém místĕ; upasaṅgamya — poté, co přišel; vrīḍitaḥ — zahanbený; kṛta-helanaḥ — jelikož se dopustil přečinu; pasparśa — dotkl se; pādayoḥ — Jeho nohou; enam — Jeho; kirīṭena — svou helmicí; arka — jako slunce; varcasā — jejíž záře.

Překlad

Indra se velmi stydĕl za svůj přečin proti Pánu. Přišel za Ním na osamĕlém místĕ, padl na zem a položil svou helmici, jež zářila jako slunce, na Pánovy lotosové nohy.

Význam

O konkrétním „osamĕlém místĕ“, kam Indra přišel za Śrī Kṛṣṇou, mluví mudrc Śrī Vaiśampāyana v Hari-vaṁśe (Viṣṇu-parva 19.3): sa dadarśopaviṣṭaṁ vai govardhana-śilā-tale. „Uvidĕl Ho (Kṛṣṇu), jak sedí na úpatí kopce Govardhanu.“

Z komentářů ācāryů chápeme, že Pán Kṛṣṇa chtĕl Indrovi umožnit, aby se s Ním setkal v ústraní, a tak byl ušetřen dalšího ponížení. Indra se přicházel odevzdat a prosit o odpuštĕní a Pán mu dovolil udĕlat to neveřejnĕ.

10.27.3

Verš

dṛṣṭa-śrutānubhāvo ’sya
kṛṣṇasyāmita-tejasaḥ
naṣṭa-tri-lokeśa-mada
idam āha kṛtāñjaliḥ

Synonyma

dṛṣṭa — vidĕná; śruta — slyšená; anubhāvaḥ — moc; asya — tohoto; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; amita — nezmĕrné; tejasaḥ — jehož schopnosti; naṣṭa — zničená; tri-loka — tří svĕtů; īśa — že je pánem; madaḥ — jeho omámenost; idam — tato slova; āha — pronesl; kṛta-añjaliḥ — s dlanĕmi sepnutými k modlitbĕ.

Překlad

Indra tou dobou již slyšel o transcendentální moci všemohoucího Kṛṣṇy a vidĕl ji na vlastní oči, což zničilo jeho pýchu, že je pánem tří svĕtů. Sepjal ruce k modlitbĕ a promluvil k Pánu.

10.27.4

Verš

indra uvāca
viśuddha-sattvaṁ tava dhāma śāntaṁ
tapo-mayaṁ dhvasta-rajas-tamaskam
māyā-mayo ’yaṁ guṇa-sampravāho
na vidyate te grahaṇānubandhaḥ

Synonyma

indraḥ uvāca — Indra řekl; viśuddha-sattvam — projevující transcendentální dobro; tava — Tvoje; dhāma — podoba; śāntam — nemĕnná; tapaḥ-mayam — oplývající poznáním; dhvasta — zničená; rajaḥ — kvalita vášnĕ; tamaskam — a kvalita nevĕdomosti; māyā-mayaḥ — založené na klamu; ayam — toto; guṇa — kvalit hmotné přírody; sampravāhaḥ — silné proudĕní; na vidyate — není přítomné; te — v Tobĕ; agrahaṇa — nevĕdomostí; anubandhaḥ — které je vyvolané.

Překlad

Král Indra řekl: Tvoji transcendentální podobu, projev čistého dobra, nenarušují žádné zmĕny. Září poznáním a je prostá vásnĕ a nevĕdomosti. V Tobĕ neexistuje silné proudĕní kvalit hmotné přírody založené na klamu a nevĕdomosti.

Význam

Významný komentátor Bhāgavatamu Śrīla Śrīdhara Svāmī mistrnĕ vysvĕtlil sanskrtské komponenty tohoto hlubokého verše.

Sanskrtské slovo dhāma má nĕkolik významů: a) bydlištĕ, dům, sídlo a tak podobnĕ; b) oblíbená vĕc nebo osoba, radost či potĕšení; c) podoba či vzhled; d) moc, síla, majestát, sláva, záře či svĕtlo.

Co se týče prvních významů, Vedānta-sūtra uvádí, že Absolutní Pravda je zdrojem a místem spočinutí veškeré existence. V prvním verši Bhāgavatamu je řečeno, že touto Absolutní Pravdou je Kṛṣṇa. Pán Kṛṣṇa sice žije ve svém vlastním dhāmu neboli sídle zvaném Kṛṣṇaloka, ale zároveň je sám sídlem veškeré existence, což potvrzuje i Arjuna v Bhagavad-gītĕ, kde Kṛṣṇu oslovuje výrazem paraṁ dhāma, „nejvyšší sídlo“.

Samotné jméno Kṛṣṇa označuje dokonale přitažlivou osobu. Pán Kṛṣṇa jako zdroj veškeré krásy a potĕšení je tedy nepochybnĕ „oblíbená vĕc nebo osoba, radost či potĕšení“. V konečném smyslu se tato označení mohou vztahovat jedinĕ na Kṛṣṇu.

Dhāma také vyjadřuje podobu či vzhled a když Indra přednášel tyto modlitby, vidĕl Kṛṣṇovu podobu přímo před sebou.

Védská literatura jasnĕ vysvĕtluje, že moc, síla, majestát a záře Pána Kṛṣṇy jsou obsažené v Jeho transcendentálním tĕle, a tak dosvĕdčují Jeho nekonečnou slávu.

Śrīla Śrīdhara Svāmī všechny tyto významy slova dhāma znamenitĕ shrnul tím, že mu jako synonymum přiřadil sanskrtský pojem svarūpa. Slovo svarūpa znamená „vlastní podoba či tvar“ a také „vlastní stav, charakter či povaha“. Jelikož se Pán Kṛṣṇa jako čistĕ duchovní osoba neliší od svého tĕla, není mezi Ním a Jeho viditelnou podobou absolutnĕ žádný rozdíl. Oproti tomu my podmínĕné duše v tomto hmotném svĕtĕ se všechny od svých tĕl výraznĕ lišíme, ať jsou ta tĕla mužská, ženská, černá, bílá nebo jakákoliv jiná. Všichni jsme vĕčné duše lišící se od svých dočasných tĕl, která snadno podléhají zániku.

Když se slovo svarūpa vztahuje na nás, označuje hlavnĕ naši duchovní podobu, protože naše „vlastní podoba“ je náš vĕčný „vlastní stav, charakter či povaha“. Svarūpou se tedy nazývá osvobozený stav, kdy vnĕjší podoba živé bytosti odpovídá její nejhlubší duchovní povaze. V první řadĕ se však tento pojem vztahuje na Nejvyšší Osobnost Božství, Śrī Kṛṣṇu. To vše v tomto verši podle Śrīdhara Svāmīho vyjadřují slova tava dhāma.

Śrīdhara Svāmī také vysvĕtlil, že slovo śāntam zde znamená „se stále stejnou podobou“. Śāntam může rovnĕž znamenat „nerozrušený, bez vášnĕ, očištĕný“. Podle védské filosofie jsou všechny zmĕny v tomto svĕtĕ způsobené vlivem vášnĕ a nevĕdomosti. Vášnivá kvalita je tvořivá a nevĕdomá kvalita je ničivá, zatímco kvalita dobra, sattva, je klidná a udržuje. Tento verš mnoha způsoby zdůrazňuje, že Pán Kṛṣṇa je mimo kvality přírody – to vyjadřují slova viśuddha-sattvam, śāntam, dhvasta-rajas-tamaskam a guṇa-sampravāho na vidyate te. My jsme na rozdíl od Kṛṣṇy s kvalitami přírody ve styku, a proto přecházíme z jednoho tĕla do druhého. Všechny přemĕny hmotných podob jsou vynucené kvalitami přírody, které uvádí do chodu vliv času. Proto ten, kdo je osvobozený od hmotných kvalit přírody, nepodléhá zmĕnám a je vĕčnĕ spokojený v blažené duchovní existenci. Slovo śāntam tedy vyjadřuje, že Pána nerozrušují žádné zmĕny, neboť na Nĕj nepůsobí vliv hmotných kvalit přírody.

Základem silného proudĕní hmotných kvalit – vášnĕ, poštilosti a svĕtské zbožnosti – je podle tohoto verše agrahaṇa, což Śrīla Śrīdhara Svāmī překládá jako „nevĕdomost“. Jelikož sanskrtský kořen graḥ znamená „brát, přijímat, uchopovat či porozumĕt“, znamená grahaṇa „pochytit“ přesnĕ ve smyslu „pochopit určitou myšlenku či skutečnost“. Agrahaṇa zde tedy poukazuje na neschopnost chápat své duchovní postavení, která je příčinou pádu do divokých proudů hmotné existence.

Další význam slova agrahaṇa získáme, když z nĕho udĕláme složeninu agra-haṇa. Agra znamená „první, nejvyšší či nejlepší“ a hana znamená „zabíjení“. Nejlepší částí naší existence je čistá duše, která je vĕčná, oproti dočasnému hmotnému tĕlu a mysli. Ten, kdo upřednostňuje hmotnou existenci před vĕdomím Kṛṣṇy, tedy vlastnĕ zabíjí nejlepší část sebe sama, duši, jež se ve svém čistém stavu může tĕšit z vĕdomí Kṛṣṇy bez omezení.

Śrīla Śrīdhara Svāmī přeložil výraz tapo-mayam jako „plný poznání“. Slovo tapas, které obvykle označuje „askezi“, je odvozené ze sanskrtského slovesa tap, o nĕmž lze souhrnnĕ říct, že poukazuje na různé funkce slunce. Tap znamená „pálit, svítit, hřát a tak dále“. Nejvyšší Pán je vĕčnĕ dokonalý, takže zde tapo-mayam nevyjadřuje, že Jeho transcendentální tĕlo je určené pro podstupování askze, neboť tomu se vĕnují podmínĕné duše, aby se očistily nebo aby nabyly určité schopnosti. Všemohoucí, dokonalá bytost se ani neočišťuje, ani nezískává moc – je vĕčnĕ čistá a všemocná. Śrīdhara Svāmī tedy inteligentnĕ pochopil, že v tomto případĕ slovo tapas označuje osvĕtlující vliv slunce a tedy vyjadřuje, že Pánovo tĕlo, které vydává vlastní záři, je vševĕdoucí. Svĕtlo je bĕžný symbol poznání. Pánova duchovní záře nesvĕtluje pouze fyzicky, jako je tomu v případĕ svíčky nebo žárovky; důležitĕjší je, že Pánovo tĕlo osvĕtluje naše vĕdomí dokonalým poznáním, neboť Pánova záře sama o sobĕ představuje dokonalé poznání.

Skládáme uctivé poklony u lotosových nohou Śrīly Śrīdhara Svāmīho a dĕkujeme mu za jeho vysvĕtlující poznámky k tomuto verši.

10.27.5

Verš

kuto nu tad-dhetava īśa tat-kṛtā
lobhādayo ye ’budha-linga-bhāvāḥ
tathāpi daṇḍaṁ bhagavān bibharti
dharmasya guptyai khala-nigrahāya

Synonyma

kutaḥ — jak; nu — jistĕ; tat — toho (existence hmotného tĕla); hetavaḥ — příčiny; īśa — ó Pane; tat-kṛtāḥ — vytvořené stykem s hmotným tĕlem; lobha-ādayaḥ — chamtivost a tak dále; ye — které; abudha — nevĕdomé osoby; linga-bhāvāḥ — příznaky; tathā api — nicménĕ; daṇḍam — potrestání; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; bibharti — udílí; dharmasya — zásad náboženství; guptyai — kvůli ochranĕ; khala — ničemů; nigrahāya — kvůli potrestání.

Překlad

Jak by tedy v Tobĕ mohly existovat příznaky nevĕdomé osoby, jako jsou chamtivost, chtíč, hnĕv a závist, které vznikají na základĕ dřívĕjšího pohroužení živé bytosti v hmotné existenci a které ji do ní dále zaplétají? Přesto však jako Nejvyšší Pán udílíš tresty, abys chránil náboženské zásady a krotil ničemy.

Význam

Toto Indrovo složité filosofické prohlášení lze analyzovat takto: V prvním řádku tohoto verše Indra navazuje na hlavní myšlenku vyjádřenou na konci verše předchozího – že mocné proudy hmotné existence, které se zakládají na nevĕdomosti, nemohou v Nejvyšším Pánu existovat. Slova tad-dhetavaḥ a tat-kṛtāḥ vyjadřují, že nĕco způsobuje projevení kvalit přírody a že zároveň se tyto kvality stávají příčinou toho, co je vyvolalo. Ve druhém řádku čteme, že hmotné emoce, jako chamtivost, chtíč, závist a hnĕv, způsobují projevení kvalit přírody, a že kvality jsou tím, co vzbuzuje tyto emoce.

Tento zdánlivý paradox má toto vysvĕtlení: Když se podmínĕná duše rozhodne být ve styku s hmotnými vlastnostmi, tyto vlastnosti ji znečistí. To uvádí Gītā (13.22): kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya sad-asad-yoni-janmasu. Například muž se může v přítomnosti svůdné ženy podvolit svým nižším pudům a snažit se užívat si s ní sexu. Kvůli jeho rozhodnutí být ve styku s nižšími kvalitami přírody se v nĕm tyto kvality velmi mocnĕ projeví. Přemůže ho chtíč a cítí nutkání pokoušet se znovu a znovu svou palčivou touhu uspokojit. Jelikož se jeho mysl nakazila chtíčem, bude vše, co dĕlá, co si myslí a co říká, ovlivnĕné jeho silnou připoutaností k sexu. To znamená, že jeho volba stýkat se s chtivými kvalitami přírody způsobila, že se v nĕm mocnĕ projevují, a nakonec ho právĕ tyto chtivé kvality přinutí přijmout další hmotné tĕlo, které bude pro činnosti ovládané tĕmito kvalitami vhodné.

Nižší vlastnosti, jako je chtíč, chamtivost, hnĕv a závist, jsou abudha-liṅga-bhāvāḥ, příznaky nevĕdomosti. Jak vyjádřil Śrīla Śrīdhara Svāmī ve svém komentáři, projev kvalit přírody se rovná projevu určitého hmotného tĕla. Celá védská literatura jasnĕ vysvĕtluje, že podmínĕná duše dostává určité tĕlo, opouští je a přijímá další jen proto, že je ve styku s kvalitami přírody (kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya). Když tedy říkáme, že nĕkdo má nĕco společného s kvalitami přírody, znamená to, že přijímá určitá tĕla odpovídající příslušným hmotným vlastnostem, se kterými je ve spojení.

Neznalý přihlížející by si mohl Kṛṣṇovu zábavu zvednutí kopce Govardhanu vyložit zjednodušenĕ: Obyvatelé Vṛndāvanu museli podle védských zásad provádĕt jisté obĕti pro boha nebes, Indru. Malý Kṛṣṇa ignoroval Indrovo postavení a přivlastnil si všechny obĕtiny pro vlastní potĕšení. Když se Indra pokusil Kṛṣṇu a Jeho společníky potrestat, Pán zmařil jeho pokus, pokořil ho a připravil ho o hrdost i o prostředky.

Tento povrchní výklad však tento verš vyvrací. Pán Indra zde oslovuje Śrī Kṛṣṇu jako bhagavāna a tím dává najevo, že není obyčejné dítĕ, ale ve skutečnosti Bůh. To, že Kṛṣṇa Indru potrestal, patřilo k Jeho poslání chránit náboženské zásady a krotit zlovolné osoby; nejednalo se o projev hmotného hnĕvu nebo chamtivosti po obĕtinách určených pro Indru. Śrī Kṛṣṇa je čistou duchovní existencí a Jeho prostou, vznešenou touhou je zapojit všechny živé bytosti do dokonalého a blaženého života s vĕdomím Kṛṣṇy. Kṛṣṇova touha vzbudit v nás vĕdomí Kṛṣṇy není egoistická, protože Kṛṣṇa je v konečném smyslu vším a vĕdomí Kṛṣṇy je objektivnĕ tím nejlepším vĕdomím. Pán Indra je ve skutečnosti Kṛṣṇův pokorný služebník a nyní si tuto pravdu začíná připomínat.

10.27.6

Verš

pitā gurus tvaṁ jagatām adhīśo
duratyayaḥ kāla upātta-daṇḍaḥ
hitāya cecchā-tanubhiḥ samīhase
mānaṁ vidhunvan jagad-īśa-māninām

Synonyma

pitā — otec; guruḥ — duchovní učitel; tvam — Ty; jagatām — celého vesmíru; adhīśaḥ — nejvyšší vládce; duratyayaḥ — nepřemožitelný; kālaḥ — čas; upātta — udílející; daṇḍaḥ — trest; hitāya — ve prospĕch; ca — a; icchā — které přijímáš ze své svobodné vůle; tanubhiḥ — svými transcendentálními podobami; samīhase — usilující; mānam — pýchu; vidhunvan — odstraňující; jagat-īśa — pány vesmíru; māninām — tĕch, kteří se pokládají za.

Překlad

Jsi otec a duchovní učitel celého tohoto vesmíru a také jeho svrchovaný vládce. Jsi nepřemožitelný čas udílející tresty hříšníkům v jejich prospĕch. Ve svých různých inkarnacích, které si vybíráš z vlastní svobodné vůle, jednáš ráznĕ, abys odstranil pýchu tĕch, kdo se pokládají za pány tohoto svĕta.

Význam

Významné je zde slovo hitāya. Pán Kṛṣṇa chrání náboženství a trestá zlovolné pro dobro celého vesmíru. Pošetilí falešní knĕží, kterým se nedostává víry, Boha kritizují, když působením přírody trestá živé bytosti. Ale ať je Pán Kṛṣṇa trestá nepřímo skrze přírodu nebo přímo ve svých inkarnacích, jak se o tom mluví zde, má plné právo to dĕlat, protože je otcem, duchovním učitelem a nejvyšším vládcem celého vesmíru. Další způsob, jak potlačuje mylné pokusy podmínĕných duší založit království Boha bez Boha, je prostřednictvím svého aspektu nepřemožitelného času. Říká se: „Škoda každé rány, která padne vedle“ a to je pravda. Ve skutečnosti je to Pánova milost, že si dává tu práci s nápravou našeho špatného chování, i když lidé bez víry Jeho otcovskou bdĕlost kritizují.

10.27.7

Verš

ye mad-vidhājñā jagad-īśa-māninas
tvāṁ vīkṣya kāle ’bhayam āśu tan-madam
hitvārya-mārgaṁ prabhajanty apasmayā
īhā khalānām api te ’nuśāsanam

Synonyma

ye — ti, kdo; mat-vidha — jako já; ajñāḥ — pošetilci; jagat-īśa — za pány vesmíru; māninaḥ — klamnĕ se pokládající; tvām — Tebe; vīkṣya — když vidí; kāle — v čase (strachu); abhayam — nebojácného; āśu — rychle; tat — své; madam — pýchy; hitvā — poté, co se vzdají; ārya — oddaných, kteří dĕlají pokrok v duchovním životĕ; mārgam — cestou; prabhajanti — vydávají se bez výhrad; apa-smayāḥ — zbavení pýchy; īhā — činnost; khalānām — zlotřilých; api — jistĕ; te — od Tebe; anuśāsanam — poučení.

Překlad

I pošetilci jako já, kteří se pyšnĕ považují za pány vesmíru, se rychle zbaví své namyšlenosti a vydají se cestou duchovního pokroku, když vidí, jak jsi nebojácný i tváří v tvář času. Trestáš tedy ničemy jen proto, abys je poučil.

Význam

V dĕjinách najdeme mnoho příkladů, jak svrchovaná autorita ničí pýchů pošetilců. Vůdci moderního svĕta spolu pyšnĕ bojují, a uvádĕjí tak obyčejné lidi do horšího nebezpečí než kdy dřív. Také Indra, který byl pyšný na své zdánlivĕ vyznamné postavení, opovážil ohrozit životy nevinných obyvatel Vṛndāvanu s použitím hrozných zbraní, až Nejvyšší Pán svou pohotovou reakcí jeho povýšenost pokořil.

V dnešní dobĕ jsou obvykle vlády v západních zemích voleny demokratickým způsobem a vzhledem k tomu sdílejí masy lidu osud svých vůdců. Když se pyšní vůdci uchylují k násilí, lidé, kteří je zvolili, nesou tíži následků jejich agresivních rozhodnutí. Proto by lidé v demokratických zemích svĕta mĕli volit Kṛṣṇy si vĕdomé vůdce, kteří zavedou vládu ve shodĕ s Božími zákony. Jinak budou materialističtí vůdci neteční k vůli Nejvyššího Pána nepochybnĕ potrestáni v podobĕ různých pohrom a lidé, kteří je zvolili, ponesou zodpovĕdnost za jejich počínání a budou se tedy podílet i na jejich utrpení.

Ironické je, že v moderních demokratických zemích se nejen sami vůdci považují za vládce vesmíru, ale masy lidu, jež berou vůdce jen jako své představitele, nikoliv jako představitele Boha, se také považují za vládce svého státu. Trest, o kterém se mluví v tomto verši, se tedy v moderním svĕtĕ víc než kdykoliv jindy vztahuje i na obyčejné lidi.

Moderní človĕk by nemĕl dopustit, aby se stal jen ukázkou moci přírody, která ho svrhne z jeho pyšného postavení. Mĕl by radĕji pokornĕ plnit vůli všepřitažlivé Osobnosti Božství, Absolutní Pravdy, Śrī Kṛṣṇy, a vítat novou epochu duševního zdraví, vyrovnanosti a všeobecného osvícení.

10.27.8

Verš

sa tvaṁ mamaiśvarya-mada-plutasya
kṛtāgasas te ’viduṣaḥ prabhāvam
kṣantuṁ prabho ’thārhasi mūḍha-cetaso
maivaṁ punar bhūn matir īśa me ’satī

Synonyma

saḥ — On; tvam — Ty; mama — mĕ; aiśvarya — vládu; mada — v omámenosti; plutasya — utopeného; kṛta — když spáchal; āgasaḥ — hříšný přečin; te — Tvůj; aviduṣaḥ — neznající; prabhāvam — transcendentální vliv; kṣantum — odpustit; prabho — ó Pane; atha — proto; arhasi — mĕl bys; mūḍha — pošetilá; cetasaḥ — jehož inteligence; mā — nikdy; evam — takto; punaḥ — znovu; bhūt — nechť se stane; matiḥ — vĕdomí; īśa — ó Pane; me — mé; asatī — nečisté.

Překlad

Topil jsem se v pýše na svou vládnoucí moc a neznal jsem Tvou vznešenost, a tak jsem se proti Tobĕ dopustil přečinu. Prosím odpusť mi to, ó Pane. Má inteligence byla zmatená, ale nechť se již nikdy mé vĕdomí takto neznečistí.

Význam

Pán Kṛṣṇa sice zvednutím kopce Govardhanu ochránil obyvatele Vraji, ale samotného Indru ještĕ nepotrestal. Indra se bál, že by Śrī Kṛṣṇa mohl kdykoliv povolat Vivasvānova syna Yamarāje, jenž trestá ty, kdo se nestydí porušovat zákony Boha.

Indra mĕl nemalý strach, a tak prosil Pána o odpuštĕní s odůvodnĕním, že jedinĕ Kṛṣṇova milost ho může očistit – že on sám je příliš tvrdohlavý na to, aby si vzal ponaučení z pouhého trestu.

Pravda je, že i když se v tomto případĕ Indra zachoval pokornĕ, jeho srdce ještĕ nebylo úplnĕ očištĕné. Pozdĕji v tomto zpĕvu uvidíme, jak Pán Kṛṣṇa jednou vzal z Indrova království kvĕt pārijāta a nebohý Indra opĕt proti Nejvyšší Osobnosti Božství zareagoval násilnĕ. Proto bychom se mĕli ucházet o návrat do našeho vĕčného domova v Kṛṣṇovĕ království a nezaplétat se v nedokonalém životĕ hmotných bohů.

10.27.9

Verš

tavāvatāro ’yam adhokṣajeha
bhuvo bharāṇām uru-bhāra-janmanām
camū-patīnām abhavāya deva
bhavāya yuṣmac-caraṇānuvartinām

Synonyma

tava — Tvoje; avatāraḥ — sestoupení; ayam — toto; adhokṣaja — ó transcendentální Pane; iha — do tohoto svĕta; bhuvaḥ — Zemĕ; bharāṇām — kteří představují velké břemeno; uru-bhāra — mnoho kalamit; janmanām — kteří vyvolali; camū-patīnām — vojevůdců; abhavāya — za účelem záhuby; deva — ó Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství; bhavāya — ve prospĕch; yuṣmat — Tvým; caraṇa — lotosovým nohám; anuvartinām — tĕch, kdo slouží.

Překlad

Sestupuješ do tohoto svĕta, ó transcendentální Pane, abys hubil vojevůdce, kteří zatĕžují Zemi a kteří jsou příčinou vzniku mnoha hrozných kalamit. Ó Pane, zároveň jednáš pro dobro tĕch, kdo vĕrnĕ slouží Tvým lotosovým nohám.

Význam

Tento verš používá přitažlivý básnický obrat: Je řečeno, že účelem sestoupení Pána Kṛṣṇy do tohoto svĕta je abhava, doslova „neexistence“ nebo „záhuba“ démonských vojevůdců, a zároveň bhava neboli „existence, prosperita“ tĕch, kdo vĕrnĕ slouží Pánovým lotosovým nohám.

Pravá existence, kterou zde vyjadřuje slovo bhava, je sac-cid-ānanda, vĕčná a oplývající blažeností a poznáním. Neznalému pozorovateli se může zdát, že Śrī Kṛṣṇa jednoduše odmĕňuje své následovníky a trestá své nepřátele tak, jak by to mohl dĕlat jakýkoliv obyčejný človĕk. O této konkrétní pochybĕ ohlednĕ Pána obsáhle pojednává šestý zpĕv v souvislosti s tím, jak se Kṛṣṇa bĕhem jedné vesmírné války přiklání na stranu vĕrných polobohů proti nevĕrným démonům. Vaiṣṇavské autority tam jasnĕ vysvĕtlují, že Pán Kṛṣṇa je ve skutečnosti otcem a Pánem všech živých bytostí a že vše, co dĕlá, je tedy ve prospĕch veškeré existence. Pán Kṛṣṇa ve skutečnosti neuvádí nikoho do stavu neexistence; jen potlačuje pošetilé, destruktivní, hmotné jednání tĕch, kdo se vzpĕčují Božím zákonům. Tyto zákony jsou vytvořené tak, aby celému stvoření zajišťovaly prosperitu, harmonii a štĕstí a jejich nedodržování je rušivým jednáním, jež nelze ospravedlnit.

Indra jistĕ doufal, že ho Pán Kṛṣṇa bude počítat mezi oddané, a ne mezi démony – i když vzhledem k jeho jednání se dalo pochybovat, na čí stranĕ vlastnĕ je. Indra si uvĕdomoval tuto možnou pochybu, a proto se snažil, jak nejlépe dovedl, se odevzdat Nejvyššímu Pánu. To uvidíme v příštím verši.

10.27.10

Verš

namas tubhyaṁ bhagavate
puruṣāya mahātmane
vāsudevāya kṛṣṇāya
sātvatāṁ pataye namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství; puruṣāya — Pánu, jenž sídlí v srdcích všech bytostí; mahā-ātmane — velké Duši; vāsudevāya — tomu, jenž sídlí všude; kṛṣṇāya — Śrī Kṛṣṇovi; sātvatām — yaduovské dynastie; pataye — vládci; namaḥ — poklony.

Překlad

Klaním se Tobĕ, Nejvyšší Osobnosti Božství, velké Duši, jež prostupuje vším a sídlí v srdci každé bytosti. Klaním se Ti, ó Kṛṣṇo, vládce yaduovské dynastie.

10.27.11

Verš

svacchandopātta-dehāya
viśuddha-jñāna-mūrtaye
sarvasmai sarva-bījāya
sarva-bhūtātmane namaḥ

Synonyma

sva — svých (oddaných); chanda — podle přání; upātta — jenž přijímá; dehāya — svá transcendentální tĕla; viśuddha — dokonale čisté; jñāna — poznání; mūrtaye — jehož podoba; sarvasmai — Jemu, který je vším; sarva-bījāya — který je semenem všeho; sarva-bhūta — všech stvořených bytostí; ātmane — který je Duší sídlící v nitru; namaḥ — poklony.

Překlad

Klaním se tomu, jenž přijímá transcendentální tĕla podle přání svých oddaných, jehož podoba je sama o sobĕ čistým vĕdomím, jenž je vším, jenž je semenem všeho a jenž je Duší všech bytostí.

Význam

Z prvního řádku tohoto verše by se tĕžko dalo vyvodit, že Bůh je nĕco neosobního, ale že přijímá osobní hmotné tĕlo. Zde je jasnĕ řečeno, že důvodem, proč Pán přijímá různé podoby, je svacchanda – Jeho vlastní přání nebo přání Jeho oddaných. Neosobní Bůh by tĕžko dokázal reagovat na osobní přání svých oddaných a nemohl by mít ani svá vlastní přání, neboť přání je charakteristikou osobnosti. To, že Pán osobním způsobem projevuje různé podoby jako odpovĕď na osobní přání, tedy vyjadřuje, že je vĕčnĕ osobou a projevuje svá různá transcendentální tĕla jako výraz své vĕčné přirozenosti.

Slovní spojení viśuddha-jñāna-mūrtaye je velmi důležité. Mūrti je označení pro podobu Božstva a zde je výslovnĕ řečeno, že Pánova podoba je sama o sobĕ zcela čistým vĕdomím. Vĕdomí je základní duchovní prvek, odlišný od jakýchkoliv hmotných prvků, dokonce i od subtilních či psychologických hmotných prvků: svĕtské mysli, inteligence a falešného ega, což jsou pouhé psychické obaly čistého vĕdomí. Jelikož Pánovu podobu tvoří čisté vĕdomí, tĕžko ji můžeme chápat jako nĕjaké hmotné tĕlo podobné tĕm smrtelným pytlům masa a kostí, které nosíme po tomto svĕtĕ.

V posledních dvou řádcích tohoto verše je poeticky zdůraznĕno slovo sarva, „vše“. Pán je vším: je semenem všeho a Duší každé bytosti. Připojme se tedy i my k Indrovi, který se klaní Pánu.

10.27.12

Verš

mayedaṁ bhagavan goṣṭha-
nāśāyāsāra-vāyubhiḥ
ceṣṭitaṁ vihate yajñe
māninā tīvra-manyunā

Synonyma

mayā — mnou; idam — toto; bhagavan — ó Pane; goṣṭha — Tvého společenství pastevců; nāśāya — za účelem zničení; āsāra — prudkým deštĕm; vāyubhiḥ — a vĕtrem; ceṣṭitam — vykonané; vihate — když byla narušena; yajñe — má obĕť; māninā — (mnou,) který jsem byl pyšný; tīvra — divoký; manyunā — jehož hnĕv.

Překlad

Můj milý Pane, když byla narušena má obĕť, rozlítil jsem se, protože jsem byl pyšný. Proto jsem se pokusil zničit Tvé společenství pastevců prudkým deštĕm a vĕtrem.

10.27.13

Verš

tvayeśānugṛhīto ’smi
dhvasta-stambho vṛthodyamaḥ
īśvaraṁ gurum ātmānaṁ
tvām ahaṁ śaraṇaṁ gataḥ

Synonyma

tvayā — Tebou; īśa — ó Pane; anugṛhītaḥ — obdařený milostí; asmi — jsem; dhvasta — zničená; stambhaḥ — má pýcha; vṛthā — bezvýsledný; udyamaḥ — můj pokus; īśvaram — Nejvyššímu Pánovi; gurum — duchovnímu učiteli; ātmānam — pravému vlastnímu Já; tvām — k Tobĕ; aham — já; śaraṇam — do útočištĕ; gataḥ — přišel jsem.

Překlad

Ó Pane, tím, že jsi zničil mou pýchu a překazil můj pokus (postrestat Vṛndāvan), jsi mi projevil milost. Nyní přicházím k Tobĕ, Nejvyšší Pane, duchovní učiteli a Nejvyšší Duše, přijmout útočištĕ.

10.27.14

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ saṅkīrtitaḥ kṛṣṇo
maghonā bhagavān amum
megha-gambhīrayā vācā
prahasann idam abravīt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; saṅkīrtitaḥ — oslavovaný; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; maghonā — Indrou; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; amum — jemu; megha — jako mraky; gambhīrayā — vážnými; vācā — slovy; prahasan — s úsmĕvem; idam — následující; abravīt — pravil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, jehož Indra takto oslavoval, se usmál a pak k nĕmu promluvil hlasem dunícím jako mraky.

Význam

I když v této zábavĕ Pán Kṛṣṇa vypadal jako malý chlapec, slova megha-gambhīrayā vācā vyjadřují, že k Indrovi promluvil hlubokým, dunivým hlasem Nejvyššího Pána.

10.27.15

Verš

śrī-bhagavān uvāca
mayā te ’kāri maghavan
makha-bhaṅgo ’nugṛhṇatā
mad-anusmṛtaye nityaṁ
mattasyendra-śriyā bhṛśam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; mayā — Mnou; te — tobĕ; akāri — bylo učinĕno; maghavan — Můj milý Indro; makha — tvé obĕti; bhaṅgaḥ — zastavení; anugṛhṇatā — jednající tak, abych ti projevil milost; mat-anusmṛtaye — kvůli vzpomínání na Mĕ; nityam — neustálého; mattasya — omámeného; indra-śriyā — bohatstvím Indry; bhṛśam — velmi.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Můj milý Indro, obĕť, která ti byla určená, jsem zastavil ze své milosti. Byl jsi velmi omámený svým bohatstvím nebeského krále a Já jsem chtĕl, abys neustále vzpomínal na Mĕ.

Význam

Podle Śrīdhara Svāmīho zde spolu Indra a Pán Kṛṣṇa mluví od srdce. Indra vyjevil Pánu svou mysl a nyní podobnĕ Pán Kṛṣṇa vyjevuje svůj zámĕr.

V 11. sloce této kapitoly Indra zdůraznil, že Pán Kṛṣṇa je ve skutečnosti vším, takže podle Indrova vlastního mĕřítka je zapomenutí na Pána Kṛṣṇu jasným šílenstvím. Když nám Nejvyšší Pán připomíná svou svrchovanou existenci, nedĕlá si tak pyšnĕ reklamu jako nĕjaký svĕtský politik nebo bavič. Pán je spokojený ve své vlastní nekonečné existenci a nás se z lásky snaží přivést zpátky k naší dokonalé existenci v úloze Jeho vĕčných společníků.

Z pohledu Boha je i mocný nebeský král Indra pouhé dítĕ – a ještĕ k tomu zlobivé – a tak Pán jako starostlivý otec své dítĕ potrestal a přivedl zpátky k duševnímu zdraví, vĕdomí Kṛṣṇy.

10.27.16

Verš

mām aiśvarya-śrī-madāndho
daṇḍa pāṇiṁ na paśyati
taṁ bhraṁśayāmi sampadbhyo
yasya cecchāmy anugraham

Synonyma

mām — Mĕ; aiśvarya — svou mocí; śrī — a bohatstvím; mada — kvůli omámenosti; andhaḥ — zaslepený; daṇḍa — se žezlem trestu; pāṇim — v ruce; na paśyati — ten, kdo nevidí; tam — jeho; bhraṁśayāmi — nechávám poklesnout; sampadbhyaḥ — z úrovnĕ jeho hmotných výdobytků; yasya — pro nĕhož; ca — a; icchāmi — přeji si; anugraham — prospĕch.

Překlad

Ten, kdo je oslepený omamným vlivem své moci a bohatství, Mĕ nevidí stát nablízku se žezlem trestu v ruce. Pokud mu přeji skutečné dobro, svrhnu ho z jeho hmotnĕ požehnaného postavení.

Význam

Nĕkdo může namítat: „Bůh by si mĕl přát skutečné dobro všech, tak proč Pán Kṛṣṇa v tomto verši říká, že zbavuje opojného bohatství toho, kdo má získat Jeho milost? Proč neřekne, že vezme bohatství všem a že všem požehná?“ Na druhou stranu můžeme poukázat na to, že se nikdo nevyhne smrti, takže Pán Kṛṣṇa bere všem jejich bohatství a pýchu. Když ale vztáhneme Jeho prohlášení na události v průbĕhu současného života, před smrtí, můžeme si poukázat Kṛṣṇa výrok v Bhagavad-gītĕ (4.11): ye yathā māṁ prapadyante tāṁs tathaiva bhajāmy aham. „Každého odmĕňuji podle toho, jak se Mi odevzdá.“ Pán Kṛṣṇa přeje dobro všem, ale když tady říká yasya cecchāmy anugraham, „toho, jemuž přeji prospĕch,“ rozumí se, že mluví o osobách, které svým jednáním a uvažováním projevily touhu získat duchovní prospĕch. Pán Kṛṣṇa chce, aby všichni byli šťastní s vĕdomím Kṛṣṇy, ale jakmile vidí, že nĕkdo sám touží po duchovním štĕstí, pak ho takové osobĕ obzvlášť přeje. To je přirozené jednání ve vztahu, v souladu s Pánovým prohlášením samo 'haṁ sarva-bhūteṣu – „Zaujímám stejný postoj ke všem živým bytostem.“ (Bg. 9.29)

10.27.17

Verš

gamyatāṁ śakra bhadraṁ vaḥ
kriyatāṁ me ’nuśāsanam
sthīyatāṁ svādhikāreṣu
yuktair vaḥ stambha-varjitaiḥ

Synonyma

gamyatām — můžete jít; śakra — ó Indro; bhadram — štĕstí; vaḥ — vám; kriyatām — mĕli byste vykonat; me — Můj; anuśāsanam — pokyn; sthīyatām — můžete zůstat; sva — ve svém; adhikāreṣu — postavení s příslušnými povinnostmi; yuktaiḥ — rozvážnĕ zamĕstnaní; vaḥ — své; stambha — pýchy; varjitaiḥ — prostí.

Překlad

Teď můžeš, Indro, jít. Vykonej Můj pokyn a setrvej v postavení nebeského krále, které ti bylo svĕřeno. Buď ale rozvážný a nepropadej pýše.

Význam

Pán Kṛṣṇa zde oslovuje Indru v množném čísle (vaḥ), protože tento vážný pokyn mĕl být ponaučením pro všechny polobohy.

10.27.18

Verš

athāha surabhiḥ kṛṣṇam
abhivandya manasvinī
sva-santānair upāmantrya
gopa-rūpiṇam īśvaram

Synonyma

atha — potom; āha — promluvila; surabhiḥ — matka krav, Surabhi; kṛṣṇam — ke Kṛṣṇovi; abhivandya — když vzdala úctu; manasvinī — s klidnou myslí; sva-santānaiḥ — se svým potomstvem, kravami; upāmantrya — poté, co si vyžádala Jeho pozornost; gopa-rūpiṇam — v podobĕ pasáčka krav; īśvaram — k Nejvyššímu Pánu.

Překlad

Potom se Pánu Kṛṣṇovi poklonila matka Surabhi se svými potomky, kravami. Tato vznešená paní Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, jenž před ní stál jako pasáček krav, uctivĕ požádala o pozornost a oslovila Ho.

Význam

Sdĕlení, že nebeská kráva Surabhi přišla za Pánem Kṛṣṇou se svým potomstvem (sva-santānaiḥ), poukazuje na transcendentální krávy, které si s Pánem Kṛṣṇou hrají ve Vṛndāvanu. I když jsou Kṛṣṇovy krávy transcendentální, nebeská kráva Surabhi na nĕ s láskou hledĕla – tak jako samotný Pán Kṛṣṇa – jako na své příbuzné. Jelikož mĕl Pán Kṛṣṇa podobu pasáčka, celá situace byla velmi příhodná a Surabhi využila příležitosti k tomu, aby přednesla tyto modlitby.

10.27.19

Verš

surabhir uvāca
kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-yogin
viśvātman viśva-sambhava
bhavatā loka-nāthena
sa-nāthā vayam acyuta

Synonyma

surabhiḥ uvāca — Surabhi řekla; kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahā yogin — ó nejvĕtší z mystiků; viśva-ātman — ó Duše vesmíru; viśva-sambhava — ó původe vesmíru; bhavatā — díky Tobĕ; loka nāthena — vládci svĕta; sa-nāthāḥ — mající svého pána; vayam — my; acyuta — ó ty, který nikdy neklesáš.

Překlad

Matka Surabhi řekla: Ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, nejvĕtší z mystiků! Ó Duše a původe vesmíru! Jsi vládcem svĕta a díky Tvé milosti, ó neklesající Pane, Tĕ máme za svého pána.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poukazuje na to, že když zde matka Surabhi opakuje slova „Kṛṣṇo, Kṛṣṇo“, pociťuje přitom velkou extázi. Kṛṣṇa zvedl svou mystickou silou kopec Govardhan a tak ochránil vṛndāvanské krávy, zatímco její takzvaný pán, Indra, se je snažil zabít. Surabhi tedy nyní jasnĕ chápe, že jejím skutečným vĕčným pánem není žádný polobůh, ale Nejvyšší Bůh, samotný Kṛṣṇa.

10.27.20

Verš

tvaṁ naḥ paramakaṁ daivaṁ
tvaṁ na indro jagat-pate
bhavāya bhava go-vipra
devānāṁ ye ca sādhavaḥ

Synonyma

tvam — Ty; naḥ — naše; paramakam — nejvyšší; daivam — uctívané Božstvo; tvam — Ty; naḥ — náš; indraḥ — Pán Indra; jagat-pate — ó vládce vesmíru; bhavāya — pro blaho; bhava — prosím buď; go — krav; vipra — brāhmaṇů; devānām — a polobohů; ye — kdo; ca — a; sādhavaḥ — svatých osob.

Překlad

Ty jsi naše uctívané Božstvo. Proto Tĕ prosím, ó Pane vesmíru, staň se naším Indrou pro dobro krav, brāhmaṇů, polobohů a všech ostatních svatých osob.

Význam

Nejvyšší Pán je sobĕstačný, všechno může udĕlat sám. Pán dosadil jedno ze svých nesčetných dĕtí do postavení Indry, vládce nebes. Indra však svého postavení zneužil a Surabhi teď žádá Pána Kṛṣṇu, Absolutní Pravdu, aby se přímo On stal jejím Pánem, jejím Indrou. Mĕli bychom pečlivĕ konat své povinnosti bez pýchy; pak se nestane, že bychom se ztrapnili, jak se stalo králi Indrovi, který dokonce napadl Pána Kṛṣṇu a Jeho vṛndāvanské oddané.

10.27.21

Verš

indraṁ nas tvābhiṣekṣyāmo
brahmaṇā coditā vayam
avatīrṇo ’si viśvātman
bhūmer bhārāpanuttaye

Synonyma

indram — jako Indrovi; naḥ — našemu; tvā — Tobĕ; abhiṣekṣyāmaḥ — provedeme obřadnou korunovační koupel; brahmaṇā — Pánem Brahmou; coditāḥ — nařízenou; vayam — nám; avatīrṇaḥ asi — sestoupil jsi; viśva-ātman — ó Duše vesmíru; bhūmeḥ — Zemĕ; bhāra — břemeno; apanuttaye — abys odlehčil.

Překlad

Podle pokynu Pána Brahmy nyní vykonáme Tvoji obřadnou koupel, kterou Tĕ korunujeme jako Indru. Ó Duše vesmíru, sestoupil jsi do tohoto svĕta, abys odlehčil Zemi od jejího břemene.

Význam

Surabhi v tomto verši dává jasnĕ najevo, že má dost vlády nedokonalých polobohů, jako je Purandara (Indra), a chce nyní sloužit přímo Nejvyššímu Pánu. Jelikož jednala na Brahmův pokyn, byla její snaha korunovat Pána Kṛṣṇu za svého osobního Pána posvĕcená vyšší autoritou. Pán Kṛṣṇa sám navíc sestupuje na Zemi proto, aby jí odlehčil od břemene svĕtské sebedestruktivní vlády, a stát se Pánem Surabhi je tedy v dokonalé shodĕ s Jeho vlastním zámĕrem. Jelikož Pán vládne miliónům vesmírů, jistĕ se dokáže postarat i o matku Surabhi.

Surabhi ve skutečnosti chtĕla Pána koupat pro své vlastní očištĕní a přednáší svůj vážnĕ mínĕný návrh Viśvātmĕ, Duši vesmíru, Śrī Kṛṣṇovi.

10.27.22-23

Verš

śṛī-śuka uvāca
evaṁ kṛṣṇam upāmantrya
surabhiḥ payasātmanaḥ
jalair ākāśa-gaṅgāyā
airāvata-karoddhṛtaiḥ

indraḥ surarṣibhiḥ sākaṁ
codito deva-mātṛbhiḥ
abhyasiñcata dāśārhaṁ
govinda iti cābhyadhāt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; upāmantrya — poté, co požádala; surabhiḥ — matka Surabhi; payasā — mlékem; ātmanaḥ — vlastním; jalaiḥ — vodou; ākāśa-gaṅgāyāḥ — Gangy tekoucí nebesy (zvané Mandākinī); airāvata — Indrova přepravce, slona Airāvaty; kara — chobotem; uddhṛtaiḥ — nesenou; indraḥ — Pán Indra; sura — polobohy; ṛṣibhiḥ — a velkými mudrci; sākam — doprovázený; coditaḥ — inspirovaný; deva — polobohů; mātṛbhiḥ — matkami (v čele s Aditi); abhyasiñcata — vykoupal; dāśārham — Pána Kṛṣṇu, potomka krále Daśārhy; govindaḥ iti — jako Govindu; ca — a; abhyadhāt — pojmenoval Pána.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Po přednesení této žádosti matka Surabhi obřadnĕ vykoupala Pána Kṛṣṇu svým mlékem a Indra vodou z nebeské Gaṅgy z chobotu svého sloního přepravce Airāvaty, na pokyn Aditi a dalších matek polobohů. Takto Indra v doprovodu polobohů a velkých mudrců korunoval Pána Kṛṣṇu, potomka Daśārhy, a dal Mu jméno Govinda.

Význam

Podle ācāryů se Indra zdráhal Pána uctívat, protože se stydĕl za svou hrubou chybu v podobĕ útoku na Vṛndāvan. Proto ho k tomu nebeské matky, jako je Aditi, pobídly. Vykoupal tedy Pána s pocitem, že ho k tomu opravňují pobídky polobohů, kteří se nezachovali tak špatnĕ jako on. Indra zjistil, že ten krásný pasáček jménem Kṛṣṇa je opravdu Nejvyšší Osobnost Božství.

10.27.24

Verš

tatrāgatās tumburu-nāradādayo
gandharva-vidyādhara-siddha-cāraṇāḥ
jagur yaśo loka-malāpahaṁ hareḥ
surāṅganāḥ sannanṛtur mudānvitāḥ

Synonyma

tatra — na to místo; āgatāḥ — kteří přišli; tumburu — Gandharva jménem Tumburu; nārada — Nārada Muni; ādayaḥ — a další polobozi; gandharva-vidyādhara-siddha-cāraṇāḥ — Gandharvové, Vidyādharové, Siddhové a Cāraṇové; jaguḥ — opĕvovali; yaśaḥ — slávu; loka — celého svĕta; mala — znečištĕní; apaham — jež odstraňuje; hareḥ — Pána Hariho; sura — polobohů; aṅganāḥ — manželky; sannanṛtuḥ — tančily spolu; mudā anvitāḥ — plné radosti.

Překlad

Dostavili se tam Tumburu, Nārada a další Gandharvové, společnĕ s Vidyādhary, Siddhy a Cāraṇy, aby opĕvovali slávu Pána Hariho, jež očišťuje celý svĕt. A manželky polobohů spolu radostnĕ tančily na Pánovu počest.

10.27.25

Verš

taṁ tuṣṭuvur deva-nikāya-ketavo
hy avākiraṁś cādbhuta-puṣpa-vṛṣṭibhiḥ
lokāḥ parāṁ nirvṛtim āpnuvaṁs trayo
gāvas tadā gām anayan payo-drutām

Synonyma

tam — Jeho; tuṣṭuvuḥ — chválili; deva-nikāya — ze všech polobohů; ketavaḥ — nejvýznamnĕjší; hi — vskutku; avākiran — zasypávali Ho; ca — a; adbhuta — úžasnými; puṣpa — kvĕtů; vṛṣṭibhiḥ — sprškami; lokāḥ — svĕty; parām — nejvyšší; nirvṛtim — uspokojení; āpnuvan — zažívaly; trayaḥ — tři; gāvaḥ — krávy; tadā — tehdy; gām — zemi; anayan — uvedly; payaḥ — svým mlékem; drutām — do stavu nasycení.

Překlad

Nejvýznamnĕjší polobozi velebili Pána a zasypávali Ho úžasnými sprškami kvĕtů. Všechny tři svĕty pociťovaly nejvyšší spokojenost a krávy smáčely zemský povrch svým mlékem.

Význam

Slovo ketavaḥ znamená doslova „korouhve“. Vůdčí polobozi jsou symboly či korouhvemi rasy polobohů. Vedli opĕvování Pána a zasypávali Ho úžasnými sprškami voňavých kvĕtů mnoha barev.

10.27.26

Verš

nānā-rasaughāḥ sarito
vṛkṣā āsan madhu-sravāḥ
akṛṣṭa-pacyauṣadhayo
girayo ’bibhran un maṇīn

Synonyma

nānā — různé; rasa — tekutiny; oghāḥ — zaplavující; saritaḥ — řeky; vṛkṣāḥ — stromy; āsan — staly se; madhu — sladkou mízou; sravāḥ — proudící; akṛṣṭa — i bez obdĕlávání; pacya — dozrály; oṣadhayaḥ — rostliny; girayaḥ — hory; abibhran — vynesly; ut — nad zem; maṇīn — drahokamy.

Překlad

V řekách tekly různé druhy chutných tekutin, ze stromů prýštil med, jedlé rostliny dozrávaly bez obdĕlávání a hory vydávaly drahokamy, které byly dříve skryté v jejich útrobách.

10.27.27

Verš

kṛṣṇe ’bhiṣikta etāni
sarvāṇi kuru-nandana
nirvairāṇy abhavaṁs tāta
krūrāṇy api nisargataḥ

Synonyma

kṛṣṇe — Pána Kṛṣṇu; abhiṣikte — poté, co vykoupali; etāni — tito; sarvāṇi — všichni; kuru-nandana — ó milované dítĕ kuruovské dynastie; nirvairāṇi — prostí nepřátelství; abhavan — stali se; tāta — můj milý Parīkṣite; krūrāṇi — útoční; api — ačkoliv; nisargataḥ — od přírody.

Překlad

Ó Parīkṣite, milované dítĕ kuruovské dynastie, po obřadné koupeli Pána Kṛṣṇy se všechny živé bytosti, i ty, které jsou od přírody útočné, zcela zbavily svých nepřátelských sklonů.

Význam

Lidé nakažení jistým sofistikovaným cynicismem se tĕmto popisům, jak samotné uctívání Nejvyššího Pána vytvořilo na svĕtĕ rajské pomĕry, mohou posmívat. Moderní človĕk si bohužel vytvořil na zemi peklo, když cynicky odmítl nebe na zemi, přestože je možné skrze vĕdomí Kṛṣṇy. Zde popsaná situace, která vznikla pouhou příznivou obřadní koupelí Pána, je skutečnou dĕjinnou událostí. Dĕjiny se opakují, a tak je nadĕje, že hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy může znovu uvést svĕtové společenství do vynikající reality seberealizované existence.

10.27.28

Verš

iti go-gokula-patiṁ
govindam abhiṣicya saḥ
anujñāto yayau śakro
vṛto devādibhir divam

Synonyma

iti — takto; go — krav; go-kula — a společenství pastevců; patim — pána; govindam — Pána Kṛṣṇu; abhiṣicya — poté, co vykoupal; saḥ — on, Indra; anujñātaḥ — se svolením; yayau — odešel; śakraḥ — král Indra; vṛtaḥ — obklopený; deva-ādibhiḥ — polobohy a dalšími; divam — na nebesa.

Překlad

Poté, co král Indra obřadnĕ vykoupal Pána Govindu, který je pánem krav a společenství pastevců, vyžádal si Pánovo svolení a v doprovodu polobohů a dalších vyšších bytostí se vrátil do svého sídla na nebesích.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Modlitby Pána Indry a matky Surabhi“.

KAPITOLA DVACÁTÁ OSMÁ

Kṛṣṇa zachraňuje Nandu Mahārāje ze sídla Varuṇy

10.28.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
ekādaśyāṁ nirāhāraḥ
samabhyarcya janārdanam
snātuṁ nandas tu kālindyāṁ
dvādaśyāṁ jalam āviśat

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Bādarāyaṇi (Śukadeva Gosvāmī) řekl; ekādaśyām — na Ekādaśī (jedenáctý den lunárního mĕsíce); nirāhāraḥ — postící se; samabhyarcya — poté, co uctil; janārdanam — Pána Janārdanu, Nejvyšší Osobnost Božství; snātum — vykoupat se (před přerušením půstu bĕhem jeho předepsaného završení); nandaḥ — Nanda Mahārāja; tu — ale; kālindyām — do řeky Yamuny; dvādaśyām — dvanáctého dne; jalam — do vody; āviśat — vstoupil.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi řekl: Nanda Mahārāja poté, co uctil Pána Janārdanu a postil se na Ekādaśī, vstoupil na Dvādaśī do vody Kālindī, aby se vykoupal.

10.28.2

Verš

taṁ gṛhītvānayad bhṛtyo
varuṇasyāsuro ’ntikam
avajñāyāsurīṁ velāṁ
praviṣṭam udakaṁ niśi

Synonyma

tam — jeho; gṛhītvā — poté, co chytil; anayat — přivedl; bhṛtyaḥ — služebník: varuṇasya  –  Varuṇy, pána moře; asuraḥ — démon; antikam — do blízkosti (svého pána); avajñāya — jenž nedbal na; āsurīm — nepříznivý; velām — čas; praviṣṭam — když vstoupil; udakam — do vody; niśi — v noci.

Překlad

Jelikož Nanda Mahārāja vstoupil do vody za temné noci, bez ohledu na to, že se jednalo o nepříznivý čas, zmocnil se ho jeden Varuṇův démonský služebník a přivedl ho ke svému pánovi.

Význam

Nanda Mahārāja byl odhodlaný přerušit svůj půst bĕhem Dvādaśī, z nĕhož zbývalo jen nĕkolik minut. Proto vstoupil do vody, aby se vykoupal v nepříznivou dobu před úsvitem.

Varuṇův služebník, který zajal Nandu Mahārāje, je zde označen jako asura neboli démon ze zjevných důvodů. Za prvé si pošetile neuvĕdomoval postavení Nandy Mahārāje jako otce Nejvyšší Absolutní Pravdy v Pánových zábavách. Kromĕ toho bylo zámĕrem Nandy Mahārāje vykonat příkaz písma, a proto ho Varuṇův služebník nemĕl zajmout na základĕ formálního důvodu, že se koupal v Yamunĕ v nepříznivou dobu. Pozdĕji v této kapitole Varuṇa sám uvede: ajānatā māmakena mūḍhena – „To udĕlal můj pošetilý, neznalý služebník.“ Tento pošetilý služebník nevĕdĕl, kdo je Kṛṣṇa, kdo je Nanda Mahārāja, ani co je oddaná služba Pánu.

Závĕr zní, že Pán Kṛṣṇa očividnĕ chtĕl poctít Varuṇu svou osobní návštĕvou a zároveň splnit své další poučné zámĕry. Nyní se tedy bude odvíjet tato úžasná zábava.

10.28.3

Verš

cukruśus tam apaśyantaḥ
kṛṣṇa rāmeti gopakāḥ
bhagavāṁs tad upaśrutya
pitaraṁ varuṇāhṛtam
tad-antikaṁ gato rājan
svānām abhaya-do vibhuḥ

Synonyma

cukruśuḥ — hlasitĕ volali; tam — jeho, Nandu; apaśyantaḥ — když nevidĕli; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; rāma — ó Rāmo; iti — takto; gopakāḥ — pastevci; bhagavān — Nejvyšší Pán, Kṛṣṇa; tat — to; upaśrutya — když uslyšel; pitaram — Jeho otec; varuṇa — Varuṇou; āhṛtam — unesený; tat — Varuṇy; antikam — do blízkosti; gataḥ — odebral se; rājan — můj milý králi Parīkṣite; svānām — svých oddaných; abhaya — nebojácnosti; daḥ — dárce; vibhuḥ — všemohoucí Pán.

Překlad

Ó králi, když pastevci Nandu Mahārāje nikde nevidĕli, hlasitĕ volali: „Ó Kṛṣṇo! Ó Rāmo!“ Pán Kṛṣṇa uslyšel jejich nářek a pochopil, že Jeho otce zajal Varuṇa. Proto se všemohoucí Pán, jenž zbavuje své oddané strachu, vypravil ke dvoru Varuṇadevy.

Význam

Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že když se šel Nanda Mahārāja vykoupat do řeky, nĕkolik pastevců ho doprovázelo. Když nevyšel z vody, dali se do křiku a Pán Kṛṣṇa tam okamžitĕ přišel. Śrī Kṛṣṇa pochopil, co se stalo, vešel do vody a odebral se ke dvoru poloboha Varuṇy, odhodlaný zbavit svého otce a ostatní pastevce strachu z pouhého poloboha.

10.28.4

Verš

prāptaṁ vīkṣya hṛṣīkeśaṁ
loka-pālaḥ saparyayā
mahatyā pūjayitvāha
tad-darśana-mahotsavaḥ

Synonyma

prāptam — jenž přišel; vīkṣya — když vidĕl; hṛṣīkeśam — Pána Kṛṣṇu, vládce smyslů; loka — té planety (vodních končin); pālaḥ — vládnoucí božstvo (Varuṇa); saparyayā — uctivými obĕtinami; mahatyā — bohatými; pūjayitvā — poté, co uctil; āha — promluvil; tat — na Pána Kṛṣṇu; darśana — z pohledu; mahā — velké; utsavaḥ — radostné potĕšení.

Překlad

Jakmile polobůh Varuṇa spatřil Pána, Hṛṣīkeśu, jenž přišel, uctil Ho bohatými obĕtinami. Varuṇa pociťoval při pohledu na Pána velkou radost a promluvil.

10.28.5

Verš

śrī-varuṇa uvāca
adya me nibhṛto deho
’dyaivārtho ’dhigataḥ prabho
tvat-pāda-bhājo bhagavann
avāpuḥ pāram adhvanaḥ

Synonyma

śrī-varuṇaḥ uvāca — Śrī Varuṇa řekl; adya — dnes; me — mnou; nibhṛtaḥ — je úspĕšnĕ nesené; dehaḥ — mé hmotné tĕlo; adya — dnes; eva — jistĕ; arthaḥ — cíl života; adhigataḥ — je poznán; prabho — ó Pane; tvat — Tvým; pāda — lotosovým nohám; bhājaḥ — ti, kdo slouží; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti; avāpuḥ — dosáhli; pāram — stavu transcendence; adhvanaḥ — vůči cestĕ (hmotné existence).

Překlad

Śrī Varuṇa řekl: Dnes mé tĕlo splnilo své poslání. Ano, dnes jsem dosáhl cíle svého života, ó Pane. Ti, kdo přijímají Tvé lotosové nohy, ó Osobnosti Božství, dokáží překonat cestu hmotné existence.

Význam

Varuṇa zde extaticky prohlašuje, že když nyní uvidĕl nekonečnĕ krásné tĕlo Pána Kṛṣṇy, svrchovanou mĕrou to vynahradilo všechny tĕžkosti spojené s přijetím hmotného tĕla. Nyní Varuṇa dosáhl arthy, cíle nebo pravé hodnoty svého života. Podoba Pána Kṛṣṇy je transcendentální, a proto ti, kdo přijímají Jeho lotosové nohy, překračují meze hmotné existence. Jedinĕ duchovnĕ nevĕdomé osoby tedy mohou považovat Pánovy lotosové nohy za hmotné.

10.28.6

Verš

namas tubhyaṁ bhagavate
brahmaṇe paramātmane
na yatra śrūyate māyā
loka-sṛṣṭi-vikalpanā

Synonyma

namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství; brahmaṇe — Absolutní Pravdĕ; parama-ātmane — Nejvyšší Duši; na — ne; yatra — v nĕmž; śrūyate — je slyšet o; māyā — klamné, hmotné energii; loka — tohoto svĕta; sṛṣṭi — stvoření; vikalpanā — jež zařizuje.

Překlad

Klaním se Ti, Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství, Absolutní Pravdo, Nejvyšší Duše, jenž v sobĕ nemáš ani stopu klamné energie, která zařizuje stvoření tohoto svĕta.

Význam

Slovo śrūyate je zde významné. Śruti neboli védskou literaturu tvoří autorizované výroky Pána samotného nebo Jeho osvícených představitelů. Ani Pán, ani uznávané duchovní autority by tedy nikdy neřekli, že Absolutní Pravda, Osobnost Božství, je poznamenaná nedostatkem v podobĕ klamu. Śrīla Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že slovo brahmaṇe zde vyjadřuje, že Pán je úplný sám o sobĕ, a výraz paramātmane vyjadřuje, že je vládcem všech živých bytostí.

Svrchovaná bytost, sama o sobĕ úplná a všemohoucí, tedy hmotné, klamné energii nepodléhá.

10.28.7

Verš

ajānatā māmakena
mūḍhenākārya-vedinā
ānīto ’yaṁ tava pitā
tad bhavān kṣantum arhati

Synonyma

ajānatā — neznalým; māmakena — mým služebníkem; mūḍhena — pošetilým; akārya-vedinā — neznajícím svou pravou povinnost; ānītaḥ — byl přiveden; ayam — tento človĕk; tava — Tvůj; pitā — otec; tat — to; bhavān — Ty, dobrotivý; kṣantum arhati — mĕl bys prosím odpustit.

Překlad

Tvého otce, jenž tady sedí, ke mnĕ přivedl jeden můj pošetilý, neznalý služebník, který nepochopil, co je jeho povinnost. Proto nám prosím odpusť.

Význam

Slovo ayam, „tento človĕk zde“, jasnĕ ukazuje, že Kṛṣṇův otec, Nanda Mahārāja, byl u toho, když Varuṇa mluvil. Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dokonce uvádí, že Varuṇa usadil Śrī Nandu na trůn posázený drahokamy a sám ho zdvořile uctíval.

Jednání Nandy Mahārāje, jenž vstoupil do vody tĕsnĕ před východem slunce, bylo vlastnĕ i po formální stránce v pořádku. Śrīla Jīva Gosvāmī uvádí následující vysvĕtlení ve svém komentáři k prvnímu verši této kapitoly: Po mimořádnĕ krátkém Ekādaśī trvajícím jen osmnáct hodin uplynulo již před svítáním asi šest hodin z lunárního dne, v nĕmž bylo třeba půst přerušit, tedy ze Dvādaśī. Jelikož při východu slunce by čas vhodný pro přerušení půstu vypršel, Nanda Mahārāja se rozhodl vstoupit do vody v dobĕ, která je jinak nepříznivá.

Varuṇův služebník mĕl samozřejmĕ znát tyto technické podrobnosti určené přísným následovníkům védských obřadů. Nanda Mahārāja navíc jednal jako otec Nejvyššího Pána, a proto byl nanejvýš posvátnou osobou nepodléhající nepatrným vesmírným byrokratům, jako byl Varuṇův pošetilý služebník.

10.28.8

Verš

mamāpy anugrahaṁ kṛṣṇa
kartum arhasy aśeṣa-dṛk
govinda nīyatām eṣa
pitā te pitṛ-vatsala

Synonyma

mama — mnĕ; api — dokonce; anugraham — milost; kṛṣṇa — ó Pane Kṛṣṇo; kartum arhasi — prosím učiň; aśeṣa — vše; dṛk — ó Ty, jenž vidíš; govinda — ó Govindo; nīyatām — budiž odveden; eṣaḥ — tento; pitā — otec; te — Tvůj; pitṛ-vatsala — ó Ty, jenž tak miluješ své rodiče.

Překlad

Ó Kṛṣṇo, který vidíš vše, prosím, udĕl i mnĕ svoji milost. Ó Govindo, velmi miluješ svého otce. Prosím, vezmi si ho domů.

10.28.9

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ prasāditaḥ kṛṣṇo
bhagavān īśvareśvaraḥ
ādāyāgāt sva-pitaraṁ
bandhūnāṁ cāvahan mudam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; prasāditaḥ — uspokojený; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; īśvara — všech vládců; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; ādāya — vzal a; agāt — šel; sva-pitaram — svého otce; bandhūnām — ke svým příbuzným; ca — a; āvahan — přinášející; mudam — radost.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, Pán pánů, jehož Varuṇa takto uspokojil, vzal svého otce a vrátil se domů ke svým příbuzným, kteří mĕli nesmírnou radost, že je vidí.

Význam

V této zábavĕ Pán Kṛṣṇa vznešeným způsobem předvádí své postavení Nejvyššího Pána všech pánů. Varuṇa, polobůh vládnoucí mořím, je velmi mocný, ale přesto s potĕšením uctíval dokonce i Kṛṣṇova otce, natož samotného Kṛṣṇu.

10.28.10

Verš

nandas tv atīndriyaṁ dṛṣṭvā
loka-pāla-mahodayam
kṛṣṇe ca sannatiṁ teṣāṁ
jñātibhyo vismito ’bravīt

Synonyma

nandaḥ — Nanda Mahārāja; tu — a; atīndriyam — nevídané; dṛṣṭvā — poté, co vidĕl; loka-pāla — vládnoucího božstva planety (oceánů), Varuṇy; mahā-udayam — velké bohatství; kṛṣṇe — Kṛṣṇovi; ca — a; sannatim — skládání poklon; teṣām — jimi (Varuṇou a jeho následovníky); jñātibhyaḥ — svým přátelům a příbuzným; vismitaḥ — užaslý; abravīt — povĕdĕl.

Překlad

Nanda Mahārāja žasl, jelikož poprvé v životĕ vidĕl velké bohatství Varuṇy, vládce mořské planety, a také vidĕl, jak Varuṇa a jeho služebníci pokornĕ vzdávali Kṛṣṇovi úctu. To vše Nanda popsal svým druhům pastevcům.

10.28.11

Verš

te cautsukya-dhiyo rājan
matvā gopās tam īśvaram
api naḥ sva-gatiṁ sūkṣmām
upādhāsyad adhīśvaraḥ

Synonyma

te — oni; ca — a; autsukya — plné dychtivosti; dhiyaḥ — jejich mysli; rājan — ó králi Parīkṣite; matvā — považující; gopāḥ — pastevci; tam — Jeho; īśvaram — za Nejvyššího Pána; api — snad; naḥ — nám; sva-gatim — své sídlo; sūkṣmām — transcendentální; upādhāsyat — udĕlí; adhīśvaraḥ — nejvyšší vládce.

Překlad

Pastevci si (poté, co slyšeli o Kṛṣṇovĕ zábavĕ s Varuṇou,) říkali, že Kṛṣṇa je jistĕ Nejvyšší Pán, a jejich mysli, ó králi, byly plné dychtivosti. Mysleli si: „Vezme nás Nejvyšší Pán do svého transcendentálního sídla?“

Význam

Pro pastevce bylo vzrušující slyšet, jak se Kṛṣṇa vydal zachránit svého otce do Varuṇova sídla. Najednou si uvĕdomili, že jsou vlastnĕ ve styku s Nejvyšší Osobností Božství a radostnĕ se mezi sebou dohadovali o příznivém místĕ, kam se odeberou po skončení současného života.

10.28.12

Verš

iti svānāṁ sa bhagavān
vijñāyākhila-dṛk svayam
saṅkalpa-siddhaye teṣāṁ
kṛpayaitad acintayat

Synonyma

iti — toto; svānām — svých oddaných; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; vijñāya — jelikož chápal; akhila-dṛk — jenž vidí vše; svayam — sám; saṅkalpa — vytoužené představy; siddhaye — pro uskutečnĕní; teṣām — jejich; kṛpayā — soucitnĕ; etat — toto (jak bude popsáno v dalším verši); acintayat — myslel si.

Překlad

Jelikož Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, vidí vše, ihned vĕdĕl, o čem pastevci uvažují. Chtĕl jim projevit svůj soucit tím, že jim splní jejich přání, a proto uvažoval takto.

10.28.13

Verš

jano vai loka etasminn
avidyā-kāma-karmabhiḥ
uccāvacāsu gatiṣu
na veda svāṁ gatiṁ bhraman

Synonyma

janaḥ — lidé; vai — jistĕ; loke — ve svĕtĕ; etasmin — tomto; avidyā — bez poznání; kāma — na základĕ tužeb; karmabhiḥ — kvůli jednání; ucca — mezi vyššími; avacāsu — a nižšími; gatiṣu — cíli; na veda — nepoznávají; svām — svůj; gatim — cíl; bhraman — putující.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa si říkal:) Lidé v tomto svĕtĕ putují nĕkdy do vyšších a jindy do nižších postavení, kterých dosahují činnostmi, jež konají podle svých tužeb a bez úplného poznání. Proto neznají svůj pravý cíl.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī podrobnĕ vysvĕtlil, jak se tento verš vztahuje na vĕčnĕ osvobozené obyvatele Śrī Vṛndāvanu, sídla Pána. Jedním ze základních filosofických principů Śrīmad-Bhāgavatamu je rozlišovat mezi dvĕma druhy iluze, Yoga-māyou a Mahā-māyou, duchovní a hmotnou existencí. I když je Kṛṣṇa Bůh, všemohoucí, vševĕdoucí Nejvyšší Bytost, Jeho důvĕrní společníci v duchovním svĕtĕ Ho tolik milují, že Ho vidí jako své milované dítĕ, přítele, milence a tak podobnĕ. Aby jejich extatická láska mohla překročit hranice pouhé úcty, zapomínají, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Bůh všech vesmírů, a tak se jejich čistá, důvĕrná láska donekonečna expanduje. Nĕkdo by mohl jejich chování vůči Kṛṣṇovi jako bezmocnému dítĕti, pohlednému nápadníkovi nebo milenci považovat za projev avidyi, neznalosti božského postavení Pána Kṛṣṇy, ale obyvatelé Vṛndāvanu ve skutečnosti neberou na vĕdomí Kṛṣṇův druhořadý majestát a svými city se silnĕ zamĕřují na Jeho nekonečnou krásu, která je podstatou Jeho existence.

Popisovat Pána Kṛṣṇu jako nejvyššího vládce a Boha témĕř připomíná politickou analýzu, protože to znamená zabývat se hierarchií moci a vlády. Tato analýza různých úrovní moci a stupňů vlády má svůj význam tehdy, když jedna bytost není plnĕ a s láskou odevzdaná jiné, výše postavené bytosti. Jinak řečeno, vláda je vnímána jen tehdy, existuje-li proti ní odpor. Například zbožný občan poslušný zákona vidí policistu jako přítele a dobrodince, kdežto zločinec v nĕm vidí hrozící symbol trestu. Ti, kterým vládní politika vyhovuje, nevnímají vládu tak, že je ovládá, ale spíše že jim pomáhá.

Pána Kṛṣṇu tedy vidí jako „vládce“ a tedy jako „Nejvyššího Boha“ ti, kdo nejsou plnĕ uchváceni Jeho krásou a Jeho zábavami. Ti, kdo Pána Kṛṣṇu milují, se zamĕřují na Jeho vznešené, přitažlivé rysy a vzhledem k tomu, jaký s Ním mají vztah, si moc nevšímají Jeho vládnoucí moci.

Jednoduchým důkazem toho, že obyvatelé Vraji překonali nižší úrovnĕ vĕdomí Boha, a ne že jich dosud nedosáhli, je skutečnost, že v průbĕhu Pánových zábav často „vzpomínají“ na to, že Kṛṣṇa je Bůh. Tato vzpomínka je obvykle udiví, neboť byli plnĕ pohroužení ve svém vnímání Kṛṣṇy jako přítele, milence a tak podobnĕ.

Slovem kāma se bĕžnĕ označuje hmotná touha nebo duchovní touha, která je tak silná, že ponĕkud připomíná silné hmotné touhy. Stále však zůstává základní rozdíl: hmotná touha je sobecká a sleduje vlastní uspokojení; duchovní touha je naprosto nesobecká a je čistĕ pro potĕšení toho druhého, Pána. Obyvatelé Vṛndāvanu konali své každodenní činnosti výhradnĕ pro potĕšení svého milovaného Kṛṣṇy.

Mĕli bychom mít na pamĕti, že Kṛṣṇa sestupuje do tohoto svĕta se zámĕrem vzbudit v živých bytostech zájem o návrat domů, zpátky k Bohu. K tomu jsou zapotřebí dvĕ vĕci: aby Jeho zábavy ukazovaly krásu duchovní dokonalosti a aby podmínĕné duše v tomto svĕtĕ cítily, že se jich tyto zábavy nĕjak týkají a byly pro nĕ tedy zajímavé. Bhāgavatam na mnoha místech uvádí, že Pán Kṛṣṇa hraje jako mladý herec a není pochyb o tom, že své vĕčné oddané zapojuje do divadelního představení. Zde tedy Pán Kṛṣṇa přemítá, že lidé tohoto svĕta jistĕ neznají svůj konečný cíl, a s jistou dávkou humoru také uvažuje o svých vĕčnĕ osvobozených společnících, kteří v tomto svĕtĕ hráli role obyčejných obyvatel pastevecké vesnice.

Kromĕ dvojího významu, který je v tomto verši zjevnĕ obsažený ve vztahu ke Kṛṣṇovým vĕčným společníkům, se zde Kṛṣṇa také zcela přímo a jasnĕ kriticky vyjadřuje o obyčejných lidech. Ve vztahu k podmínĕným duším, které putují tímto vesmírem, není Jeho prohlášení, že lidé jednají na základĕ nevĕdomosti a chtíče, zmírnĕné žádným hlubším, duchovním významem. Lidé jsou vĕtšinou nevĕdomí a s vážností nepřemýšlejí, kde je jejich konečný cíl. Pán Śrī Kṛṣṇa zde jako obvykle vyjadřuje nĕkolika jednoduchými slovy mnoho závažných a složitých sdĕlení. Jaké máme štĕstí, že Bůh není nĕjaké bezcitné energetické pole, transcendentní zářivá koule nebo úplná nicota, jak si Ho různí lidé představují! Ve skutečnosti je nejúžasnĕjší Osobností Božství, oplývající absolutními osobními vlastnostmi, a cokoliv dokážeme, to dokáže lépe – což ukazuje tím, jak dokonale vládne slovy.

10.28.14

Verš

iti sañcintya bhagavān
mahā-kāruṇiko hariḥ
darśayām āsa lokaṁ svaṁ
gopānāṁ tamasaḥ param

Synonyma

iti — takto; sañcintya — poté, co uvažoval; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; mahā-kāruṇikaḥ — nejmilostivĕjší; hariḥ — Pán Hari; darśayām āsa — ukázal; lokam — planetu, Vaikuṇṭhu; svam — svou; gopānām — pastevcům; tamasaḥ — hmotnou temnotou; param — nad.

Překlad

Poté, co takto hluboce zvážil situaci, ukázal dokonale milostivý Nejvyšší Pán Hari, Osobnost Božství, pastevcům své sídlo, které je nad hmotnou temnotou.

Význam

Z tohoto verše je zřejmé, že Absolutní Pravda existuje ve svém vĕčném sídle. My všichni usilujeme o to, abychom žili co nejpohodlnĕji, v pokojném a krásném prostředí. Jak můžeme chtít ve jménu „logiky“ upírat Nejvyššímu Pánu, který nás stvořil, svrchovanĕ krásné a pohodlné sídlo, jemuž lidé říkají království Boha?

10.28.15

Verš

satyaṁ jñānam anantaṁ yad
brahma-jyotiḥ sanātanam
yad dhi paśyanti munayo
guṇāpāye samāhitāḥ

Synonyma

satyam — nezničitelné; jñānam — poznání; anantam — neomezené; yat — jež; brahma — absolutní; jyotiḥ — záři; sanātanam — vĕčnou; yat — již; hi — jistĕ; paśyanti — vidí; munayaḥ — mudrci; guṇa — kvality hmotné přírody; apāye — když ustoupí; samāhitāḥ — pohroužení v transu.

Překlad

Pán Kṛṣṇa vyjevil nezničitelnou duchovní záři, která je neomezená, vĕdomá a vĕčná. Mudrci vidí tuto duchovní existenci v transu, když je jejich vĕdomí oproštĕné od kvalit hmotné přírody.

Význam

Ve 14. sloce vyjevil Pán Kṛṣṇa obyvatelům Vṛndāvanu své sídlo, duchovní planetu Kṛṣṇaloku. Ta spolu s nesčetným množstvím dalších Vaikuṇṭh plave v nekonečném oceánu duchovního svĕtla zvaného brahmajyoti. Toto duchovní svĕtlo vlastnĕ tvoří duchovní nebe, které Kṛṣṇa obyvatelům Vṛndāvanu přirozenĕ také vyjevil. Když chceme například dítĕti ukázat mĕsíc, řekneme mu: „Podívej se nahoru na nebe. Vidíš, támhle na nebi je mĕsíc.“ Tak Pán Kṛṣṇa vyjevil obyvatelům Vṛndāvanu celé rozlehlé duchovní nebe, ale jak zdůrazňuje 14. i následující 16. sloka, skutečným cílem Pánových společníků je Jeho duchovní planeta.

10.28.16

Verš

te tu brahma-hradam nītā
magnāḥ kṛṣṇena coddhṛtāḥ
dadṛśur brahmaṇo lokaṁ
yatrākrūro ’dhyagāt purā

Synonyma

te — oni; tu — a; brahma-hradam — do jezera zvaného Brahma-hrada; nītāḥ — přivedeni; magnāḥ — ponořeni; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; ca — a; uddhṛtāḥ — pozvednuti; dadṛśuḥ — spatřili; brahmaṇaḥ — Absolutní Pravdy; lokam — transcendentální planetu; yatra — kde; akrūraḥ — Akrūra; adhyagāt — vidĕl; purā — dříve.

Překlad

Pán Kṛṣṇa přivedl pastevce k jezeru Brahma-hrada, nechal je ponořit se do vody a potom je z ní pozvedl. Pastevci spatřili planetu Absolutní Pravdy na stejném místĕ, kde Akrūra vidĕl duchovní svĕt.

Význam

Neomezená expanze duchovního svĕtla nazvaná v 15. sloce brahmajyoti je přirovnána k jezeru zvanému Brahma-hrada. Pán Kṛṣṇa ponořil pastevce do tohoto jezera v tom smyslu, že je ponořil do vĕdomí neosobního Brahmanu. Slovo uddhṛtāḥ však vyjadřuje, že potom je pozvedl k vyššímu pochopení, k vĕdomí Pána, Osobnosti Božství, na Jeho vlastní planetĕ. Zde je jasnĕ řečeno: dadṛśur brahmaṇo lokam – vidĕli, tak jako Akrūra, transcendentální sídlo Absolutní Pravdy.

Takto lze stručnĕ shrnout vývoj vĕdomí: V bĕžném stavu vĕdomí vnímáme rozmanitost hmotných vĕcí, která nás přitahuje. Když pokročíme do prvního stádia duchovního vĕdomí, hmotnou rozmanitost transcendujeme a místo ní se zamĕřujeme na nerozlišenou jednotu za vším, která umožňuje existenci mnoha podob. Když se nakonec povzneseme k vĕdomí Kṛṣṇy, zjistíme, že absolutní, duchovní jednota obsahuje svou vlastní vĕčnou rozmanitost. Jelikož tento svĕt je pouhým stínem vĕčné existence, můžeme očekávat, že v jednotĕ najdeme duchovní pestrost, a přesnĕ tu nacházíme v posvátném textu Śrīmad-Bhāgavatamu.

Všímaví čtenáři možná postřehli, že zábava týkající se Akrūry se v Bhāgavatamu odehrává pozdĕji, až po této epizodĕ s pastevci. Důvodem, proč Śukadeva Gosvāmī říká, že Akrūra vidĕl Vaikuṇṭhu „dříve“ (purā), je to, že všechny tyto události probĕhly o mnoho let dříve než rozhovor mezi Śukadevou Gosvāmīm a Mahārājem Parīkṣitem.

10.28.17

Verš

nandādayas tu taṁ dṛṣṭvā
paramānanda-nivṛtāḥ
kṛṣṇaṁ ca tatra cchandobhiḥ
stūyamānaṁ su-vismitāḥ

Synonyma

nanda-ādayaḥ — pastevci v čele s Nandou Mahārājem; tu — a; tam — to; dṛṣṭvā — když vidĕli; parama — nejvyšší; ānanda — extází; nivṛtāḥ — přemoženi radostí; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; ca — a; tatra — tam; chandobhiḥ — védskými hymny; stūyamānam — opĕvovaného; su — velmi; vismitāḥ — překvapení.

Překlad

Nanda Mahārāja a ostatní pastevci při pohledu na transcendentální sídlo pocítili nejvyšší štĕstí. Zvláštĕ je udivilo, že tam vidí samotného Kṛṣṇu a kolem Nĕho zosobnĕné Védy, které Ho opĕvovaly.

Význam

Obyvatelé Vṛndāvanu se sice považovali za obyčejné lidi, ale Pán Kṛṣṇa chtĕl, aby vĕdĕli o svém neobyčejném štĕstí. Proto jim v jezeře na řece Yamunĕ ukázal své osobní sídlo. Pastevci žasli, když vidĕli, že v království Boha panuje stejná duchovní atmosféra jako v jejich pozemském Vṛndāvanu, a že tak jako byl Pán Kṛṣṇa osobnĕ přítomný v jejich Vṛndāvanu, byl přítomný i v jejich jedinečné vizi jako Pán duchovního svĕta.

Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura uvádí, co tyto verše zdůrazňují: nejenže Pán Kṛṣṇa ukázal pastevcům Vaikuṇṭhu, ale vyjevil přímo svou Kṛṣṇaloku, nejvznešenĕjší z vĕčných sídel a přirozený domov obyvatel Vṛndāvanu, kteří milovali Kṛṣṇu více než kdokoliv jiný.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Kṛṣṇa zachraňuje Nandu Mahārāje ze sídla Varuṇy“.

KAPITOLA DVACÁTÁ DEVÁTÁ

Kṛṣṇa a gopī se scházejí k tanci rāsa

10.29.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
bhagavān api tā rātṛīḥ
śāradotphulla-mallikāḥ
vīkṣya rantuṁ manaś cakre
yoga-māyām upāśritaḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva, syn Śrīly Badarāyaṇy Vedavyāsy, řekl; bhagavān — Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství; api — ačkoliv; tāḥ — ony; rātrīḥ — noci; śārada — podzimní: utphulla  –  kvetoucí; mallikāḥ — jasmínové kvĕty; vīkṣya — když vidĕl; rantum — tĕšit se z lásky; manaḥ cakre — usmyslel si; yogamāyām — ke své duchovní energii, jež umožňuje nemožné; upāśritaḥ — uchylující se.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi řekl: Śrī Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství a v plné míře oplývá všemi vznešenými vlastnostmi. Přesto, když vidĕl ty podzimní noci provonĕné kvetoucími jasmíny, začal pomýšlet na milostné hrátky. Pro splnĕní svých zámĕrů využil svou vnitřní energii.

Význam

Na začátku slavného vyprávĕní o Kṛṣṇovĕ tanci rāsa neboli tanci lásky s krásnými mladými dívkami v mysli obyčejných lidí nevyhnutelnĕ vytanou otázky, nakolik je to vhodné, aby se Bůh uprostřed podzimní noci ozářené úplňkem vĕnoval romantickému tanci s mnoha dívkami. Ve svém popisu Pánova tance rāsa v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, Śrīla Prabhupāda velmi pečlivĕ vysvĕtluje duchovní čistotu tĕchto transcendentálních činností. Velcí učitelé neboli ācāryové, kteří jsou pokročilými znalci vĕdy o Kṛṣṇovi, nenechávají nikoho na pochybách ohlednĕ toho, že Pánu Kṛṣṇovi nic nechybí a je spokojený sám o sobĕ, nemá žádné hmotné touhy, které jsou koneckonců projevem pocitu určité neúplnosti či nedostatku.

Materialisté a stoupenci neosobní filosofie zatvrzele odmítají autorizované vysvĕtlení transcendentální povahy Śrī Kṛṣṇy. Přitom není důvod popírat nádhernou realitu absolutní osoby schopné absolutních romantických činností, ve srovnání s nimiž je naše takzvaná romantika pouhým stínem či zvráceným odrazem. Iracionálnĕ trvat na tom, že hmotné činnosti nemohou být odrazem dokonalých duchovních činností Boha, ukazuje nedostatek emocionální představivosti tĕch, kdo odmítají realitu Śrī Kṛṣṇy. Toto psychologické rozpoložení neoddaných, které je vede k horlivému popírání samotné existence absolutní osoby, se dá bohužel stručnĕ označit jako závist, neboť naprostá vĕtšina impersonalistických kritiků chtivĕ holduje vlastním romantickým zážitkům, které považují za zcela reálné a dokonce za „duchovní“.

Skutečným svrchovaným milencem je Pán Kṛṣṇa. Vedānta-sūtra začíná prohlášením, že Absolutní Pravda je zdrojem všeho, a dokonce i západní filosofie pochází z ponĕkud nemotorného pokusu nalézt původní Jednotu za zdánlivou mnohotvárností hmotné existence. Milostná láska, která je jedním z nejintenzívnĕjších a nejpoutavĕjších zážitků lidské existence, tĕžko nemůže mít nic společného se svrchovanou realitou.

Ve skutečnosti je milostná láska, kterou zažívají lidské bytosti, pouhým odrazem duchovní reality, kde tatáž láska existuje v absolutním, původním čistém stavu. Zde je tedy jasnĕ řečeno, že když si Kṛṣṇa usmyslel, že si vychutná romantickou atmosféru podzimu, „uchýlil se ke své duchovní energii“ (yoga-māyām upāśritaḥ). Duchovní povaha milostných her Pána Kṛṣṇy je hlavní téma této části Śrīmad-Bhāgavatamu.

Žena je přitažlivá sladkostí svého hlasu, krásou a jemností, okouzlující vůní a nĕhou a také šikovností a znalostí hudby a tance. Mladé gopī z Vṛndāvanu, jež jsou vnitřní energií Pána Kṛṣṇy, jsou nejpřitažlivĕjší ženy ze všech a tato kapitola hovoří o tom, jak se Pán Kṛṣṇa tĕšil z jejich půvabných ženských vlastností, přestože – jak uvádí Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura – Mu bylo v dobĕ, kdy tyto události probíhaly, pouhých osm let.

Lidem bĕžnĕ radĕjí chtĕjí, aby Bůh byl jen svĕdkem jejich romantických epizod. Když hoch touží po dívce nebo dívka po chlapci, nĕkdy se modlí k Bohu pro naplnĕní svého požitku. Tyto lidi šokuje a dĕsí zjištĕní, že si Pán může užívat svých vlastních láskyplných vztahů prostřednictvím svých vlastních transcendentálních smyslů. Pravda je taková, že Śrī Kṛṣṇa je původní Amor, a tato část Bhāgavatamu popíše Jeho vzrušující milostné zábavy.

Když Pán Kṛṣṇa sestupuje na Zemi, Jeho duchovní tĕlo se zdánlivĕ rodí a roste s tím, jak projevuje své rozmanité zábavy. Své jinošství by si Pán sotva nechal utéct, aniž by projevil svrchované milostné hrátky mezi mladým chlapcem a mladými dívkami. Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura proto cituje Śrīlu Rūpu Gosvāmīho: kaiśoraṁ saphalī-karoti kalayan kuñje vihāraṁ hariḥ. „Pán Hari dokonale završuje své mládí, když v křovinách vṛndāvanského lesa pořádá láskyplné zábavy.“

10.29.2

Verš

tadoḍurājaḥ kakubhaḥ karair mukhaṁ
prācyā vilimpann aruṇena śantamaiḥ
sa carṣaṇīnām udagāc chuco mṛjan
priyaḥ priyāyā iva dīrgha-darśanaḥ

Synonyma

tadā — tehdy; uḍu-rājaḥ — mĕsíc, král hvĕzd; kakubhaḥ — obzoru; karaiḥ — svýma „rukama“ (paprsky); mukham — tvář; prācyāḥ — východního; vilimpan — když potřel; aruṇena — načervenalou barvou; śam-tamaiḥ — (svými paprsky) jež velmi konejší; saḥ — on; carṣaṇīnām — všech, kteří přihlíželi; udagāt — vyšel; śucaḥ — neštĕstí; mṛjan — smazávající; priyaḥ — milovaný manžel; priyāyāḥ — své drahé ženy; iva — jako; dīrgha — po dlouhé dobĕ; darśanaḥ — opĕt vidĕný.

Překlad

Tehdy vyšel mĕsíc, jenž konejšivými paprsky nabarvil tvář východního obzoru načerveno, a zahnal tak trápení všech, kteří jeho východu přihlíželi. Mĕsíc byl jako milovaný manžel, který se vrací po dlouhodobé nepřítomnosti a zdobí tvář své drahé ženy červenou kuṅkumou.

Význam

Mladý Kṛṣṇa zapojil svou vnitřní energii a ta ihned vytvořila atmosféru podnĕcující milostnou lásku.

10.29.3

Verš

dṛṣṭvā kumudvantam akhaṇḍa-maṇḍalaṁ
ramānanābhaṁ nava-kuṅkumāruṇam
vanaṁ ca tat-komala-gobhī rañjitaṁ
jagau kalaṁ vāma-dṛśāṁ manoharam

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕl; kamut-vantam — otevírající lotosy kumuda, které kvetou v noci; akhaṇḍa — neporušený; maṇḍalam — kotouč jehož obličeje; ramā — bohynĕ štĕstí; ānana — (připomínající) obličej; ābham — jehož svĕtlo; nava — novou; kuṅkuma — rumĕlkou; aruṇam — zarudlé; vanam — les; ca — a; tat — toho mĕsíce; komala — jemnými; gobhiḥ — paprsky; rañjitam — zabarvený; jagau — hrál na flétnu; kalam — sladce; vāma-dṛśām — pro dívky s půvabnýma očima; manaḥ-haram — okouzlující.

Překlad

Pán Kṛṣṇa vidĕl, jak neporušený kotouč mĕsíce v úplňku svítí rudou září novĕ nanesené rumĕlky, jako kdyby to byl obličej bohynĕ štĕstí. Vidĕl také, jak se vlivem mĕsíce otevírají lotosy kumuda a jak jeho paprsky jemnĕ zabarvují les. Pán tedy začal sladce hrát na svou flétnu a přitahovat mysli gopī s nádhernýma očima.

Význam

Slovo jagau v tomto verši vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa hrál na flétnu písnĕ, což je potvrzeno ve sloce 40 slovy kā stry aṅga te kala-padāyata-veṇu-gītā. Slovo ramā může označovat nejen choť Pána Viṣṇua, ale také Śrīmatī Rādhārāṇī, původní bohyni štĕstí. Pán Kṛṣṇa se narodil v dynastii boha Mĕsíce a zde hraje mĕsíc významnou roli při přípravĕ Pánova vstupu do středu tance rāsa.

10.29.4

Verš

niśamya gītāṁ tad anaṅga-vardhanaṁ
vraja-striyaḥ kṛṣṇa-gṛhīta-mānasāḥ
ājagmur anyonyam alakṣitodyamāḥ
sa yatra kānto java-lola-kuṇḍalāḥ

Synonyma

niśamya — když slyšely; gītam — hudbu; tat — tu; anaṅga — Amora; vardhanam — která posiluje; vraja-striyaḥ — mladé ženy z Vraji; kṛṣṇa — Kṛṣṇou; gṛhīta — uchvácené; mānasāḥ — jejichž mysli; ājagmuḥ — šly; anyonyam — jedna druhé; alakṣita — aniž by si všimly; udyamāḥ — jejichž snaha; saḥ — On; yatra — kde; kāntaḥ — jejich milý; java — ze spĕchu; lola — houpající se; kuṇḍalāḥ — jejichž náušnice.

Překlad

Když mladé ženy z Vṛndāvanu uslyšely píseň Kṛṣṇovy flétny, která vzbuzuje romantické pocity, Pán uchvátil jejich mysli. Vydaly se tam, kde čekal jejich milý, aniž vĕdĕly jedna o druhé, a bĕžely tak rychle, až se jim houpaly náušnice.

Význam

Každá gopī šla zjevnĕ potají, aby svým sokyním neodhalila skutečnost, že mladý Kṛṣṇa má náladu na romantické zážitky. Śrīla Viśvanātha Cakravartī líčí situaci tímto poetickým popisem:

„Kṛṣṇa způsobil svou hrou na flétnu ve Vṛndāvanu hroznou krádež. Píseň Jeho flétny vstoupila ušima gopī do niterné pokladnice jejich srdcí. Ta úžasná hudba ukradla všechny jejich nejvĕtší cennosti – rozvážnost, stydlivost, bázlivost a schopnost rozlišovat spolu s jejich samotnou myslí – a ve zlomku sekundy tato hudba předala všechno to zboží Kṛṣṇovi. Teď se každá gopī vydala za Pánem s prosíkem, aby jí její majetek vrátil. Každá ta krásná dívka si myslela: ,Musím chytit toho velkého zlodĕjè a s tím bĕžely vpřed, aniž by vĕdĕly jedna o druhé.“

10.29.5

Verš

duhantyo ’bhiyayuḥ kāścid
dohaṁ hitvā samutsukāḥ
payo ’dhiśritya saṁyāvam
anudvāsyāparā yayuḥ

Synonyma

duhantyaḥ — uprostřed dojení krav; abhiyayuḥ — odešly; kāścit — nĕkteré; doham — dojení; hitvā — když zanechaly; samutsukāḥ — krajnĕ dychtivé; payaḥ — mléko; adhiśritya — poté, co umístily na plotnu; saṁyāvam — koláče z mouky; anudvāsya — aniž by vytáhly z pece; aparāḥ — jiné; yayuḥ — šly.

Překlad

Nĕkteré gopī v dobĕ, kdy zaslechly Kṛṣṇovu flétnu, dojily krávy. Přestaly a utíkaly za Ním. Jiné nechaly mléko se srazit na plotnĕ a další nechaly spálit koláče v peci.

Význam

Zde je ukázána dychtivost pasaček krav, které byly tak láskyplnĕ oddané mladému Kṛṣṇovi.

10.29.6-7

Verš

pariveṣayantyas tad dhitvā
pāyayantyaḥ śiśūn payaḥ
śuśrūṣantyaḥ patīn kāścid
aśnantyo ’pāsya bhojanam

limpantyaḥ pramṛjantyo ’nyā
añjantyaḥ kāśca locane
vyatyasta-vastrābharaṇāḥ
kāścit kṛṣṇāntikaṁ yayuḥ

Synonyma

pariveṣayantyaḥ — oblékání; tat — toho; hitvā — když zanechaly; pāyayantyaḥ — kojení; śiśūn — svých dĕtí; payaḥ — mlékem; śuśrūṣantyaḥ — osobní služby; patīn — svým manželům; kāścit — nĕkteré z nich; aśnantyaḥ — které jedly; apāsya — ponechaly stranou; bhojanam — své pokrmy; limpantyaḥ — líčení; pramṛjantyaḥ — čištĕní svých tĕl olejíčky; anyāḥ — jiné; añjantyaḥ — nanášení kajjalu; kāśca — nĕkteré; locane — na oči; vyatyasta — špatnĕ oblečené; vastra — jejich šaty; ābharaṇāḥ — a ozdoby; kāścit — nĕkteré z nich; kṛṣṇa-antikam — do blízkosti Pána Kṛṣṇy; yayuḥ — šly.

Překlad

Nĕkteré z nich se oblékaly, kojily svá nemluvňata nebo osobnĕ sloužily svým manželům, ale všechny zanechaly tĕchto povinností a šly se setkat s Kṛṣṇou. Jiné gopī večeřely, myly se, líčily se nebo si nanášely kajjal na oči. Všechny gopī však s tĕmito činnostmi okamžitĕ přestaly, a přestože mĕly šaty a ozdoby zcela neupravené, spĕchaly za Kṛṣṇou.

10.29.8

Verš

tā vāryamāṇāḥ patibhiḥ
pitṛbhir bhrātṛ-bandhubhiḥ
govindāpahṛtātmāno
na nyavartanta mohitāḥ

Synonyma

tāḥ — ony; vāryamāṇāḥ — zadržované; patibhiḥ — manžely; pitṛbhiḥ — otci; bhrātṛ — bratry; bandhubhiḥ — a dalšími příbuznými; govinda — Pánem Kṛṣṇou; apahṛta — ukradená; ātmānaḥ — jejich vlastní já; na nyavartanta — nevrátily se; mohitāḥ — okouzlené.

Překlad

Jejich manželé, otcové, bratři a další příbuzní se je snažili zastavit, ale Kṛṣṇa se již zmocnil jejich srdcí. Byly okouzlené tóny Jeho flétny a odmítly se vrátit.

Význam

Nĕkteré mladé gopī byly vdané a jejich manželé se je snažili zastavit. Svobodné dívky musely jednat se svými otci, bratry a dalšími příbuznými. Nikdo z nich by za normálních okolností v noci do lesa nepustil samotná ani jejich mrtvá tĕla, ale Pán Kṛṣṇa již použil svou vnitřní energii, a tak se celý romantický příbĕh nerušenĕ rozvíjel.

10.29.9

Verš

antar-gṛha-gatāḥ kāścid
gopyo ’labdha-vinirgamāḥ
kṛṣṇaṁ tad-bhāvanā-yuktā
dadhyur mīlita-locanāḥ

Synonyma

antaḥ-gṛha — ve svých domech; gatāḥ — přítomné; kāścit — nĕkteré; gopyaḥ — gopī; alabdha — když nezískaly; vinirgamāḥ — možnost odejít; kṛṣṇam — o Śrī Kṛṣṇovi; tat-bhāvanā — extatickou láskou k Nĕmu; yuktāḥ — plnĕ obdařené; dadhyuḥ — meditovaly; mīlita — se zavřenýma; locanāḥ — očima.

Překlad

Nĕkterým gopīm se ale nepodařilo ze svých domů odejít, takže zůstaly doma a se zavřenýma očima meditovaly o Pánu s čistou láskou.

Význam

V celém desátém zpĕvu uvádí Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura ke Kṛṣṇovým zábavám podrobné poetické komentáře. Není vždy možné sem tyto rozsáhlé popisy zahrnout, ale jeho poznámky k tomuto verši ocitujeme celé. Vřele doporučujeme učené vaiṣṇavské komunitĕ, aby nĕkterý způsobilý oddaný Pána představil celý komentář Śrīly Viśvanātha Cakravartīho k desátému zpĕvu jako samostatnou knihu, což nepochybnĕ ocení jak oddaní, tak neoddaní. Tento verš komentuje ācārya takto:

„V této souvislosti provedeme rozbor podle metody, kterou popisuje Śrīla Rūpa Gosvāmī ve svém Ujjvala-nīlamaṇi. Existují dvĕ kategorie gopī: vĕčnĕ dokonalé (nitya-siddha) a ty, které dosáhly dokonalosti praktikováním bhakti-yogy (sādhana-siddha). Sādhana-siddhy se také dĕlí na dvĕ kategorie: ty, které patří ke zvláštním skupinám, a ty, které ne. A gopī patřící ke zvláštním skupinám jsou také dvojí: śruti-cārī, pocházející ze skupiny zosobnĕných Véd, a ṛṣi-cārī, pocházející ze skupiny mudrců, kteří vidĕli Pána Rāmacandru v lese Daṇḍakāraṇya.

Stejné rozdĕlení gopī do čtyř tříd uvádí Padma Purāṇa:

gopyas tu śrutayo jñeyā
ṛṣi-jā gopa-kanyakāḥ
deva-kanyāś ca rājendra
na mānuṣyāḥ kathañcana

,Rozumí se, že nĕkteré gopī jsou zosobnĕná védská písma, zatímco jiné jsou znovuzrození mudrci, dcery pastevců nebo dívky z rodin polobohů. V žádném případĕ však ani jedna z nich není obyčejnou lidskou bytostí, můj milý králi.̀ Zde se dozvídáme, že i když gopī vypadaly jako lidské dívky z rodin pastevců, ve skutečnosti jimi nebyly. Je tedy vyvráceno tvrzení, že jsou smrtelné.

Dcery pastevců, které jsou zde zmínĕny jako gopa-kanyāḥ, musí být vĕčnĕ dokonalé, neboť o nich nikdy neslyšíme, že by konaly jakoukoliv sādhanu. Jejich zdánlivá sādhana, kdy v roli gopī uctívaly bohyni Kātyāyanī, jen projevuje způsob, jakým si hrály na lidské bytosti, a Bhāgavatam o tomto uctívání vypráví jen proto, aby ukázal, jak přijaly role pasaček krav se vším všudy.

To, že gopa-kanyā gopī jsou ve skutečnosti nitya-siddhy, vĕčnĕ dokonalé oddané Pána, prohlašuje výrok v Brahma-saṁhitĕ (5.37): ānanda-cinmaya-rasa-pratibhāvitābhiḥ, který dokládá, že jsou Pánovou duchovní energií blaženosti. Rovnĕž Gautamīya-tanra uvádí: hlādinī yā mahā-śaktiḥ. Dalším svĕdectvím jejich vĕčné dokonalosti je, že tyto gopī jsou jako vĕčné společnice Pána Kṛṣṇy, svého milence, zmínĕny společnĕ s Ním v osmnáctislabičné mantře, desetislabičné mantře a dalších, a také to, že uctívání tĕchto manter, stejnĕ jako śruti, která je uvádĕjí, probíhá odnepamĕti.

Deva-kanyāḥ, dcery polobohů zmínĕné ve verši, který začíná slovy sambhavas tv amara-striyaḥ, jsou ve Śrī Ujjvala-nīlamaṇi označeny za částečné expanze tĕch gopī, které jsou vĕčnĕ dokonalé. Že śruti-cārī gopī, zosobnĕné Védy, jsou sādhana-siddhy, se rozumí z jejich vlastních slov, jež cituje Bṛhad-vāmana Purāṇa:

kandarpa-koṭi-lāvaṇye
tvayi dṛṣṭe manāṁsi naḥ
kāminī-bhāvam āsādya
smara-kṣubdhānya-saṁśayāḥ

yathā tval-loka-vāsinyaḥ
kāma-tattvena gopikāḥ
bhajanti ramaṇaṁ matvā
cikīrṣājaninas tathā

,Od té doby, co jsme spatřily Tvou tvář, která oplývá krásou miliónů Amorů, jsou naše mysli posedlé chtivou touhou po Tobĕ, jakou mívají mladé dívky, a na všechna ostatní lákadla jsme zapomnĕly. Vyvinuly jsme touhu jednat s Tebou tak, jak s Tebou jednají gopī, které sídlí na Tvé transcendentální planetĕ a které projevují Amorovy sklony, když Tĕ uctívají s představou, že jsi jejich milenec.̀

Ṛṣi-cārī gopī jsou také sādhana-siddhy, jak uvádí Ujjvala-nīlamaṇi: gopālopāsakāḥ pūrvam aprāptābhīṣṭa-siddhayaḥ. Dříve byly všechny mahārṣii žijícími v lese Daṇḍaka. O tom nacházíme doklad v Uttara-khaṇḍĕ Padma Purāṇy:

dṛṣṭvā rāmaṁ hariṁ tatra
bhoktum aicchan su-vigraham
te sarve strītvam āpannāḥ
samudbhūtāś ca gokule
hariṁ samprāpya kāmena
tato muktā bhavārṇavāt

Tento verš uvádí, že poté, co mudrci v lese Daṇḍaka spatřili Pána Rāmacandru, zatoužili si užívat s Pánem Harim (Kṛṣṇou). To znamená, že pohled na krásu Pána Rāmy jim připomnĕl Pána Hariho, Gopāla, jehož uctívali, a chtĕli s Ním zakoušet potĕšení. Stud jim však zabránil podle této touhy jednat, načež jim Pán Śrī Rāma, který je jako strom přání, udĕlil svou milost, i když své přání nevyjádřili slovy. Tak se jejich touha splnila, což vyjadřují slova následující po te sarve. Díky svému chtivému zalíbení se vysvobodili z oceánu hmotné existence, kolobĕhu zrození a smrti, a zároveň dosáhli možnosti stýkat se s Pánem Harim ve vztahu milenecké lásky.

Rozumí se, že ty gopī, které byly donuceny zůstat doma, jak uvádí tento verš Bhāgavatamu, byly ty, které už mĕly své dĕti. Tato skutečnost je zřejmá z pozdĕjších veršů: mātaraḥ pitaraḥ putrāḥ (Bhāg. 10.29.20), yat-paty-apatya-suhṛdām anuvṛttir aṅga (Bhāg. 10.29.32) a pati-sutānvaya-bhrātṛ-bāndhavān (Bhāg. 10.31.16). Śrīla Kavi-karṇapūra Gosvāmī o tom mluví ve svých komentářích k desátému zpĕvu. Nebudeme se snažit opakovat všechny jeho myšlenky týkající se tohoto verše, ale uvedeme podstatu jeho výkladu:

,Když mudrci, kteří uctívali Pána Gopāla, vidĕli osobní podobu Pána Śrī Rāmacandry, okamžitĕ se povznesli na zralou úroveň spontánní oddanosti a tak automaticky dosáhli stádií pevné víry, zalíbení a připoutanosti. Ještĕ však nebyli úplnĕ oproštĕni ode všeho znečištĕní hmotou, a proto Śrī Yogamāyā-devī zařídila, aby se narodili z lůn gopī a stali se dcerami pasačkami. Ve styku s vĕčnĕ dokonalými gopīmi nĕkteré z tĕchto nových gopī hned po dosažení puberty plnĕ projevily pūrva-ragu, láskyplné zalíbení v Kṛṣṇovi (které se rozvíjí ještĕ před setkáním s milovanou osobou). Jakmile tyto nové gopī získaly možnost přímého setkání s Kṛṣṇou a tĕlesnĕ se s Ním sdružovaly, spálilo to všechno jejich zbývající znečištĕní a dosáhly pokročilých stádií premy, snehy a tak dále.

Přestože gopī žily se svými manželi pastevci, vlivem Yogamāyi zůstaly nespokvrnĕné pohlavním stykem s nimi – mĕly čistĕ duchovní tĕla, se kterými si Kṛṣṇa užíval. Tu noc, kdy zaslechly Kṛṣṇovu flétnu, se je jejich manželé snažili zastavit, ale díky milostivé pomoci Yogamāyi mohly sādhana-siddha-gopī jít za svým milým společnĕ s nitya-siddha-gopīmi.

Jiné gopī ale nemĕly to štĕstí, aby se mohly stýkat s nitya-siddha-gopīmi a jinými pokročilými gopīmi, a proto nedospĕly do stádia premy, takže jejich znečištĕní nebylo zcela spálené. Vdaly se za pastevce krav a po pohlavním styku s nimi porodily dĕti. Zakrátko však i tyto gopī rozvinuly svou pūrva-ragu díky tomu, že si ve styku s pokročilejšími gopīmi osvojily silnou touhu po tĕlesném styku s Kṛṣṇou. Když se kvalifikovaly pro přijetí milosti gopī, které již dosáhly dokonalosti, nabyly transcendentálních tĕl vhodných k tomu, aby skýtaly požitek Kṛṣṇovi. Když jim pak Yogamāyā nepomohla vzepřít se manželům, kteří jim bránili odejít ven, cítily to jako to nejhorší neštĕstí. Své manžely, bratry, otce a další členy rodiny vidĕly jako nepřátele a ocitly se na prahu smrti. Tak jako jiné ženy při umírání vzpomínají na své matky a ostatní příbuzné, tyto gopī vzpomínaly na jediného přítele svého života, Kṛṣṇu, jak uvádí tento verš Bhāgavatamu začínající slovem antar.

Je zde naznačeno, že tyto ženy nemohly odejít, protože je zadržovali jejich manželé, kteří před nimi stáli s holemi v rukách a kárali je. I když byly tyto gopī trvale pohroužené v lásce ke Kṛṣṇovi, v tu chvíli o Nĕm zvláštĕ meditovaly a v duchu volaly: „Bĕda, bĕda, ó jediný příteli našeho života! Ó oceáne umĕleckých dovedností z vṛndāvanského lesa! Prosím, nechť se v nĕkterém z příštích životů staneme Tvými milenkami, když tentokrát nemůžeme spatřit Tvou lotosu podobnou tvář na vlastní oči. Budiž, budeme na Tebe hledĕt v mysli.“ Každá gopī tímto způsobem v nitru naříkala, stála tam se zavřenýma očima a hluboce o Nĕm meditovala.̀“

10.29.10-11

Verš

duḥsaha-preṣṭha-viraha-
tīvra-tāpa-dhutāśubhāḥ
dhyāna-prāptācyutāśleṣa-
nirvṛtyā kṣīṇa-maṅgalāḥ

tam eva paramātmānaṁ
jāra-buddhyāpi saṅgatāḥ
jahur guṇa-mayaṁ dehaṁ
sadyaḥ prakṣīṇa-bandhanāḥ

Synonyma

duḥsaha — nesnesitelného; preṣṭha — od jejich milého; viraha — z odloučení; tīvra — silnou; tāpa — palčivou bolestí; dhuta — odstranĕné; aśubhāḥ — vše nepříznivé v srdci; dhyāna — meditací; prāpta — nabytou; acyuta — neklesajícího Pána Śrī Kṛṣṇy; āśleṣa — vyvolanou objetím; nirvṛtyā — radostí; kṣīṇa — zmenšené na nulu; maṅgalāḥ — jejich příznivé karmické reakce; tam — Jeho; eva — ačkoliv; parama-ātmānam — Nadduše; jāra — za milence; buddhyā — když považovaly; api — nicménĕ; saṅgatāḥ — získávající Jeho přímou společnost; jahuḥ — vzdaly se; guṇa-mayam — složených z kvalit hmotné přírody; deham — svých tĕl; sadyaḥ — okamžitĕ; prakṣīṇa — zcela zničená; bandhanāḥ — všechna jejich karmická pouta.

Překlad

U tĕch gopī, které nemohly jít za Kṛṣṇou, vyvolalo nesnesitelné odloučení od jejich milého silnou bolest, která spálila všechnu nepříznivou karmu. V meditaci o Nĕm poznaly Jeho objetí a extáze, kterou tehdy pocítily, vyčerpala jejich hmotnou zbožnost. I když je Pán Kṛṣṇa Nejvyšší Duše, tyto dívky o Nĕm uvažovaly jednoduše jako o svém milenci a v této důvĕrné náladĕ se s Ním sdružovaly. To zničilo jejich karmická pouta a vzdaly se svých hrubohmotných tĕl.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje tento verš takto: „Zde Śukadeva Gosvāmī hovoří zvláštním způsobem: představuje nejniternĕjší cíl, kterého gopī dosáhly, jako kdyby to bylo nĕco vnĕjšího, a tak utajuje jeho pravou povahu před nezasvĕcenými. Důvĕrným oddaným, kteří jsou dobře obeznámení s vĕdeckými závĕry oddané služby, zároveň vyjevuje vnitřní význam, který je jeho skutečným sdĕlením. Nezasvĕceným osobám tedy Śukadeva říká, že Kṛṣṇa udĕlil gopīm osvobození, ale důvĕrným posluchačům vyjevuje, že když gopī zažívaly odloučení od svého milého, probudilo to v nich nesmírné neštĕstí a zároveň i nesmírné štĕstí, a tak postupnĕ dosáhly svého vytouženého cíle.

Verš se tedy dá chápat takto: Kvůli nesnesitelnému odloučení od svého milého pocítily gopī hroznou bolest, a tak otřásly vším nepříznivým. Jinak řečeno, když obyčejní lidé slyší o kruté bolesti gopī v odloučení od jejich milého, oprostí se od tisíců nepříznivých vĕcí – i vĕcí tak strašných, jako jsou podzemní ohnĕ v miliónech vesmírů nebo prudký jed, který spolkl Pán Śiva. Ti, kdo naslouchají o lásce gopī v odloučení, se zbavují svého hrozivého falešného ega a jsou otřeseni, jelikož se cítí poraženi. Když gopī meditovaly o Pánu Acyutovi, přijal viditelnou podobu a osobnĕ za nimi přišel. Pocítily obrovskou radost, když objímaly Jeho tĕlo, které oplývalo transcendentální láskou k nim. Zároveň gopī cítily velkou radost projevením osobních vlastností a jisté hrdosti, jež k takové lásce náleží. Ve srovnání s touto radostí se všechno jejich hmotné i duchovní štĕstí jevilo bezcenné.

To má za důsledek, že když ostatní lidé vidí, jak byly gopī šťastné, když se Kṛṣṇa projevil přímo před nimi a objal je, i oni pocítí, že tisíce takzvaných příznivých cílů jsou ve srovnání s tím bezvýznamné, ať se jedná o všechny smyslové požitky, které lze najít v miliónech vesmírů, nebo dokonce i o transcendentální požitek z duchovní blaženosti (brahmānandu). Naslouchání o tom, jak jsou gopī nešťastné v odloučení od Nejvyššího Pána a jakou zažívají radost, když se s Ním setkají, může každého zbavit všech následků jeho dřívĕjších činností, hříšných i zbožných. Vaiṣṇavové si rozhodnĕ nemyslí, že reakce za hříšné a zbožné jednání lze zničit jedinĕ tak, že je človĕk prožije, neboť ani odloučení od Nejvyššího Pána, ani přímé sdružování se s Ním nepatří do kategorie karmy. Toto vymazání karmických reakcí nastává ve stádiu bhajanu u tĕch, kdo pokročili na úroveň anartha-nivṛtti.

A tak gopī myslely na Kṛṣṇu – Paramātmu neboli nejvyšší cíl hodný veškeré lásky – jako na svého milence. I když obyčejnĕ je takový přístup zavrženíhodný, gopī realizovaly Kṛṣṇu ještĕ úplnĕji než Rukmiṇī a Jeho ostatní královny, které Ho s velkou úctou považovaly za svého manžela. Důkazem toho, že myslet na Pána jako na svého milence je vyšší úroveň než myslet na Nĕj jako na svého manžela, je skutečnost, že nespoutaná čistá láska je silnĕjší než láska usedlá. Tuto myšlenku podporují následující slova Śrī Uddhavy: yā dustyajaṁ sva-janam ārya-pathaṁ ca hitvā. ,Tyto ženy z Vraji se vzdaly svých rodin a svých pokročilých náboženských zásad, přestože je to velmi tĕžké.̀ (Bhāg. 10.47.61)

Kṛṣṇa často ve svých pozemských zábavách promĕňuje ty nejnižší činnosti v ty nejvznešenĕjší. Bhīṣma prohlásil, že Kṛṣṇova zábava, kdy jednal jako Arjunův vozataj, je ještĕ vznešenĕjší než zábavy, ve kterých jednal jako mocný král králů: vijaya-ratha-kuṭumba ātta-totre/ dhṛta-haya-raśmini tac-chriyeskṣaṇīye. ,Nechť se má mysl upíná na Arjunova vozataje, který stojí s bičem v pravé ruce a opratĕmi v levé a pozornĕ chrání Arjunův vůz přede všemi nástrahami.̀ (Bhāg. 1.9.39) Podobnĕ vidíme, že když se Pán zjevil jako Kṛṣṇa, milostná rasa, která je bĕžnĕ podřadnĕjší, se stává lepší než nálada śānta-rasa, která je bĕžnĕ vznešenĕjší, milostný pomĕr s milencem se stává vznešenĕjším než láskyplný vztah mezi řádnĕ sezdanými manželi a prosté náhrdelníky z bobulek guñjā, ornamenty vytvořené červenou hlinkou a paví pera se stávají lepšími než ty nejvybranĕjší ozdoby z drahokamů.

Nĕkdo však může namítat, že pro Nejvyššího Pána není vhodné, aby si užíval se ženami, jejichž tĕl si již užívali jiní muži. Odpovĕď na tuto námitku začíná slovem jahuḥ. Slovo deham je zde použité v jednotném čísle, což vyjadřuje, že i když je gopī mnoho, náleží do stejné kategorie. Nĕkteré autority říkají, že působením Yogamāyi zmizela tĕla tĕchto gopī takovým způsobem, že si toho nikdo nevšiml, ale jiné autority říkají, že ,tĕlò, o kterém se zde mluví, je nižší tĕlo, složené z kvalit hmotné přírody. Z výrazného postavení adjektiva guṇa-mayam lze chápat, že dříve než gopī slyšely tóny Kṛṣṇovy flétny, mĕly dvojí tĕla, hmotná a duchovní, a poté, co flétnu zaslechly, se vzdaly hmotných tĕl, kterých si již užívali jejich manželé. To můžeme analyzovat takto:

Když oddaní začínají s oddanou službou v souladu s pokyny pravého duchovního mistra, zamĕstnávají své uši a další smysly na úrovni čisté oddanosti tak, že naslouchají o Pánu, opĕvují Jeho slávu, vzpomínají na Nĕho, klaní se Mu, poskytují Mu osobní péči a tak dále. Zamĕřují tedy své smysly na Pánovy transcendentální vlastnosti, jak Pán sám říká: nirguṇo mad-apāśrayaḥ. (Bhāg. 11.25.26) Tímto způsobem tĕla oddaných překonávají hmotné kvality. Přesto se nĕkdy stává, že zamĕřují své smysly na svĕtské zvuky a tak dále, a to je hmotné. Tĕlo oddaného tedy může mít dva aspekty, transcendentální a hmotný.

Úmĕrnĕ dosažené úrovni oddané služby začínají převládat transcendentální aspekty tĕla a hmotných aspektů ubývá. Tuto promĕnu popisuje následující verš z Bhāgavatamu (11.2.42):

bhaktiḥ pareśānubhavo viraktir
anyatra caiṣa trika eka-kālaḥ
prapadyamānasya yathāśnataḥ syus
tuṣṭiḥ puṣṭiḥ kṣud-apāyo 'nu-ghāsam

,Tak jako u toho, kdo jí, s každým soustem vzrůstá uspokojení, výživa a ubývá hlad, objevují se u toho, kdo přijímá útočištĕ u Nejvyšší Osobnosti Božství, zároveň oddanost, přímé vnímání Nejvyššího Pána a odpoutanost ode všeho ostatního.̀ Když oddaný dosáhne naprosto čisté lásky k Bohu, hmotné části jeho tĕla zmizí a tĕlo se stane zcela duchovním. Nejvyšší Pán přesto obvykle nechává svou matoucí energii projevit úmrtí hrubohmotného tĕla, aby nenarušoval klamné názory ateistů a aby chránil důvĕrnost oddané služby. Příkladem toho je odchod Yaduovců ze svĕta bĕhem Mauṣala-līly.

Nĕkdy chce však Kṛṣṇa rozhlásit jedinečnost bhakti-yogy, a tak nechá oddaného jít zpátky k Bohu ve stejném tĕle, jako v případĕ Dhruvy Mahārāje. To můžeme doložit citátem ze dvacáté páté kapitoly jedenáctého zpĕvu, verš 32:

yeneme nirjitāḥ saumya
guṇā jīvena citta-jāḥ
bhakti-yogena man-niṣṭho
mad-bhāvāya prapadyate

,Ta živá bytost, která tyto kvality projevené z mysli přemůže, se Mi může odevzdat skrze proces oddané služby, a tak dosáhnout čisté lásky ke Mnĕ.̀ Zde Pán prohlašuje, že přemožení a zničení toho, co se skládá z kvalit hmotné přírody, je možné jedinĕ procesem oddané služby.

Ze stávajícího verše Bhāgavatamu bychom tedy mĕli pochopit, že nepříznivá, hmotná tĕla gopī, které nemohly jít za Kṛṣṇou, byla odstranĕna či spálena, zatímco jejich příznivá, duchovní tĕla nebyla ani zdaleka zničena; naopak se projevila ještĕ výraznĕji díky extázi, kterou tyto gopī pociťovaly, když v meditaci objímaly Kṛṣṇu. Jejich pouta tak byla zcela zničena: s pomocí Yogamāyi se zbavily nevĕdomosti a také zákazů svých manželů a dalších příbuzných.

Nemĕli bychom se dopustit chyby, že bychom si ztrátu tĕl gopī vysvĕtlovali jako výsledek jejich smrti. Pán sám říká (Bhāg. 10.47.37):

yā mayā krīḍatā rātryāṁ
vane 'smin vraja āsthitāḥ
alabdha-rāsāḥ kalyāṇyo
māpur mad-vīrya-cintayā

,Nĕkteré z tĕchto dokonale požehnaných gopī se té noci nemohly přímo se Mnou tĕšit z tance rāsa ve tomto vṛndāvanském lese, ale přesto získaly Mou společnost tak, že vzpomínaly na Mé transcendentální zábavy.̀ Použitím slova kalyāṇyaḥ v tomto verši Pán naznačuje: ,Tyto gopī se sice kvůli zákazům svých manželů a kvůli mukám, které jim působilo odloučení ode Mĕ, chtĕly vzdát svých tĕl, ale jejich smrt na samém začátku nejšťastnĕjšího svátku tance rāsa by Mĕ roztrpčila, a tedy by byla nepříznivá. Proto nezemřely.̀

Skutečnost, že gopī, které nesmĕly jít za Kṛṣṇou, fyzicky nezemřely, dále dokládá sdĕlení Śrī Śukadevy pozdĕji v tomto zpĕvu (10.47.38): tā ūcur uddhavaṁ prītās tat-sandeśāgata-smṛtīḥ. ,Potom (gopī) odpovĕdĕly Uddhavovi, spokojené, protože Jeho zpráva jim připomnĕla Kṛṣṇu.̀ Zde se rozumí, že gopī hovořící k Uddhavovi byly ty, které nemĕly příležitost přímo se zúčastnit tance rāsa, protože byly zavřené doma. Závĕr tedy je, že opustily hmotná tĕla, aniž by zemřely. Jejich hmotná tĕla, spalovaná silným žárem odloučení, pozbyla svého hmotného charakteru a stala se čistĕ duchovními, podobnĕ jako tĕla takových velkých oddaných, jako byl Dhruva Mahārāja. Toto je význam výroku, že gopī ,opustily svá tĕlà.

Následující přirovnání ilustruje postavení různých gopī: Když na stromĕ vidíme sedm nebo osm zralých mangových plodů, můžeme si být jisti, že všechna manga na tom stromĕ jsou zralá. Pak je můžeme všechna otrhat a přinést domů, kde jim sluneční paprsky a další činidla časem dodají na pĕkném vzhledu, vůni a lahodnosti, takže jsou hodné toho, aby si na nich pochutnal král. Když nastane doba králova jídla, pečlivý služebník může vybrat ty plody, které jsou vhodné k podávání. Podle jejich vzhledu služebník pozná, které jsou uprostřed zralé, ale na povrchu ještĕ nedozrálé, a proto se ještĕ pro krále nehodí. Pomocí tepelné úpravy tyto zbývající plody bĕhem dvou tří dnů dozrají a pak bude možné králi předložit i je.

Podobnĕ mezi muni-cārī gopīmi, které se narodily v Gokule, ty, jež se zcela zbavily hmotné povahy svých tĕl a již v rané fázi svého života získaly čistĕ duchovní tĕla, dokázaly zůstat nedotčené jinými muži, a tak jim Yogamāyā dovolila připojit se k nitya-siddhám a dalším pokročilým gopīm, když se šly setkat s Kṛṣṇou. Jiné muni-cārī gopī si ještĕ uchovávaly určité spojení s vnĕjším hmotným tĕlem, ale dokonce i ty, poté, co je spaloval žár odloučení od Śrī Kṛṣṇy, se zbavily hmotné povahy svých tĕl a nabyly dokonale transcendentální tĕla očištĕná od veškeré poskvrny ze styků s jinými muži. Té noci, kdy probíhal tanec rāsa, poslala Yogamāyā nĕkteré z tĕchto gopī ven za tĕmi, které šly již dříve, a jiné, u kterých vidĕla ještĕ nepatrné znečištĕní, Yogamāyā zadržela, aby se dále očistily žárem odloučení, a pak je poslala ven nĕkterou jinou noc.

Když skončila noc, muni-cārī gopī, které se zúčastnily radovánek tance rāsa a dalších zábav s Kṛṣṇou, se vrátily do svých domovů, stejnĕ jako nitya-siddhy a další pokročilé gopī. Teď však Yogamāyā ochránila tyto muni-cārī gopī před hmotnými styky s jejich manželi – tyto gopī byly zbavené jakékoliv sobecké připoutanosti ke svým manželům, dĕtem a tak dále. Jelikož byly úplnĕ ponořené ve velkém oceánu lásky ke Kṛṣṇovi, ňadra jim vyschla, takže již nemohly krmit svá nemluvňata a svým příbuzným připadaly jako posedlé duchem. Z toho lze vyvodit závĕr, že není nic nevhodného na tom, že se gopī, které dříve mĕly hmotné vztahy, připojily k tanci rāsa.

Nĕkteré autority však tvrdí, že gopī, které byly zadržené ve svých domech, nemĕly dĕti. Kdykoliv se v nadcházejících verších vyskytnou slova jako apatya (,dĕtì), vztahují se podle nich na dĕti spolumanželek, adoptované dĕti nebo synovce a neteře.“

10.29.12

Verš

śrī-parīkṣid uvāca
kṛṣṇaṁ viduḥ paraṁ kāntaṁ
na tu brahmatayā mune
guṇa-pravāhoparamas
tāsāṁ guṇa-dhiyāṁ katham

Synonyma

śrī-parīkṣit uvāca — Śrī Parīkṣit řekl; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; viduḥ — znaly; param — jen; kāntam — jako svého milence; na — ne; tu — ale; brahmatayā — jako Absolutní Pravdu; mune — ó mudrci, Śukadevo; guṇa — tří kvalit hmotné přírody; pravāha — mocného proudu; uparamaḥ — ukončení; tāsām — pro nĕ; guṇa-dhiyām — jejichž mentalita byla zapletená v tĕchto kvalitách; katham — jak.

Překlad

Śrī Parīkṣit Mahārāja řekl: Ó mudrci, gopī znaly Kṛṣṇu jen jako svého milence, ne jako Nejvyšší Absolutní Pravdu. Jak se tedy tyto dívky, jejichž mysli byly unášené vlnami kvalit přírody, mohly zbavit připoutanosti ke hmotĕ?

Význam

Král Parīkṣit sedĕl ve shromáždĕní velkých mudrců a dalších významných osobností a naslouchal slovům Śukadevy Gosvāmīho. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho si král všiml výrazů ve tvářích nĕkterých materialističtĕjších přítomných, když Śukadeva začal mluvit o milostné lásce gopī ke Kṛṣṇovi a pochopil, že jim v srdcích hlodá pochybnost. Z toho důvodu – i když dokonale chápal význam Śukadevových slov – promluvil, jako kdyby mĕl sám určitou pochybnost, aby mohl odstranit pochyby ostatních. Proto položil tuto otázku.

10.29.13

Verš

śrī-śuka uvāca
uktaṁ purastād etat te
caidyaḥ siddhiṁ yathā gataḥ
dviṣann api hṛṣīkeśaṁ
kim utādhokṣaja-priyāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; uktam — řečené; purastāt — dříve; etat — toto; te — tobĕ; caidyaḥ — král Cedi, Śiśupāla; siddhim — dokonalosti; yathā — jako; gataḥ — dosáhl; dviṣan — nenávidĕjící; api — dokonce; hṛṣīkeśam — Nejvyššího Pána Hṛṣīkeśu; kim uta — nemluvĕ o; adhokṣaja — transcendentálnímu Pánu, jenž je mimo dosah obyčejných smyslů; priyāḥ — tĕch oddaných, které jsou tak drazí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Tento bod ti již byl vysvĕtlen dříve. Když dokonce i Śiśupāla, který Kṛṣṇu nenávidĕl, dosáhl dokonalosti, co potom říci o Pánových drahých oddaných.

Význam

I když duchovní povaha podmínĕných duší může být zahalena klamem, duchovní povaha Pána Kṛṣṇy je všemocná a žádná jiná síla ji nikdy nezahalí. Všechny ostatní síly jsou ve skutečnosti Jeho energie, a proto působí podle Jeho vůle. Brahma-saṁhitā (5.44) uvádí: sṛṣṭi sthiti-pralaya-sādhana-śaktir ekā chāyeva yasya bhuvanāni bibharti durgā icchānurūpam api yasya ca ceṣṭate sā – „Mocná Durgā, která tvoří, udržuje a ničí hmotné svĕty, je energií Nejvyššího Pána a pohybuje se jako Jeho stín, podle Jeho přání.“ Jelikož tedy Pánův duchovní vliv nezávisí na tom, zda Mu nĕkdo rozumí nebo ne, spontánní láska ke Kṛṣṇovi zaručovala gopīm duchovní dokonalost.

Vznešený Madhvācārya cituje v této souvislosti významné pasáže ze Skanda Purāṇy:

kṛṣṇa-kāmās tadā gopyas
tyaktvā dehaṁ divaṁ gatāḥ
samyak kṛṣṇaṁ para-brahma
jñātvā kālāt paraṁ yayuḥ

„Tehdy gopī, které toužily po Kṛṣṇovi, opustily tĕla a odešly do duchovního svĕta. Jelikož správnĕ chápaly, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Absolutní Pravda, transcendovaly vliv času.“

pūrvaṁ ca jñāna-saṁyuktās
tatrāpi prāyaśas tathā
atas tāsāṁ paraṁ brahma
gatir āsīn na kāmataḥ

„Vĕtšina gopī již v minulých životech plnĕ oplývala transcendentálním poznáním. Díky tomuto poznání – nikoliv díky svému chtíči – byly schopné dosáhnout Nejvyššího Brahmanu.“

na tu jñānam ṛte mokṣo
nānyaḥ pantheti hi śrutiḥ
kāma-yuktā tadā bhaktir
jñānaṁ cāto vimukti-gāḥ

„Védy prohlašují, že bez duchovního poznání nevede žádná pravá cesta k osvobození. Tyto zdánlivĕ chtivé gopī dosáhly osvobození proto, že mĕly oddanost a poznání.“

ato mokṣe 'pi tāsāṁ ca
kāmo bhaktyānuvartate
mukti-śabdodito caidya-
prabhṛtau dveṣa-bhāginaḥ

„I v jejich osvobozeném stavu je tedy ,chtíč̀ následoval jako projev jejich čisté oddanosti. Ostatnĕ to, čemu se říká osvobození, poznaly i nenávistné osoby jako Śiśupāla.“

bhakti-mārgī pṛthaṅ muktim
agād viṣṇu-prasādataḥ
kāmas tv aśubha-kṛc cāpi
bhaktyā viṣṇoḥ prasāda-kṛt

„Milostí Pána Viṣṇua získá ten, kdo následuje cestu oddané služby, osvobození jako vedlejší produkt, a chtivé touhy této osoby, které by normálnĕ vyvolaly neštĕstí, naopak vyvolají milost Viṣṇua, jsou-li projevené s čistou oddaností.“

dveṣi-jīva-yutaṁ cāpi
bhaktaṁ viṣṇur vimocayet
aho 'ti-karuṇā viṣṇoḥ
śiśupālasya mokṣaṇāt

„Pán Viṣṇu zachrání i oddaného, jehož život je plný nenávisti. Hle, jak nesmírná je milost Pána, kterou ukázal, když udĕlil osvobození Śiśupālovi!“

Śiśupāla byl bratranec Pána Kṛṣṇy. Cítil se ponížený, když Pán unesl nádhernou mladou Rukmiṇī, se kterou se sám chtĕl za každou cenu oženit. I z různých dalších důvodů ho sžírala zášť vůči Pánu Kṛṣṇovi a nakonec Ho nepříčetnĕ osočil na velkém shromáždĕní zvaném obĕť Rājasūya. Tehdy Kṛṣṇa nevzrušenĕ usekl Śiśupālovi hlavu a udĕlil mu osvobození. Všichni přítomní vidĕli, jak zářící Śiśupālova duše vylétla z jeho mrtvého tĕla a splynula s Pánem. Sedmý zpĕv vysvĕtluje, že Śiśupāla byl inkarnací vrátného z duchovního svĕta, který se kvůli prokletí musel narodit na Zemi jako démon. Když i Śiśupālu Pán osvobodil, jelikož vzal v úvahu celou situaci, co potom říci o gopīch, jež Kṛṣṇu nadevše milovaly.

10.29.14

Verš

nṛṇāṁ niḥśreyasārthāya
vyaktir bhagavato nṛpa
avyayasyāprameyasya
nirguṇasya guṇātmanaḥ

Synonyma

nṛṇām — pro lidstvo; niḥśreyasa — nejvyššího prospĕchu; arthāya — za účelem; vyaktiḥ — osobní zjevení; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; nṛpa — ó králi; avyayasya — nevyčerpatelného; aprameyasya — nezmĕrného; nirguṇasya — netknutného hmotnými kvalitami; guṇa-ātmanaḥ — vládce hmotných kvalit.

Překlad

Ó králi, Nejvyšší Pán je nevyčerpatelný, nezmĕrný a hmotné kvality se Ho nemohou dotknout, protože je jejich vládcem. Účelem Jeho osobního zjevení v tomto svĕtĕ je udĕlit lidstvu ten nejvyšší prospĕch.

Význam

Jelikož Pán Kṛṣṇa sestupuje, aby prospĕl celému lidstvu, proč by opomíjel nevinné mladé dívky, jež Ho milovaly víc než kdokoliv jiný? I když Pán dává svým čistým oddaným sám sebe, je avyaya, nevyčerpatelný, protože je aprameya, nezmĕrný. Je také nirguṇa, prostý vlivu hmotných kvalit, a proto jsou ti, kdo se s Ním důvĕrnĕ sdružují, na stejné duchovní úrovni. Pán je guṇātmā, vládce či původní osobnost v pozadí kvalit přírody, a to je důvod, proč Ho nepoutají. Kvality přírody jsou Jeho energie, takže na Nĕho nemohou působit.

10.29.15

Verš

kāmaṁ krodhaṁ bhayaṁ sneham
aikyaṁ sauhṛdam eva ca
nityaṁ harau vidadhato
yānti tan-mayatāṁ hi te

Synonyma

kāmam — chtíč; krodham — hnĕv; bhayam — strach; sneham — láskyplnou náklonnost; aikyam — jednotu; sauhṛdam — přátelství; eva ca — také; nityam — stále; harau — vůči Pánu Harimu; vidadhataḥ — projevující; yānti — dosahují; tat-mayatām — pohroužení v Nĕm; hi — jistĕ; te — tyto osoby.

Překlad

Ti, kdo neustále smĕřují svůj chtíč, hnĕv, strach, ochráncovskou náklonnost, vnímání neosobní jednoty nebo přátelství k Pánu Harimu, se jistĕ pohrouží do myšlenek na Nĕj.

Význam

Pán Kṛṣṇa je čistá duchovní existence a ti, kdo se k Nĕmu nĕjakým způsobem připoutají a pohrouží se do myšlenek na Nĕj, se povznesou na duchovní úroveň. To je absolutní povaha osobního styku s Pánem.

Tímto veršem Śukadeva Gosvāmī odpovídá na otázku krále Parīkṣita ohlednĕ gopī. Tanec rāsa, o kterém Śukadeva začal vyprávĕt, je přece jen Kṛṣṇova nejdůvĕrnĕjší zábava a Parīkṣit s ním spolupracuje na odstraňování pochyb ostatních, kdo poslouchají nebo v budoucnu mohou slyšet tento úžasný příbĕh. Śrīla Madhvācārya citoval výrok ze Skanda Purāṇy, který důraznĕ prohlašuje osoby jako jsou gopī za osvobozené duše, mimo sféru hmotného klamu:

bhaktyā hi nitya-kāmitvaṁ
na tu muktiṁ vinā bhavet
ataḥ kāmitayā vāpi
muktir bhaktimatāṁ harau

„Vĕčná milostná připoutanost ke Kṛṣṇovi vyjádřená čistou oddanou službou se nemůže vyvinout u nikoho, kdo ještĕ není osvobozený. Proto ti, kdo jsou oddaní Pánu Harimu, i prostřednictvím milostné připoutanosti, jsou již osvobození.“

Śrīla Madhvācārya dále cituje z Padma Purāṇy, aby objasnil důležitý bod, že nikdo nedosáhne osvobození jen chtivým toužením po Pánu Kṛṣṇovi, ale jedinĕ milostnou připoutaností v rámci čisté oddané služby:

sneha-bhaktāḥ sadā devāḥ
kāmitsenāpsara-striyaḥ
kāscit kāscin na kāmena
bhaktyā kevalayaiva tu

„Polobozi jsou vždy láskyplnĕ oddaní Pánu a mladé nebešťanky zvané apsary po Nĕm chtivĕ touží, i když nĕkteré z nich s čistou oddaností nedotčenou hmotným chtíčem. Jedinĕ tyto apsary jsou zralé pro osvobození, neboť toho nelze dosáhnout bez pravé oddané služby.“

Oddaná služba tedy není yogyam, vhodná, dokud není prostá hmotného chtíče. To, že gopī získaly osobní společnost Pána Kṛṣṇy v milostném vztahu, by se nemĕlo brát lacino. Śrīla Madhvācārya cituje následující verše z Varāha Purāṇy, aby ukázal závažnost přímého vztahu s Pánem:

patitvena śriyopāsyo
brahmaṇā me piteti ca
pitāmahatayānyeṣāṁ
tridaśānāṁ janārdanaḥ

„Bohynĕ Lakṣmī uctívá Pána Janārdanu jako svého manžela, Pán Brahmā jako svého otce a ostatní polobozi jako svého dĕda.“

prapitāmaho me bhagavān
iti sarva-janasya tu
guruḥ śrī-brahmaṇo viṣṇuḥ
surāṇāṁ ca guror guruḥ

„Bĕžní lidé by tedy mĕli uvažovat: ,Nejvyšší Pán je mým pradĕdem.̀ Pán Viṣṇu je duchovní učitel Brahmy a je tedy guruem gurua polobohů.“

gurur brahmāsya jagato
daivaṁ viṣṇuḥ sanātanaḥ
ity evopāsanaṁ kāryaṁ
nānyathā tu kathañcana

„Brahmā je duchovní učitel tohoto vesmíru a Viṣṇu je Božstvo hodné vĕčného uctívání. S tímto a žádným jiným pochopením je třeba Pána uctívat.“

Výše uvedené pokyny platí pro sarva-jana, „všechny bĕžné lidi“. Každý by se jimi tedy mĕl řídit, dokud nedosáhne vznešené úrovnĕ důvĕrného vztahu s Nejvyšším Pánem. Existuje mnoho důkazů, že gopī z Vṛndāvanu jsou velmi pokročilé, osvobozené duše a jejich zábavy s Kṛṣṇou jsou tedy čisté a duchovní. S tímto na mysli můžeme správnĕ pochopit tuto kapitolu Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.29.16

Verš

na caivaṁ vismayaḥ kāryo
bhavatā bhagavaty aje
yogeśvareśvare kṛṣṇe
yata etad vimucyate

Synonyma

na ca — ani; evam — takto; vismayaḥ — údiv; kāryaḥ — má být pociťován; bhavatā — tebou; bhagavati — v souvislosti s Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; aje — který je nezrozený; yoga-īśvara — mistrů yogy; īśvare — svrchovaným vládcem; kṛṣṇe — Pánem Kṛṣṇou; yataḥ — jímž; etat — tento (svĕt); vimucyate — je osvobozený.

Překlad

Nemĕl bys být tak udivený Kṛṣṇou, nezrozeným vládcem všech mistrů mystických sil, Nejvyšší Osobností Božství. Vždyť je to přece On, kdo osvobozuje tento svĕt.

Význam

Parīkṣit Mahārāja nemĕl být tak udivený, že takzvané romantické pletky Pána Kṛṣṇy mají ve skutečnosti osvobozovat celý vesmír. To je koneckonců Pánův zámĕr – přivést všechny podmínĕné duše zpátky domů, zpátky k Bohu, k vĕčnému životu plnému blaženosti a poznání. Pánovy milostné zábavy s gopīmi do tohoto plánu výbornĕ zapadají, protože nasloucháním o nich se my, kteří jsme skutečnĕ plní chtíče pocházejícího z hmotného vĕdomí, můžeme očistit a získat osvobození.

V prvním zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu (1.5.33) říká Nārada Muni:

āmayo yaś ca bhūtānāṁ
jāyate yena su-vrata
tad eva hy āmayaṁ dravyaṁ
na punāti cikitsitam

„Není-li snad pravda, ó dobrá duše, že určitou vĕcí lze pod lékařským dozorem vyléčit i nemoc, kterou právĕ ta vĕc způsobila?“ Kṛṣṇovy romantické pletky, které jsou čisté, duchovní činnosti, tedy vyléčí ty, kdo o nich naslouchají, z nemoci hmotného chtíče.

10.29.17

Verš

tā dṛṣṭvāntikam āyātā
bhagavān vraja-yoṣitaḥ
avadad vadatāṁ śreṣṭho
vācaḥ peśair vimohayan

Synonyma

tāḥ — je; dṛṣṭvā — když vidĕl; antikam — blízko; āyātāḥ — jež přišly; bhagavān — Nejvyšší Pán; vraja-yoṣitaḥ — dívky z Vraji; avadat — promluvil; vadatām — z řečníků; śreṣṭhaḥ — nejlepší; vācaḥ — jazyka; peśaiḥ — ozdobami; vimohayan — matoucími.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa vidĕl, že dívky z Vraji přišly, přivítal je tento nejlepší z řečníků okouzlujícími slovy, která zmátla jejich mysli.

Význam

Poté, co Śukadeva Gosvāmī dokázal duchovní povahu lásky gopī ke Kṛṣṇovi, pokračuje nyní ve vyprávĕní.

10.29.18

Verš

śrī-bhagavān uvāca
svāgataṁ vo mahā-bhāgāḥ
priyaṁ kiṁ karavāṇi vaḥ
vrajasyānāmayaṁ kaccid
brūtāgamana-kāraṇam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; su-āgatam — vítám; vaḥ — vás; mahā-bhāgāḥ — ó nanejvýš požehnané ženy; priyam — příjemného; kim — co; karavāṇi — mohu udĕlat; vaḥ — pro vás; vrajasya — Vraji; anāmayam — blaho; kaccit — zda; brūta — prosím řeknĕte; āgamana — vašeho příchodu; kāraṇam — důvod.

Překlad

Pán Kṛṣṇa řekl: Vítejte, ó nanejvýš požehnané ženy! Co mohu udĕlat, abych vás potĕšil? Je ve Vraji všechno v pořádku? Řeknĕte Mi prosím, proč jste sem přišly.

Význam

Pán Kṛṣṇa velmi dobře vĕdĕl, proč gopī přišly. Vlastnĕ je romantickými melodiemi své flétny přivolal. Kṛṣṇa tedy gopī jen škádlil, když se jich ptal: „Proč jste sem tak rychle přibĕhly? Dĕje se ve mĕstĕ nĕco zlého? Proč jste sem vůbec přišly? Co chcete?“

Gopī byly Kṛṣṇovy mladé milenky, a proto je tyto otázky jistĕ zmátly, neboť reagovaly na Kṛṣṇovo vábení s jednoduchým uvažováním, že si s Ním budou užívat milostné lásky.

10.29.19

Verš

rajany eṣā ghora-rūpā
ghora-sattva-niṣevitā
pratiyāta vrajaṁ neha
stheyaṁ strībhiḥ su-madhyamāḥ

Synonyma

rajanī — noc; eṣā — tato; ghora-rūpā — strašidelného vzhledu; ghora-sattva — hrůzostrašnými tvory; niṣevitā — obývaná; pratiyāta — prosím vraťte se; vrajam — do pastevecké vesnice Vraji; na — ne; iha — zde; stheyam — mĕly by zůstávat; strībhiḥ — ženy; su-madhyamāḥ — ó dívky s útlými pasy.

Překlad

Tato noc je dost strašidelná a pohybují se tu hrůzostrašní tvorové. Vraťte se do Vraji, ó dívky s útlými pasy. Toto není vhodné místo pro ženy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura napsal k tomuto verši následující okouzlující komentář:

„(Gopī si myslely:) ,Bĕda, bĕda, i potom, co zničil naše rodinné závazky, rozvahu a stud, den za dnem si s námi užívá a poté, co nás sem přitáhl tóny své flétny, se nás ptá, proč jsme přišly!̀

Zatímco po sobĕ gopī po očku pokukovaly, Pán řekl: ,Jestli Mi chcete namluvit, že jste sem přišly natrhat kvĕtiny, co kvetou v noci, abyste s nimi mohly uctívat Boha, a že po tĕchto kvĕtinách po očku pokukujete, tak tuto výmluvu nemohu přijmout, protože tomu neodpovídá čas, místo ani osoby, kterých se to týká.̀

Toto je smysl Pánova sdĕlení ve verši, který začíná slovem rajanī. Mohl říci: ,Sice jasnĕ svítí mĕsíc, ale tato noční doba je i tak velmi hrůzostrašná, protože pod liánami, kořeny a vĕtvemi se skrývá mnoho hadů, štírů a dalších nebezpečných tvorů, kteří jsou tak malí, že je neuvidíte. Pro trhání kvĕtin je proto tahle doba nevhodná. Nejen doba, ale i toto místo je nevhodné, protože v noci se tu potulují tygři a podobná dravá zvĕř. Proto byste se mĕly vrátit zpátky do Vraji.̀

,Ale,̀ mohly namítnout gopī, ,tak si chvilku odpočiňme a potom půjdeme.̀

Pán mohl odpovĕdĕt: ,Na takovémto místĕ by se ženy nemĕly zdržovat.̀ Neboli: ,Z hlediska času i místa je nevhodné, aby tady osoby, jako jste vy, zůstávaly byť jen na okamžik.̀

Navíc slovem su-madhyamāḥ, ,ó dívky útlých pasů,̀ Pán naznačil: ,Jste krásné mladé dívky a Já jsem hezký mladý hoch. Jste všechny velmi počestné a Já jsem brahmacārī, což potvrzují slova kṛṣṇo brahmacārī ve śruti (Gopāla-tāpanī Upaniṣad), takže by na našem společném pobývání na jednom místĕ nemĕlo být nic špatného. Nicménĕ mysli se nedá vĕřit – vaší ani Mojí.̀

Pánova niterná dychtivost, na kterou se zde naráží, je zjevná, když čteme mezi řádky: ,Jestli se stydíte a nechcete Mi říct, proč přicházíte, tak nic neříkejte. Já to stejnĕ už vím, tak jen poslouchejte, jak vám to řeknu.̀ Tak Pán promlouvá, počínaje slovem rajanī.“

Když se sanskrtská slova rozdĕlí jiným způsobem, verš nabývá dalšího významu a Kṛṣṇa podle nĕj říká ještĕ nĕco. Alternativním rozdĕlením by podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho bylo rajanī eṣā aghora-rūpā aghora-sattva-niṣevitā/ pratiyāta vrajaṁ na iha stheyaṁ stribhiḥ su-madhyamāḥ. Skrze komentář Śrīly Viśvanātha nyní Kṛṣṇa vysvĕtlí, co toto rozdĕlení slov znamená.

„,Jelikož je tato noc plná mĕsíčního svitu, nevypadá vůbec strašidelnĕ, a proto se v tomto lese zdržují mírumilovní tvorové, jako jsou jeleni (aghora-sattva), anebo tygři a podobná zvířata, která díky přirozenĕ nenásilné atmosféře Vṛndāvanu nikomu neubližují. Tato noc vám tedy nemusí nahánĕt strach.̀ Kromĕ toho tím Kṛṣṇa mohl také mínit: ,Nemusíte se bát svých manželů a jiných příbuzných, protože noc je plná nebezpečných zvířat a oni sem nepřijdou. Nevracejte se proto prosím do Vraji (na pratiyāta), ale zůstaňte tady v Mé společnosti (iha stheyam).̀

Gopī se mohly Pána zeptat: ,Jak Ty tady pobýváš?̀

Pánova odpovĕď zní: ,Se ženami.̀

,Jsi ale spokojený, když jsou ve Tvé společnosti jakékoliv ženy?̀

Na to Pán odpovídá slovem su-madhyamāḥ, což znamená: ,Jedinĕ mladé a krásné ženy, které mají útlé pasy – to znamená vy – tu se Mnou mohou být, žádné jiné.̀ Z toho vidíme, že Kṛṣṇova slova zahrnují jak ohleduplnost, tak přehlížení.“

Kṛṣṇa je rozhodnĕ znamenitý řečník, protože podle pravidel sanskrtské gramatiky se Jeho slova dají chápat obĕma protikladnými způsoby. V prvním významu, vyjádřeném v překladu verše, Pán Kṛṣṇa gopī dále škádlí, když jim říká, že noc je nebezpečná a nepříznivá a že by mĕly jít domů. Zároveň ale Kṛṣṇa říká i pravý opak – že není absolutnĕ žádný důvod, proč by se gopī mĕly bát přijít za Pánem, že noc je dokonale příznivá a že by se za žádných okolností nemĕly vracet domů. Tak Pán Kṛṣṇa svými slovy gopī škádlí a zároveň okouzuluje.

10.29.20

Verš

mātaraḥ pitaraḥ putrā
bhrātaraḥ patayaś ca vaḥ
vicinvanti hy apaśyanto
mā kṛḍhvaṁ bandhu-sādhvasam

Synonyma

mātaraḥ — matky; pitaraḥ — otcové; putrāḥ — synové; bhrātaraḥ — bratři; patayaḥ — manželé; ca — a; vaḥ — vaši; vincinvanti — hledají; hi — jistĕ; apaśyantaḥ — když nevidí; mā kṛḍhvam — nepůsobte; bandhu — svým příbuzným; sādhvasam — úzkost.

Překlad

Vaše matky, otcové, synové, bratři a manželé vás jistĕ hledají, když vás nevidí doma. Nepůsobte svým příbuzným úzkost.

10.29.21-22

Verš

dṛṣṭaṁ vanaṁ kusumitaṁ
rākeśa-kara-rañjitam
yamunānila-līlaijat
taru-pallava-śobhitam

tad yāta mā ciraṁ goṣṭhaṁ
śuśrūṣadhvaṁ patīn satīḥ
krandanti vatsā bālāś ca
tān pāyayata duhyata

Synonyma

dṛṣṭam — vidĕný; vanam — les; kusumitam — plný kvĕtů; rākā-īśa — Mĕsíce, pána bohynĕ vládnoucí úplňku; kara — rukou; rañjitam — prozářený; yamunā — vanoucím od řeky Yamuny; anila — vĕtrem; līlā — rozvernĕ; ejat — třepotajícími se; taru — stromů; pallava — listy; śobhitam — zkrášlený; tat — proto; yāta — bĕžte zpátky; mā ciram — neprodlenĕ; goṣṭham — do vesnice pastevců; śuśrūṣadhvam — musíte sloužit; patīn — svým manželům; satīḥ — ó počestné ženy; krandanti — naříkají; vatsāḥ — telátka; bālāḥ — dĕti; ca — a; tān — je; pāyayata — nakojte; duhyata — napojte kravským mlékem.

Překlad

Teď už jste vidĕly tento vṛndāvanský les, plný kvĕtů a prozářený svĕtlem úplňku. Už jste vidĕly krásu stromů, jejichž listy se třepotají v jemném vánku vanoucím od Yamuny. Bĕžte tedy nyní zpátky do vesnice pastevců. Neztrácejte čas. Ó počestné ženy, služte svým manželům a napojte mlékem své naříkající dĕti a telátka.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dále vysvĕtluje 22. sloku takto: „Pán Kṛṣṇa říká: ,Už se tedy dlouho nezdržujte a hned bĕžte!̀ Slovo satīḥ znamená, že gopī jsou vĕrné svým manželům; Kṛṣṇa proto naznačuje, že byl mĕly sloužit svým manželům, aby ti mohli plnit své náboženské povinnosti, a že gopī je také třeba pro jejich počestnost považovat za hodné uctívání. To vše Kṛṣṇa říká gopīm, které jsou vdané. Svobodným dívkám říká: ,Telata naříkají, postarejte se, aby dostala mléko!̀ Muni-cārī gopīm říká: ,Vaše dĕti pláčou, tak je nakojte.̀“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dále vyjevuje skrytý význam tĕchto dvou veršů: „Ve 21. sloce mohl Kṛṣṇa říct: ,Tento Vṛndāvan je nejlepší ze všech míst a navíc je dnes úplňková noc. Kromĕ toho na všech stranách máme Yamunu a vanou chladivé, jemné a voňavé vánky. To vše jsou transcendentální přednosti, které podnĕcují milostné vztahy. I Já jsem tady, jako nejvýznačnĕjší extatická přednost, cíl lásky. Vyzkoušejme tedy nyní, jak si dovedete vychutnávat různé rasy.̀

22. slokou chce říci: ,Zůstaňte tu ještĕ dlouho, celou tuto noc, neodcházejte, ale radĕji si tu se Mnou užívejte. Neslužte svým manželům a ctihodným ženám – svým tchýním a podobnĕ. Nehodí se, abyste promarňovaly takovou krásu a mládí, které jsou dary stvořitele. Nemĕly byste ani dojit krávy a dávat mléko telátkům a nemluvňatům. Co máte vy, tak oplývající extatickou připoutaností ke Mnĕ, s tĕmito vĕcmi společného?̀“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura také vysvĕtluje, že gopī si nemohly být dost dobře jisté, co Kṛṣṇa dĕlá – zda jen žertuje, zda je vybízí, aby zůstaly, nebo zda jim nařizuje, aby se vrátily domů. Když tedy Śrī Kṛṣṇa mluvil o kráse lesa, gopī byly rozpačité, zmatené a hledĕly do korun stromů, a když mluvil o Yamunĕ, rozhlížely se kolem po řece. Jejich absolutní čistota a prostota společnĕ s jejich absolutní oddaností Pánu Kṛṣṇovi v milostné náladĕ daly vzniknout tĕm nejkrásnĕjším zábavám, jaké kdy byly v tomto vesmíru projevené.

10.29.23

Verš

atha vā mad-abhisnehād
bhavatyo yantritāśayāḥ
āgatā hy upapannaṁ vaḥ
prīyante mayi jantavaḥ

Synonyma

atha vā — anebo; mat-abhisnehāt — kvůli lásce ke Mnĕ; bhavatyaḥ — vy; yantrita — podrobená; aśayāḥ — vaše srdce; āgatāḥ — přišly jste; hi — jistĕ; upapannam — vhodné; vaḥ — z vaší strany; prīyante — cítí náklonnost; mayi — ke Mnĕ; jantavaḥ — všechny živé bytosti.

Překlad

Na druhou stranu jste sem možná přišly ze své velké lásky ke Mnĕ, která se zmocnila vašich srdcí. To je z vaší strany samozřejmĕ naprosto chvályhodné, protože všechny živé bytosti ke Mnĕ cítí přirozenou náklonnost.

10.29.24

Verš

bhartuḥ śuśrūṣaṇaṁ strīṇāṁ
paro dharmo hy amāyayā
tad-bandhūnāṁ ca kalyāṇaḥ
prajānāṁ cānupoṣaṇam

Synonyma

bhartuḥ — manželovi; śuśrūṣaṇam — vĕrná služba; strīṇām — pro ženy; paraḥ — nejvyšší; dharmaḥ — náboženská povinnost; hi — jistĕ; amāyayā — bez neupřímnosti; tat-bandhūnām — manželovým příbuzným; ca — a; kalyāṇaḥ — konání dobra; prajānām — o potomky; ca — a; anupoṣaṇam — péče.

Překlad

Nejvyšší náboženskou povinností ženy je upřímnĕ sloužit svému manželovi, chovat se dobře ke členům jeho rodiny a řádnĕ se starat o své dĕti.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī zde bystře podotýká, že pravým, vĕčným manželem gopī je Pán Kṛṣṇa, ne jejich takzvaní manželé doma, kteří je klamnĕ považují za svůj majetek. Přímočaré vysvĕtlení slova amāyayā, „bez iluze“, tedy vyjevuje, že nejvyšší náboženskou povinností gopī je sloužit Śrī Kṛṣṇovi, svému pravému milenci.

10.29.25

Verš

duḥśīlo durbhago vṛddho
jaḍo rogy adhano ’pi vā
patiḥ strībhir na hātavyo
lokepsubhir apātakī

Synonyma

duḥśīlaḥ — špatného charakteru; durbhagaḥ — nešťastný; vṛddhaḥ — starý; jaḍaḥ — zaostalý; rogī — nemocný; adhanaḥ — chudý; api vā — dokonce; patiḥ — manžel; strībhiḥ — ženami; na hātavyaḥ — nemá být zavržen; loka — dobré postavení v příštím životĕ; īpsubhiḥ — které si přejí; apātakī — (pokud) není pokleslý.

Překlad

Ženy, které chtĕjí v příštím životĕ dosáhnout dobrého postavení, by nemĕly nikdy opustit manžela, který nepoklesl ze svých náboženských zásad, i když je nepříjemný, nešťastný, starý, pošetilý, nemocný či chudý.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje podobný výrok ze smṛti-śāstry: patiṁ tv apatitaṁ bhajet – „Je třeba sloužit pánovi, který není pokleslý.“ Nĕkdy je slyšet pošetilé tvrzení, že žena má svého manžela následovat i tehdy, když poklesl z duchovních zásad, protože je jejím „guruem“. Vĕdomí Kṛṣṇy se však nedá podřídit žádným jiným náboženským zásadám, a proto guru, který svého následovníka vede k materialistickému, hříšnému jednání, ztrácí své postavení gurua. Śrīla Prabhupāda prohlásil, že systém monarchie se v Evropĕ zhroutil proto, že monarchové zneužívali svého postavení. Podobnĕ muži v západním svĕtĕ zneužívali a vykořisťovali ženy, a proto je zde nyní populární hnutí, ve kterém ženy odmítají autoritu svých manželů. Muži by mĕli být v ideálním případĕ neochvĕjní v duchovním životĕ a ženám ve své péči poskytovat čisté, upřímné vedení.

Gopī však jsou na nejvyšší úrovni duchovní dokonalosti, a proto transcendovaly všechny pozitivní i negativní náboženské ohledy. Jsou totiž vĕčnými milovnicemi Absolutní Pravdy.

10.29.26

Verš

asvargyam ayaśasyaṁ ca
phalgu kṛcchraṁ bhayāvaham
jugupsitaṁ ca sarvatra
hy aupapatyaṁ kula-striyaḥ

Synonyma

asvargyam — nevedoucí do nebe; ayaśasyam — nepříznivé pro dobrou povĕst; ca — a; phalgu — bezcenné; kṛcchram — obtížné: bhaya-āvaham  –  vzbuzující strach; jugupsitam — zavrženíhodné; ca — a: sarvatra  –  ve všech případech; hi — jistĕ; aupapatyam — cizoložné zálety; kula-striyaḥ — pro ženu pocházející ze ctihodné rodiny.

Překlad

Pro ženu ze ctihodné rodiny jsou nicotné cizoložné zálety vždy hodné zavržení. Brání jí v dosažení nebes, ničí její dobrou povĕst a přinášejí jí tĕžkosti a strach.

10.29.27

Verš

śravaṇād darśanād dhyānān
mayi bhāvo ’nukīrtanāt
na tathā sannikarṣeṇa
pratiyāta tato gṛhān

Synonyma

śravaṇāt — nasloucháním (o Mé slávĕ); darśanāt — zhlížením (Mé podoby Božstva v chrámu); dhyānāt — meditací; mayi — ke Mnĕ; bhāvaḥ — láska; anukīrtanāt — následným opĕvováním; na — ne; tathā — stejnĕ tak; sannikarṣeṇa — tĕlesnou blízkostí; pratiyāta — prosím vraťte se; tataḥ — proto; gṛhān — do svých domovů.

Překlad

Transcendentální láska ke Mnĕ se probouzí oddanou službou v podobĕ naslouchání o Mnĕ, zhlížení Mé podoby Božstva, meditace o Mnĕ a vĕrného opĕvování Mé slávy. Pouhou tĕlesnou blízkostí se stejného výsledku nedosáhne. Vraťte se proto prosím zpátky do svých domovů.

Význam

Pán Kṛṣṇa rozhodnĕ uvádí silné argumenty.

10.29.28

Verš

śrī-śuka uvāca
iti vipriyam ākarṇya
gopyo govinda-bhāṣitam
viṣaṇṇā bhagna-saṅkalpāś
cintām āpur duratyayām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; vipriyam — nemilá; ākarṇya — když uslyšely; gopyaḥ — gopī; govinda-bhāṣitam — slova pronesená Govindou; viṣaṇṇāḥ — byly nešťastné; bhagna — zmařené; saṅkalpāḥ — jejich silné touhy; cintām — úzkost; āpuḥ — prožívaly; duratyayām — nepřekonatelnou.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když gopī uslyšely od Govindy tato nemilá slova, byly z nich nešťastné. Jejich velké nadĕje byly zmařeny a cítily nepřekonatelnou úzkost.

Význam

Gopī nevĕdĕly, co mají dĕlat. Uvažovaly, že padnou Kṛṣṇovi k nohám a budou se s pláčem dovolávat Jeho milosti, nebo že se nad situaci povznesou a odejdou zpátky do svých domovů. Nebyly však schopné ani jednoho, a tak cítily silnou úzkost.

10.29.29

Verš

kṛtvā mukhāny ava śucaḥ śvasanena śuṣyad
bimbādharāṇi caraṇena bhuvaḥ likhantyaḥ
asrair upātta-masibhiḥ kuca-kuṅkumāni
tasthur mṛjantya uru-duḥkha-bharāḥ sma tūṣṇīm

Synonyma

kṛtvā — sklánĕjící; mukhāni — obličeje; ava — dolů; śucaḥ — lítostí; śvasanena — vzdycháním; śuṣyat — vysychající; bimba — (vypadající jako) červené plody bimba; adharāṇi — jejich rty; caraṇena — prsty na nohou; bhuvaḥ — zemi; likhantyaḥ — škrábající; asraiḥ — slzami; upātta — které nesly; masibhiḥ — kajjal z jejich očí; kuca — na prsou; kuṅkumāni — rumĕlkový prášek; tasthuḥ — stály nehnutĕ; mṛjantyaḥ — smývající; uru — nadmĕrného; duḥkha — neštĕstí; bharāḥ — pociťující břímĕ; sma — vskutku; tūṣṇīm — mlčky.

Překlad

Se sklonĕnými hlavami škrábaly gopī špičkami nohou do zemĕ. Jejich červené rty byly vysušené lítostivým tĕžkým dýcháním. Slzy jim tekly z očí a nesly kajjal, kterým byly nalíčené, a smývaly rumĕlku rozetřenou na jejich ňadrech. Tak tam stály a mlčky nesly břímĕ svého neštĕstí.

Význam

Gopī cítily: „Jestliže naše láska Kṛṣṇu nepřemohla, znamená to, že není ryzí. A jestliže nejsme schopné Kṛṣṇu náležitĕ milovat, k čemu jsou naše životy?“ Červené rty jim vysychaly horkým dechem, který pocházel z jejich neštĕstí. Když pražící slunce vysouší zralé červené plody bimba, tyto plody mĕknou a objevují se na nich tmavé skvrny. Podobnĕ se mĕnil vzhled nádherných rtů gopī. Stály tiše před Kṛṣṇou a nedokázaly říct ani slovo.

10.29.30

Verš

preṣṭhaṁ priyetaram iva pratibhāṣamāṇaṁ
kṛṣṇaṁ tad-artha-vinivartita-sarva-kāmāḥ
netre vimṛjya ruditopahate sma kiñcit
saṁrambha-gadgada-giro ’bruvatānuraktāḥ

Synonyma

preṣṭham — pro svého milovaného; priya-itaram — pravý opak milého; iva — jako kdyby; pratibhāṣamāṇam — který je oslovoval; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; tat-artha — pro Nĕho; vinivartita — zapudily; sarva — všechny; kāmāḥ — své hmotné touhy; netre — oči; vimṛjya — utřely si; rudita — pláče; upahate — zanechaly; sma — potom; kiñcit — nĕco; saṁrambha — vzrušením; gadgada — se zalykajícími se; giraḥ — hlasy; abruvata — promluvily; anuraktāḥ — pevnĕ připoutané.

Překlad

Přestože byl Kṛṣṇa jejich milovaný a přestože se kvůli Nĕmu vzdaly všech ostatních cílů svých tužeb, promlouval k nim nemile. Jejich připoutaností k Nĕmu to ale neotřáslo. Zanechaly pláče, utřely si oči a promluvily hlasy rozechvĕlými vzrušením.

Význam

Gopī začaly Śrī Kṛṣṇovi odpovídat. Hlasy se jim zalykaly hnĕvem způsobeným jejich silnou láskou k Nĕmu a neochotou se Ho vzdát. Nechtĕly Mu dovolit, aby je odmítl.

10.29.31

Verš

śrī-gopya ūcuḥ
maivaṁ vibho ’rhati bhavān gadituṁ nṛ-śaṁsaṁ
santyajya sarva-viṣayāṁs tava pāda-mūlam
bhaktā bhajasva duravagraha mā tyajāsmān
devo yathādi-puruṣo bhajate mumukṣūn

Synonyma

śrī-gopyaḥ ūcuḥ — nádherné gopī řekly; mā — ne; evam — takto; vibho — ó všemocný; arhati — mĕl bys; bhavān — Ty, vznešený; gaditum — mluvit; nṛ-śaṁsam — krutĕ; santyajya — které se zcela zřekly; sarva — všech; viṣayān — druhů smyslového požitku; tava — Tvé; pāda-mūlam — nohy; bhaktāḥ — uctívající; bhajasva — prosím odmĕň; duravagraha — ó tvrdohlavý; mā tyaja — neodmítej; asmān — nás; devāḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; yathā — jako; ādi-puruṣaḥ — prvotní Pán, Nārāyaṇa; bhajate — odmĕňuje snažení; mumukṣūn — tĕch, kdo touží po osvobození.

Překlad

Nádherné gopī řekly: Ó všemocný, nemĕl bys mluvit tak krutĕ. Neodmítej nás, které jsme se zřekly všeho hmotného požitku, abychom oddanĕ sloužily Tvým lotosovým nohám. Odmĕň nás, ó tvrdohlavý, tak jako prvotní Pán, Śrī Nārāyaṇa, odmĕňuje snahy svých oddaných dosáhnout osvobození.

10.29.32

Verš

yat paty-apatya-suhṛdām anuvṛttir aṅga
strīṇāṁ sva-dharma iti dharma-vidā tvayoktam
astv evam etad upadeśa-pade tvayīśe
preṣṭho bhavāṁs tanu-bhṛtāṁ kila bandhur ātmā

Synonyma

yat — jež; pati — manželů; apatya — dĕtí; suhṛdām — a přátelsky naklonĕných příbuzných a přátel; anuvṛttiḥ — následování; aṅga — náš drahý Kṛṣṇo; strīṇām — žen; sva-dharmaḥ — řádná náboženská povinnost; iti — takto; dharma-vidā — znalcem náboženství; tvayā — Tebou; uktam — řečeno; astu — nechť je; evam — tak; etat — toto; upadeśa — tohoto pokynu; pade — pravému objektu; tvayi — Tobĕ; īśe — ó Pane; preṣṭhaḥ — nejdražší; bhavān — Ty; tanu-bhṛtām — pro všechny vtĕlené živé bytosti; kila — jistĕ; bandhuḥ — blízký příbuzný; ātmā — vlastní Já.

Překlad

Náš milý Kṛṣṇo, jako znalec náboženství jsi nám radil, že řádnou náboženskou povinností žen je vĕrnĕ sloužit svým manželům, dĕtem a dalším příbuzným. Souhlasíme, že tento princip je správný, ale ve skutečnosti by tato služba mĕla patřit Tobĕ. Ty, ó Pane, jsi koneckonců nejdražším přítelem všech vtĕlených duší. Jsi jejich nejdůvĕrnĕjším příbuzným a vskutku jejich samotným vlastním Já.

Význam

Śrī Kṛṣṇa je Duše všech duší, jejich nejdražší přítel a dobrodinec. Jedenáctý zpĕv Bhāgavatamu (11.5.41) uvádí:

devarṣi-bhūtāpta-nṛṇāṁ pitṝṇāṁ
na kiṅkaro nāyam ṛṇī ca rājan
sarvātmanā yaḥ śaraṇaṁ śaraṇyaṁ
gato mukundaṁ parihṛtya kartam

„Ó králi, ten, kdo se vzdal všech hmotných povinností a zcela se odevzdal u lotosových nohou Mukundy, jenž nabízí útočištĕ všem, není zadlužený polobohům, velkým mudrcům, obyčejným živým bytostem, příbuzným, přátelům, lidstvu ani svým zemřelým předkům. Všechny tyto druhy živých bytostí jsou nedílnými částmi Nejvyššího Pána, a proto ten, kdo se odevzdal službĕ Pánu, nemusí tĕmto osobám sloužit zvlášť.“ Autorita sestupuje od autora veškeré existence, od Nejvyššího Pána. Ti, kdo přirozenĕ zosobňují autoritu, jako například manželé, matky, vládní představitelé a mudrci, získávají svou moc a autoritu od Nejvyššího Pána, a tak by pro své následovníky mĕli zastupovat Absolutní Pravdu. Pokud se nĕkdo z celého srdce vĕnuje láskyplné službĕ původu všeho, Nejvyšší Pravdĕ, nemusí sloužit Absolutní Pravdĕ nepřímo skrze výše zmínĕné druhotné autority.

I duše odevzdaná Bohu však nadále slouží duchovnímu mistrovi, který je přímým, nikoliv nepřímým zástupcem Nejvyššího Pána. Pravý ācārya neboli duchovní mistr je průzračným médiem vedoucím žáka k lotosovým nohám Kṛṣṇy. Když je osoba v přímém styku s Absolutní Pravdou, jsou všechny nepřímé autority překonané. Tento základní bod chtĕly gopī Kṛṣṇovi vysvĕtlit a nĕkteré odvážnĕjší dívky mezi nimi se pokusily porazit Śrī Kṛṣṇu Jeho vlastními výroky. Tento verš je toho příkladem.

10.29.33

Verš

kurvanti hi tvayi ratiṁ kuśalāḥ sva ātman
nitya-priye pati-sutādibhir ārti-daiḥ kim
tan naḥ prasīda parameśvara mā sma chindyā
āśāṁ dhṛtāṁ tvayi cirād aravinda-netra

Synonyma

kurvanti — projevují; hi — jistĕ; tvayi — k Tobĕ; ratim — připoutanost; kuśalāḥ — zkušení; sve — ve svém vlastním; ātman — Já; nitya — vĕčnĕ; priye — kdo je drahý; pati — s našimi manželi; suta — dĕtmi; ādibhiḥ — a dalšími příbuznými; ārti-daiḥ — kteří jen působí potíže; kim — co; tat — proto; naḥ — k nám; prasīda — buď milostivý; parama-īśvara — ó nejvyšší vládce; mā sma chindyāḥ — prosím nenič; āśām — naše nadĕje; dhṛtām — udržované; tvayi — ohlednĕ Tebe; cirāt — po dlouhou dobu; aravinda-netra — ó lotosooký Pane.

Překlad

Zkušení transcendentalisté vždy zamĕřují svou náklonnost na Tebe, protože Tĕ rozpoznávají jako své pravé vlastní Já a vĕčného milence. K čemu jsou nám všichni tito naši manželé, dĕti a příbuzní, kteří nám jen působí potíže? Proto Tĕ prosíme, ó nejvyšší vládce, abys nám udĕlil svou milost. Ó Pane s lotosovýma očima, nenič prosím nadĕji, že získáme Tvou společnost, kterou jsme si tak dlouho udržovaly.

10.29.34

Verš

cittaṁ sukhena bhavatāpahṛtaṁ gṛheṣu
yan nirviśaty uta karāv api gṛhya-kṛtye
pādau padaṁ na calatas tava pāda-mūlād
yāmaḥ kathaṁ vrajam atho karavāma kiṁ vā

Synonyma

cittam — naše mysli; sukhena — snadno; bhavatā — Tebou; apahṛtam — byly ukradené; gṛheṣu — v našich domácnostech; yat — které; nirviśati — byly pohroužené; uta — navíc; karau — naše ruce; api — také; gṛhya-kṛtye — v domácích pracech; pādau — naše nohy; padam — jeden krok; na calataḥ — nepohnou se; tava — Tvých; pāda-mūlāt — od nohou; yāmaḥ — půjdeme; katham — jak; vrajam — zpátky do Vraji; atha u — a pak; karavāma — budeme dĕlat; kim — co; vā — navíc.

Překlad

Až dodnes byly naše mysli pohroužené v domácích starostech, ale Ty jsi snadno odvedl jak naše mysli, tak naše ruce od domácích prací. Teď se naše nohy nepohnou ani o krok od Tvých lotosových nohou. Jak můžeme jít zpátky do Vraji? Co bychom tam dĕlaly?

Význam

Śrī Kṛṣṇa zahrál na flétnu a omamná hudba, která vyšla z jejích otvorů, ukradla mysli mladých gopī. Nyní přišly za Kṛṣṇou, aby své ukradené vlastnictví žádaly zpátky, ale získat zpĕt své mysli by mohly jedinĕ tehdy, kdyby je Śrī Kṛṣṇa přijal a vĕnoval se s nimi milostným hrám.

Śrī Kṛṣṇa mohl odpovĕdĕt: „Ale Mé milé gopī, zatím jdĕte domů. Nechte Mĕ nad tím den dva zauvažovat a potom vám vaše mysli vrátím.“ Na tuto možnou námitku gopī odpovídají: „Naše nohy se odmítají pohnout byť jen o krok. Vrať nám tedy prosím naše mysli a přijmi nás, potom půjdeme.“

10.29.35

Verš

siñcāṅga nas tvad-adharāmṛta-pūrakeṇa
hāsāvaloka-kala-gīta-ja-hṛc-chayāgnim
no ced vayaṁ virahajāgny-upayukta-dehā
dhyānena yāma padayoḥ padavīṁ sakhe te

Synonyma

siñca — prosím polej; aṅga — milý Kṛṣṇo; naḥ — náš; tvat — Tvých; adhara — rtů; amṛta — nektaru; pūrakeṇa — záplavou; hāsa — usmĕvavými; avaloka — Tvými pohledy; kala — melodickou; gīta — a písní (Tvé flétny); ja — vytvořený; hṛt-śaya — spočívající v našich srdcích; agnim — oheň; na u cet — jestli ne; vayam — my; viraha — z odloučení; ja — zrozeného; agni — do ohnĕ; upayukta — když umístíme; dehāḥ — svá tĕla; dhyānena — meditací; yāma — půjdeme; padayoḥ — nohou; padavīm — na místo; sakhe — ó příteli; te — Tvých.

Překlad

Milý Kṛṣṇo, prosím polej nektarem svých rtů oheň v našich srdcích, který jsi zapálil svými usmĕvavými pohledy a sladkou písní své flétny. Pokud to neudĕláš, odevzdáme svá tĕla ohni odloučení od Tebe, ó příteli, a tak jako yogī dospĕjeme do sídla Tvých lotosových nohou pomocí meditace.

10.29.36

Verš

yarhy ambujākṣa tava pāda-talaṁ ramāyā
datta-kṣaṇaṁ kvacid araṇya-jana-priyasya
asprākṣma tat-prabhṛti nānya-samakṣam añjaḥ
sthātuṁs tvayābhiramitā bata pārayāmaḥ

Synonyma

yarhi — když; ambuja — jako lotosy; akṣa — ó Ty, který máš oči; tava — Tvých; pāda — nohou; talam — u chodidel; ramāyāḥ — bohyni štĕstí, Śrīmatī Lakṣmīdevī; datta — poskytující; kṣaṇam — slavnost; kvacit — nĕkdy; araṇya — kteří žijí v lese; jana — lidem; priyasya — který jsi drahý; asprākṣma — dotkneme se; tat-prabhṛti — od té chvíle; na — nikdy; anya — jakéhokoliv jiného muže; samakṣam — v přítomnosti; añjaḥ — přímo; sthātum — stát; tvayā — Tebou; abhiramitāḥ — naplnĕné radostí; bata — jistĕ; pārayāmaḥ — budeme schopné.

Překlad

Ó Ty, který máš oči jako lotosy, pro bohyni štĕstí je slavností, kdykoliv se dotkne chodidel Tvých lotosových nohou. Jsi velmi drahý obyvatelům lesa, a proto se i my budeme tĕchto lotosových nohou dotýkat. Od té chvíle už nedokážeme ani stát v přítomnosti jakéhokoliv jiného muže, protože budeme dokonale uspokojené Tebou.

10.29.37

Verš

śrīr yat padāmbuja-rajaś cakame tulasyā
labdhvāpi vakṣasi padaṁ kila bhṛtya-juṣṭam
yasyāḥ sva-vīkṣaṇa utānya-sura-prayāsas
tadvad vayaṁ ca tava pāda-rajaḥ prapannāḥ

Synonyma

śrīḥ — bohynĕ štĕstí, manželka Pána Nārāyaṇa; yat — jako; pada-ambuja — lotosových nohou; rajaḥ — prach; cakame — žádaný; tulasyā — společnĕ s Tulasī-devī; labdhvā — poté, co získala; api — dokonce; vakṣasi — na Jeho hrudi; padam — své místo; kila — vskutku; bhṛtya — služebníky; juṣṭam — obsluhovaný; yasyāḥ — jejíž (Lakṣmī); sva — na sebe; vīkṣaṇe — ve snaze upoutat pohled; uta — na druhou stranu; anya — ostatních; sura — polobohů; prayāsaḥ — úsilí; tadvat — stejnĕ; vayam — my; ca — také; tava — Tvých; pāda — nohou; rajaḥ — prach; prapannāḥ — vyhledaly jsme jako útočištĕ.

Překlad

Bohynĕ Lakṣmī, o jejíž pohled se s velkým úsilím ucházejí polobozi, získala jedinečné postavení, neboť neustále spočívá na hrudi svého Pána, Nārāyaṇa. Přesto touží po prachu z Jeho lotosových nohou, i když se o tento prach musí dĕlit s Tulasī-devī a s mnoha dalšími Pánovými služebníky. Podobnĕ my přicházíme k prachu z Tvých lotosových nohou, abychom u nĕj získaly útočištĕ.

Význam

Zde gopī poukazují na to, že prach z Pánových nohou je tak extatický a blahodárný, že bohynĕ štĕstí chce opustit své jedinečné místo na Jeho hrudi a dĕlit se s mnoha dalšími oddanými o místo u Jeho nohou. Tímto gopī naléhají na Pána Kṛṣṇu, aby se neproviňoval dvojakým jednáním. Jelikož bohyni štĕstí dal místo na své hrudi a zároveň jí dovolil vyhledávat prach z Jeho lotosových nohou, mĕl by bezpochyby dát stejnou příležitost i gopīm, což jsou oddané, které vůči Nĕmu chovají tu nejhlubší lásku. „Konec konců,“ žadoní gopī, „vyhledávat prach z Tvých lotosových nohou je dokonale oprávnĕné snažení, ve kterém bys nás mĕl povzbudit, a ne se nás pokoušet posílat pryč.“

10.29.38

Verš

tan naḥ prasīda vṛjinārdana te ’nghri-mūlaṁ
prāptā visṛjya vasatīs tvad-upāsanāśāḥ
tvat-sundara-smita-nirīkṣaṇa-tīvra-kāma
taptātmanāṁ puruṣa-bhūṣaṇa dehi dāsyam

Synonyma

tat — proto; naḥ — nám; prasīda — prosím projev svou milost; vṛjina — všeho utrpení; ardana — ó ničiteli; te — ke Tvým; aṅghri-mūlam — nohám; prāptāḥ — přišly jsme; visṛjya — poté, co jsme se zřekly; vasatīḥ — svých domovů; tvat-upāsanā — v možnost Tĕ uctívat; āśāḥ — doufající; tvat — Tvým; sundara — krásným; smita — usmĕvavým; nirīkṣaṇa — kvůli pohledům; tīvra — silným; kāma — chtíčem; tapta — spalovaná; ātmanām — jejichž srdce; puruṣa — všech mužů; bhūṣaṇa — ó ozdobo; dehi — prosím dej; dāsyam — možnost sloužit.

Překlad

Proto Tĕ prosíme, ó ničiteli všeho neštĕstí, projev nám svou milost. Opustily jsme své rodiny a domovy, abychom mohly přijít k Tvým lotosovým nohám, a nemáme jinou touhu než Ti sloužit. Naše srdce spalují silné touhy vytvořené Tvými krásnými usmĕvavými pohledy. Ó ozdobo mezi muži, prosím udĕlej z nás své služebnice.

Význam

Když se Śrī Kṛṣṇa narodil, mudrc Garga předpovĕdĕl, že projeví všechny vznešené vlastnosti Nejvyššího Pána Nārāyaṇa. Gopī teď na Pána naléhají, aby vyplnil tuto předpovĕď tím, že k nim bude milostivý a dá jim možnost přímé služby, tak jako tuto možnost dává Pán Nārāyaṇa svým milujícím oddaným. Gopī zdůrazňují, že se svých rodin a domovů nevzdaly s nadĕjí, že si od Kṛṣṇy získají nĕjaké vyšší potĕšení. Neprosí o nic jiného než o službu, a tak vyjevují svou ryzí oddanost. Gopī uvažují: „Pokud se nĕjak stane, že v průbĕhu naší snahy Ti poskytnout štĕstí budeme šťastné při pohledu na Tvůj obličej, co je na tom špatného?“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje slova puruṣa-bhūṣaṇa, „ó ozdobo mezi muži“. Ṭhākura uvádí, že tím chtĕly gopī říct: „Ó ozdobo všech mužů, prosím ozdob naše zlatá tĕla tmavomodrými drahokamy svých údů.“

10.29.39

Verš

vīkṣyālakāvṛta-mukhaṁ tava kuṇdala-śrī
gaṇḍa-sthalādhara-sudhaṁ hasitāvalokam
dattābhayaṁ ca bhuja-daṇḍa-yugaṁ vilokya
vakṣaḥ śriyaika-ramaṇaṁ ca bhavāma dāsyaḥ

Synonyma

vīkṣya — když vidíme; alaka — Tvými vlasy; āvṛta — zakrytý; mukham — obličej; tava — Tvůj; kuṇḍala — Tvých náušnic; śrī — s krásou; gaṇḍa-sthala — mající tváře; adhara — Tvých rtů; sudham — a nektar; hasita — usmĕvavými; avalokam — s pohledy; datta — udílející; abhayam — nebojácnost; ca — a; bhuja-daṇḍa — Tvých mocných paží; yugam — pár; vilokya — když hledíme na; vakṣaḥ — Tvou hruď; śrī — bohynĕ štĕstí; eka — jediný; ramaṇam — zdroj potĕšení; ca — a; bhavāma — musíme se stát; dāsyaḥ — Tvými služebnicemi.

Překlad

Když hledíme na Tvůj obličej lemovaný kadeřemi vlasů, na Tvé tváře zkrášlené náušnicemi, na Tvé rty plné nektaru a na Tvůj usmĕvavý pohled a také když vidíme Tvé dvĕ impozantní paže, které zahánĕjí náš strach, a Tvou hruď, která je jediným zdrojem potĕšení pro bohyni štĕstí, musíme se stát Tvými služebnicemi.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vidí jednání gopī s Kṛṣṇou takto:

„Kṛṣṇa říká, ,Vy se chcete stát Mými služebnicemi – mám vás tedy nĕjak platit, nebo se nabízíte zadarmo?̀

Gopī odpovídají, ,Ty si nás kupuješ už od začátku našeho raného ženství a platíš miliónkrát víc než dostatečnĕ. Tím platem je Tvůj usmĕvavý pohled podobný drahokamu, který tvoří velký poklad, o jakém jsme nikdy neslyšely a jaký jsme nikde jinde nevidĕly.

Když si vložíš na hlavu svůj zlatý turban, Tvá služebná bude jednat jako Tvůj komorník a bude turban pomalu posouvat, až bude umístĕný přesnĕ tak, jak má. A i když jí prstem pohrozíš a budeš se jí v tom snažit usilovnĕ zabránit, vsune ruku pod turban a využije příležitosti k tomu, aby Ti pohlédla do obličeje. Tak si budeme my, Tvé služebné, očima vychutnávat Tvou sladkost, kterou hojnĕ oplýváš.̀

Kṛṣṇa říká: ,Vaši manželé toto naše chování nesnesou. Budou si rozhořčenĕ stĕžovat králi Kaṁsovi a tím pro Mĕ i pro vás vytvoří situaci nahánĕjící strach.̀

Gopī říkají: ,Ale Kṛṣṇo, Tvé mocné paže nás zbavují strachu, jako když jsi držel kopec Govardhan, abys nás ochránil před Mahendrovou pýchou. Ty paže jistĕ toho zloducha Kaṁsu zabijí.̀

,Ale Já se řídím náboženskými zásadami a nemohu si dĕlat z manželek jiných mužů své služebné.̀

,Ó drahý korunní klenote mezi zbožnými osobami, můžeš sice říkat, že si nechceš dĕlat služebné z manželek pastevců, ale už sis násilím odvedl Lakṣmī, manželku Nārāyaṇa, z Vaikuṇṭhy a nosíš ji na hrudi. Ze studu přijala podobu zlatého pruhu na Tvé hrudi a tam nachází své jediné potĕšení. Kromĕ toho dobře víme, že nikdy neodmítáš žádnou krásnou ženu ve všech čtrnácti svĕtech a ani nad tĕmito svĕty – na Vaikuṇṭhaloce, která leží mimo tento vesmír – bez ohledu na to, kdo je nebo komu náleží.̀“

10.29.40

Verš

kā stry aṅga te kala-padāyata-veṇu-gīta-
sammohitārya-caritān na calet tri-lokyām
trailokya-saubhagam idaṁ ca nirīkṣya rūpaṁ
yad go-dvija-druma-mṛgāḥ pulakāny abibhran

Synonyma

kā — která; strī — žena; aṅga — milý Kṛṣṇo; te — Tvé; kala — sladce znĕjící; pada — mající sloky; āyata — pomalou; veṇu — Tvojí flétny; gīta — písní; sammohitā — úplnĕ zmatená; ārya — civilizovaných lidí; caritāt — od náležitého chování; na calet — neodchýlí se; tri-lokyām — ve třech svĕtech; trai-lokya — všech tří svĕtů; saubhagam — příčinu příznivého osudu; idam — tuto; ca — a; nirīkṣya — když vidí; rūpam — osobní krásu; yat — kvůli které; go — krávy; dvija — ptáci; druma — stromy; mṛgāḥ — a jeleni; pulakāni — zježené chlupy na tĕle; abibhran — nesou.

Překlad

Milý Kṛṣṇo, která žena ve všech třech svĕtech by se neodchýlila od náboženského chování, když je zmatená sladkou pomalou melodií Tvé flétny? Díky Tvé kráse jsou všechny tři svĕty příznivé. Ve skutečnosti se i kravám, ptákům, stromům a jelenům se ježí chlupy na tĕle v extázi, když vidí Tvou nádhernou podobu.

10.29.41

Verš

vyaktaṁ bhavān vraja-bhayārti-haro ’bhijāto
devo yathādi-puruṣaḥ sura-loka-goptā
tan no nidhehi kara-paṅkajam ārta-bandho
tapta-staneṣu ca śiraḥsu ca kiṅkarīṇām

Synonyma

vyaktam — zjevnĕ; bhavān — Ty; vraja — obyvatel Vraji; bhaya — strach; ārti — a trápení; haraḥ — jako ten, kdo odstraňuje; abhijātaḥ — narodil ses; devaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; yathā — jako; ādi-puruṣaḥ — prvotní Pán; sura-loka — planet polobohů; goptā — ochránce; tat — proto; naḥ — naše; nidhehi — laskavĕ polož; kara — svou ruku; paṅkajam — podobnou lotosu; ārta — soužených; bandho — ó příteli; tapta — planoucí; staneṣu — na ňadra; ca — a; śiraḥsu — na hlavy; ca — také; kiṅkarīṇām — svých služebnic.

Překlad

Zjevnĕ ses narodil na tomto svĕtĕ proto, abys obyvatele Vraji zbavil strachu a trápení, tak jako Nejvyšší Osobnost Božství, prvotní Pán, chrání panství polobohů. Proto, ó příteli soužených, laskavĕ polož svou lotosovou ruku na hlavy a planoucí ňadra svých služebnic.

10.29.42

Verš

śrī-śuka uvāca
iti viklavitaṁ tāsāṁ
śrutvā yogeśvareśvaraḥ
prahasya sa-dayaṁ gopīr
ātmārāmo ’py arīramat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — tĕmito slovy; viklavitam — zoufalé výrazy; tāsām — jejich; śrutvā — když vyslechl; yoga-īśvara-īśvaraḥ — Pán všech pánů mystických sil; prahasya — s úsmĕvem; sa-dayam — milostivĕ; gopīḥ — gopī; ātma ārāmaḥ — spokojený ve svém nitru; api — i když; arīramat — uspokojil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Pán Kṛṣṇa, svrchovaný vládce všech mistrů mystické yogy, se usmíval, když poslouchal tato zoufalá slova gopī. Potom si s nimi milostivĕ užíval, přestože je sám o sobĕ spokojený.

10.29.43

Verš

tābhiḥ sametābhir udāra-ceṣṭitaḥ
priyekṣaṇotphulla-mukhībhir acyutaḥ
udāra-hāsa-dvija-kunda-dīdhatir
vyarocataiṇāṅka ivoḍubhir vṛtaḥ

Synonyma

tābhiḥ — s nimi; sametābhiḥ — které se spojily všechny dohromady; udāra — velkodušné; ceṣṭitaḥ — ten, jehož činnosti; priya — láskyplnými; īkṣaṇa — Jeho pohledy; utphulla — rozkvetlé; mukhībhiḥ — jejichž obličeje; acyutaḥ — neselhávající Pán; udāra — se širokými; hāsa — úsmĕvy; dvija — svých zubů; kunda — (jako) jasmínové kvĕty; dīdhatiḥ — projevující záři; vyarocata — vypadal skvostnĕ; eṇa-aṅkaḥ — mĕsíc, který nese znamení připomínající černého jelena; iva — jako; uḍubhiḥ — hvĕzdami; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Mezi shromáždĕnými gopīmi vypadal neselhávající Pán Kṛṣṇa jako mĕsíc obklopený hvĕzdami. Ten, který jedná tak velkodušnĕ, svými láskyplnými pohledy způsobil, že jejich obličeje rozkvetly, a širokými úsmĕvy vyjevil záři svých zubů podobných jasmínovým poupatům.

Význam

Slovo acyuta zde vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa neopomenul poskytnout potĕšení jedné každé gopī v onom nočním shromáždĕní.

10.29.44

Verš

upagīyamāna udgāyan
vanitā-śata-yūthapaḥ
mālāṁ bibhrad vaijayantīṁ
vyacaran maṇḍayan vanam

Synonyma

upagīyamānaḥ — opĕvovaný; udgāyan — sám hlasitĕ zpívající; vanitā — žen; śata — stovek; yūthapaḥ — vůdce; mālām — girlandu; bibhrat — mající na sobĕ; vaijayantīm — zvanou Vaijayantī (složenou z kvĕtů pĕti různých barev); vyacaran — pohybující se z místa na místo; maṇḍayan — zkrášlující; vanam — les.

Překlad

Když gopī opĕvovaly Jeho slávu, tento vůdce stovek žen jim vlastním hlasitým zpĕvem odpovídal. Pohyboval se mezi nimi s girlandou Vaijayantī kolem krku a zkrášloval les Vṛndāvan.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho Pán Kṛṣṇa zpíval mnohé úchvatné melodie a rytmy a gopī Ho pod Jeho vedením doprovázely. Kṛṣṇův zpĕv při této příležitosti popisuje Śrī Viṣṇu Purāṇa:

kṛṣṇaḥ śarac-candramasaṁ
kaumudīṁ kumudākaram
jagau gopī-janas tv ekaṁ
kṛṣṇa-nāma punaḥ punaḥ

„Kṛṣṇa opĕvoval slávu podzimního mĕsíce, mĕsíčního svitu a řeky plné lotosů a gopī jednoduše opakovanĕ zpívaly Jeho jméno.“

10.29.45-46

Verš

nadyāḥ pulinam āviśya
gopībhir hima-vālukam
juṣṭaṁ tat-taralānandi
kumudāmoda-vāyunā

bāhu-prasāra-parirambha-karālakoru
nīvī-stanālabhana-narma-nakhāgra-pātaiḥ
kṣvelyāvaloka-hasitair vraja-sundarīṇām
uttambhayan rati-patiṁ ramayāṁ cakāra

Synonyma

nadyāḥ — řeky; pulinam — břeh; āviśya — když přišel na; gopībhiḥ — společnĕ s gopīmi; hima — chladným; vālukam — jeho pískem; juṣṭam — obsluhovaný; tat — jejími; tarala — vlnami; ānandi — rozradostnĕným; kumuda — lotosů; āmoda — (nesoucím) vůni; vāyunā — vĕtrem; bāhu — svých paží; prasāra — ovinutím; parirambha — objetími; kara — jejich rukou; alaka — vlasů; ūru — stehen; nīvī — opasků; stana — a ňader; ālabhana — doteky; narma — hravými; nakha — nehtů; agra-pātaiḥ — škrábanci; kṣvelyā — žertovnými rozhovory; avaloka — pohledy; hasitaiḥ — a smíchem; vraja-sundarīṇām — u krásných mladých dívek z Vraji; uttambhayan — podnĕcující; rati-patim — Amora; ramayām cakāra — tĕšil se.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa šel s gopīmi na břeh Yamuny, kde byl chladivý písek a vítr, rozradostnĕný říčními vlnami, nesl vůni lotosů. Tam Kṛṣṇa ovinul své paže kolem gopī a objal je. Probudil v nádherných mladých ženách z Vraji Amora tím, že se dotýkal jejich rukou, vlasů, stehen, opasků a ňader, laškovnĕ je škrábal svými nehty a také s nimi žertoval, vrhal na nĕ pohledy a smál se s nimi. Tak se Pán tĕšil ze svých zábav.

10.29.47

Verš

evaṁ bhagavataḥ kṛṣṇāl
labdha-mānā mahātmanaḥ
ātmānaṁ menire strīṇāṁ
māninyo hy adhikaṁ bhuvi

Synonyma

evam — takto; bhagavataḥ — od Osobnosti Božství; kṛṣṇāt — Pána Kṛṣṇy; labdha — jež dostaly; mānāḥ — zvláštní úctu; mahā-ātmanaḥ — od Nejvyšší Duše; ātmānam — sebe; menire — považovaly; strīṇām — mezi všemi ženami; māninyaḥ — zpychly; hi — jistĕ; adhikam — za nejlepší; bhuvi — na Zemi.

Překlad

Gopī na sebe začaly být pyšné, že získaly takovou zvláštní pozornost Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, a každá z nich se považovala za nejlepší ženu na Zemi.

Význam

Gopī byly pyšné, neboť získaly za milence nejvĕtší ze všech osobností. V jistém smyslu tedy byly pyšné na Kṛṣṇu. Kromĕ toho byla pýcha gopī přetvářkou, kterou vytvořila Kṛṣṇova energie zajišťující Jeho zábavy, aby zesílila jejich lásku k Nĕmu prostřednictvím odloučení. V této souvislosti cituje Śrīla Viśvanātha Cakravartī Nāṭyaśāstru Bharaty Muniho: na vinā vipralambhena sambhogaḥ puṣṭim aśnute. „Přímé setkání nelze plnĕ ocenit bez zážitku odloučení.“

10.29.48

Verš

tāsāṁ tat-saubhaga-madaṁ
vīkṣya mānaṁ ca keśavaḥ
praśamāya prasādāya
tatraivāntaradhīyata

Synonyma

tāsām — jejich; tat — tu; saubhaga — ze svého štĕstí; madam — omámenost; vīkṣya — když vidĕl; mānam — pýchu; ca — a; keśavaḥ — Pán Kṛṣṇa; praśamāya — aby ji zmenšil; prasādāya — aby jim projevil přízeň; tatra eva — právĕ tam; antaradhīyata — zmizel.

Překlad

Pán Keśava vidĕl, že gopī jsou příliš pyšné na své štĕstí. Chtĕl je zbavit této pýchy a projevit jim další milost, a proto okamžitĕ zmizel.

Význam

Slovo prasādāya je zde významné. Pán Kṛṣṇa si nechtĕl gopī přestat všímat; místo toho další dramatickou scénou zintenzívnil jejich milostný vztah. Vždyť gopī byly v podstatĕ pyšné na Kṛṣṇu. Jak uvidíme, zachoval se tak také proto, aby projevil zvláštní přízeň krásné mladé dceři krále Vṛṣabhānua.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke dvacáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Kṛṣṇa a gopī se scházejí k tanci rāsa“.

KAPITOLA TŘICÁTÁ

Gopī hledají Kṛṣṇu

10.30.1

Verš

śrī-śuka uvāca
antarhite bhagavati
sahasaiva vrajāṅganāḥ
atapyaṁs tam acakṣāṇāḥ
kariṇya iva yūthapam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; antarhite — když zmizel; bhagavati — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; sahasā eva — znenadání; vraja-aṅganāḥ — mladé dívky z Vraji; atapyan — pocítily velký žal; tam — Jeho; acakṣāṇāḥ — když nevidĕly; kariṇyaḥ — slonice; iva — jako; yūthapam — svého vůdčího samce.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když Pán Kṛṣṇa tak náhle zmizel, gopī pocítily velký žal, že Ho nevidí, tak jako stádo slonic, jež ztratily svého samce.

10.30.2

Verš

gatyānurāga-smita-vibhramekṣitair
mano-ramālāpa-vihāra-vibhramaiḥ
ākṣipta-cittāḥ pramadā ramā-pates
tās tā viceṣṭā jagṛhus tad-ātmikāḥ

Synonyma

gatyā — Jeho pohyby; anurāga — láskyplnými; smita — úsmĕvy; vibhrama — hravými; īkṣitaiḥ — a pohledy; manaḥ-rama — okouzlujícími; ālāpa — Jeho řečí; vihāra — hrami; vibhramaiḥ — a dalšími okouzlujícími vĕcmi; ākṣipta — unesená; cittāḥ — jejichž srdce; pramadāḥ — dívky; ramā-pateḥ — manžela Ramy, bohynĕ štĕstí, neboli vládce krásy a bohatství; tāḥ tāḥ — každou z tĕch; viceṣṭāḥ — podivuhodných činností; jagṛhuḥ — přehrávaly; tat-ātmikāḥ — pohroužené v Nĕm.

Překlad

Jak pasačky vzpomínaly na Pána Kṛṣṇu, jejich srdce byla unesena Jeho pohyby a láskyplnými úsmĕvy, hravými pohledy, okouzlující řečí a mnoha dalšími zábavami, kterým se s nimi vĕnoval. Takto pohroužené v myšlenkách na Kṛṣṇu, Pána Ramy, začaly gopī přehrávat Jeho různé transcendentální zábavy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura popisuje tento okouzlující dialog mezi Kṛṣṇou a gopīmi:

„Kṛṣṇa řekl jedné gopī: ,Má milá lilie, dáš tomuto žíznícímu čmelákovi svůj med, nebo nedáš?̀

Gopī odpovĕdĕla: ,Můj milý čmeláku, manželem lilií je slunce, a ne čmelák, tak proč si dĕláš nároky na můj med?̀

,Ale Má milá lilie, povahou lilií je dávat svůj med milenci, čmelákovi, místo manžela, slunce.̀ Gopī, poražená Kṛṣṇovými slovy, se zasmála a pak Mu dala med svých rtů, aby se napil.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī líčí rovnĕž tento rozhovor:

„Kṛṣṇa řekl jedné gopī: ,Ó, když jsi přišla k tomuto stromu nīpa, který tu stojí, chápu, že tĕ uštkl nĕjaký troufalý had. Jeho jed se ti dostal až k hrudi, ale jelikož jsi ctnostná dívka, nežádáš Mĕ, abych tĕ vyléčil. Já jsem však milostivý, takže jsem přesto přišel. Teď ti vlastnoručnĕ namasíruji tĕlo a přitom pronesu mantru, jež působí proti hadímu jedu.̀

Gopī řekla: ,Ale můj milý krotiteli hadů, mĕ žádný had neuštkl. Bĕž masírovat tĕlo nĕjaké dívky, která je skutečnĕ uštknutá.̀

,Jen pojď blíž, milá ctihodná dívko. Z toho, jak se ti třese hlas, chápu, že prožíváš horečnatou reakci na otravu. Kdybych se o tebe nepostaral, přestože to vím, byl bych vinen za smrt nevinné ženy. Nech se ode Mĕ tedy léčit.̀

S tĕmito slovy začal Kṛṣṇa nehty škrábat do hrudi té gopī.“

10.30.3

Verš

gati-smita-prekṣaṇa-bhāṣaṇādiṣu
priyāḥ priyasya pratirūḍha-mūrtayaḥ
asāv ahaṁ tv ity abalās tad-ātmikā
nyavediṣuḥ kṛṣṇa-vihāra-vibhramāḥ

Synonyma

gati — do Jeho pohybů; smita — úsmĕvů; prekṣaṇa — pohledů; bhāṣaṇā — řeči; ādiṣu — a tak dále; priyāḥ — drahé gopī; priyasya — svého milého; pratirūḍha — plnĕ pohroužená; mūrtayaḥ — jejich tĕla; asau — On; aham — já; tu — vlastnĕ; iti — takto hovořící; abalāḥ — ženy; tat-ātmikāḥ — svou totožnost s Ním; nyavediṣuḥ — vyhlašovaly; kṛṣṇa-vihāra — způsobené Kṛṣṇovými zábavami; vibhramāḥ — jejichž omámení.

Překlad

Jelikož byly milé gopī pohroužené v myšlenkách na svého milovaného Kṛṣṇu, jejich tĕla napodobovala Jeho pohyby a úsmĕvy, pohledy, řeč a další příznačné rysy. Byly tak hluboce ponořené do myšlenek na Nĕj a poblouznĕné vzpomínáním na Jeho zábavy, že jedna druhé tvrdily: „Já jsem Kṛṣṇa!“

Význam

Gopī se spontánnĕ začaly pohybovat jako Kṛṣṇa – smály se jak se smál On, vrhaly smĕlé pohledy a mluvily stejnĕ, jako by to dĕlal On. Gopī byly úplnĕ pohroužené v Kṛṣṇovĕ existenci a náhlé odloučení od Nĕj je připravilo o rozum. Tak dosáhla jejich obĕtavá oddanost Kṛṣṇovi absolutní dokonalosti.

10.30.4

Verš

gāyantya uccair amum eva saṁhatā
vicikyur unmattaka-vad vanād vanam
papracchur ākāśa-vad antaraṁ bahir
bhūteṣu santaṁ puruṣaṁ vanaspatīn

Synonyma

gāyantyaḥ — zpívající; uccaiḥ — hlasitĕ; amum — o Nĕm; eva — vskutku; saṁhatāḥ — společnĕ ve skupinĕ; vicikyuḥ — hledaly; unmattaka-vat — jako šílené; vanāt vanam — z jedné části lesa do druhé; papracchuḥ — ptaly se; ākāśa-vat — jako nebe; antaram — v nitru; bahiḥ — a vnĕ; bhūteṣu — ve všech stvořených bytostech; santam — přítomného; puruṣam — na Nejvyššího Pána; vanaspatīn — stromů.

Překlad

Hlasitĕ zpívaly o Kṛṣṇovi a hledaly Ho po celém vṛndāvanském lese jako skupina šílených žen. Ptaly se dokonce i stromů, kde je ten, který je jako Nadduše přítomný v nitru i vnĕ všech stvořených vĕcí, stejnĕ jako nebe.

Význam

Gopī byly ztracené ve stavu šílené lásky ke Kṛṣṇovi a ptaly se na Nĕj dokonce i stromů ve Vṛndāvanu. Od Pána Kṛṣṇy samozřejmĕ není možné být skutečnĕ odloučený, protože je všudypřítomná Nadduše.

10.30.5

Verš

dṛṣṭo vaḥ kaccid aśvattha
plakṣa nyagrodha no manaḥ
nanda-sūnur gato hṛtvā
prema-hāsāvalokanaiḥ

Synonyma

dṛṣṭaḥ — byl vidĕn; vaḥ — vámi; kaccit — zda; aśvattha — ó aśvattho (posvátný fíkovníku); plakṣa — ó plakṣo (fíkovníku s vlnitými listy); nyagrodha — ó nyagrodho (banyáne); naḥ — naše; manaḥ — mysli; nanda — Mahārāje Nandy; sūnuḥ — syn; gataḥ — odešel; hṛtvā — poté, co ukradl; prema — láskyplnými; hāsa — svými úsmĕvy; avalokanaiḥ — a pohledy.

Překlad

(Gopī řekly:) Ó strome aśvattho, ó plakṣo, ó nyagrodho, vidĕly jste Kṛṣṇu? Ten syn Nandy Mahārāje nám svými láskyplnými úsmĕvy a pohledy ukradl mysli a odešel.

10.30.6

Verš

kaccit kurabakāśoka-
nāga-punnāga-campakāḥ
rāmānujo māninīnām
ito darpa-hara-smitaḥ

Synonyma

kaccit — zda; kurabaka-aśoka-nāga-punnāga-campakāḥ — ó strome kurabako (červený amarante), aśoko, nāgo, punnāgo a campako; rāma — Balarāmy; anujaḥ — mladší bratr; māninīnām — pyšných žen; itaḥ — procházející tudy; darpa — pýchu; hara — odstraňující; smitaḥ — jehož úsmĕv.

Překlad

Ó strome kurabako, ó aśoko, ó nāgo, punnāgo a campako, šel tudy Balarāmův mladší bratr, jehož úsmĕv odstraňuje smĕlost všech pyšných žen?

Význam

Jakmile gopī vidĕly, že jim daný strom neodpovídá, netrpĕlivĕ ho opustily a pospíchaly k jinému ptát se dál.

10.30.7

Verš

kaccit tulasi kalyāṇi
govinda-caraṇa-priye
saha tvāli-kulair bibhrad
dṛṣṭas te ’ti-priyo ’cyutaḥ

Synonyma

kaccit — zda; tulasi — ó rostlinko tulasī; kalyāṇi — ó laskavá; govinda — Pána Kṛṣṇy; caraṇa — nohy; priye — jíž jsou drahé; saha — společnĕ s; tvā — tebou; ali — včel; kulaiḥ — roje; bibhrat — nesoucí; dṛṣṭaḥ — vidĕný; te — tebou; ati-priyaḥ — velmi drahý; acyutaḥ — Pán Acyuta.

Překlad

Ó tulasī, jež jsi tak laskavá a jíž jsou nohy Govindy tak drahé, vidĕla jsi kolem jít toho, jenž nikdy neselhává, nesoucího tebe a obklopeného roji včel?

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že zde slovo caraṇa vyjadřuje úctu, podobnĕ jako ve výroku evaṁ vadanty ācārya-caraṇāḥ. Včely bzučící kolem girlandy, kterou mĕl Śrī Govinda na sobĕ, přitahovala vůnĕ tulasī mañjarī, které Mu byly obĕtovány. Gopī mĕly za to, že stromy neodpovídají proto, že jsou mužského rodu, ale že tulasī, která je ženou, by mohla mít soucit s jejich žalostným stavem.

10.30.8

Verš

mālaty adarśi vaḥ kaccin
mallike jāti-yūthike
prītiṁ vo janayan yātaḥ
kara-sparśena mādhavaḥ

Synonyma

mālati — ó rostlino mālatī (druh bílého jasmínu); adarśi — byl vidĕn; vaḥ — tebou; kaccit — zda; mallike — ó malliko (jiný druh jasmínu); jāti — ó jāti (další druh bílého jasmínu); yūthike — ó yūthiko (ještĕ jiný jasmín); prītim — potĕšení; vaḥ — pro vás; janayan — vytvářející; yātaḥ — šel kolem; kara — své ruky; sparśena — dotekem; mādhavaḥ — Kṛṣṇa, ztĕlesnĕní jara.

Překlad

Ó mālatī, ó malliko, ó jāti a yūthiko, šel tudy Mādhava a potĕšil vás dotekem své ruky?

Význam

Když ani tulasī gopīm neodpovĕdĕla, obrátily se na voňavé jasmínové kvĕty. Když gopī vidĕly pokornĕ sklonĕné jasmínové keře, usoudily, že tyto rostliny jistĕ vidĕly Pána Kṛṣṇu, a proto ve své extázi projevují pokoru.

10.30.9

Verš

cūta-priyāla-panasāsana-kovidāra
jambv-arka-bilva-bakulāmra-kadamba-nīpāḥ
ye ’nye parārtha-bhavakā yamunopakūlāḥ
śaṁsantu kṛṣṇa-padavīṁ rahitātmanāṁ naḥ

Synonyma

cūta — ó popínavý mangovníku; priyāla — ó strome priyālo (druh stromu śāla); panasa — ó chlebovníku; āsana — ó strome āsano (žlutý śāla); kovidāra — ó strome kovidāro; jambu — ó hřebíčkovci; arka — ó rostlino arko; bilva — ó strome s belovými plody; bakula — ó mimózový strome; āmra — ó strome mango; kadamba — ó strome kadambo; nīpāḥ — ó nīpo (menší druh kadamby); ye — jež; anye — ostatní; para — ostatních; artha — v zájmu; bhavakāḥ — jejichž existence; yamunā-upakūlāḥ — žijící u břehu řeky Yamuny; śaṁsantu — prosím řeknĕte; kṛṣṇa-padavīm — kudy Kṛṣṇa šel; rahita — které jsme pozbyly; ātmanām — svých myslí; naḥ — nám.

Překlad

Ó cūto, ó priyālo, ó panaso, āsano a kovidāro, ó jambu, ó arko, ó bilvo, bakulo a āmro, ó kadambo a nīpo a vy všechny ostatní rostliny a stromy žijící na březích Yamuny, které jste zasvĕtily celou svou existenci blahu ostatních, my gopī jsme ztratily hlavu, tak nám prosím řeknĕte, kam Kṛṣṇa odešel.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho je cūta popínavý mangovník, kdežto āmra je strom mangovník. Dále vysvĕtluje, že nīpa sice není příliš výrazný strom, ale má velké kvĕty, a skutečnost, že se gopī obrátily na nepatrnou rostlinu arka, jasnĕ ukazuje, jak zoufale si přály najít Kṛṣṇu.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí následující informaci o vṛndāvanských stromech: „Nīpa je ,prašný kadambà (vytváří hodnĕ pylu) a má velké kvĕty. Samotný strom kadamba má kvĕty menší a velmi příjemnĕ voní. Kovidāra je určitý druh kañcanāry (horského ebenu). Rostlina arka je sice velmi nepatrná, ale roste vždy poblíž Pána Gopīśvary (božstva Śivy ve vṛndāvanském lese), protože je mu drahá.“

10.30.10

Verš

kiṁ te kṛtaṁ kṣiti tapo bata keśavāṅghri-
sparśotsavotpulakitāṅga-nahair vibhāsi
apy aṅghri-sambhava urukrama-vikramād vā
āho varāha-vapuṣaḥ parirambhaṇena

Synonyma

kim — jaká; te — tebou; kṛtam — konaná; kṣiti — ó zemĕ; tapaḥ — askeze; bata — vskutku; keśava — Pána Kṛṣṇy; aṅghri — nohou; sparśa — díky doteku; utsava — kvůli radostnému zážitku; utpulakita — jásavĕ zježenými; aṅga-ruhaiḥ — s chlupy na tĕle (trávou a rostlinami na tvém povrchu); vibhāsi — vypadáš nádhernĕ; api — snad; aṅghri — nohama (Kṛṣṇy, který je teď přítomný na tvém povrchu); sambhavaḥ — vytvořené; urukrama — Pána Vāmanadevy, Kṛṣṇovy trpasličí inkarnace, jenž třemi obřími kroky pokryl celý vesmír; vikramāt — díky krokům; vā — či; āha u — nebo snad; varāha — Kṛṣṇovy inkarnace kance; vapuṣaḥ — tĕlem; parirambhaṇena — díky objetí.

Překlad

Ó matko zemĕ, jakou askezi jsi podstoupila, abys získala dotek lotosových nohou Pána Keśavy, který ti způsobil tak velkou radost, že se ti ježí chlupy na tĕle? Vypadáš v tomto stavu nádhernĕ. Dosáhla jsi tohoto extatického příznaku bĕhem současného Pánova zjevení nebo to bylo mnohem dřív, když na tebe vstoupil ve své podobĕ malého Vāmanadevy, nebo ještĕ dřív, když tĕ objal ve své podobĕ kance Varāhadevy?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje uvažování gopī takto: „,Možná, že stromy a rostliny (zmínĕné v předchozích verších) neslyšely naši otázku, protože byly v transu, jak meditovaly o Pánu Viṣṇuovi. Anebo, jelikož nám nechtĕjí říct, kam Kṛṣṇa šel, jsou možná necitelné, přestože žijí na svatém místĕ. Tak nebo tak, k čemu je dobré zbytečnĕ kritizovat obyvatele svatého místa? Není jisté, zda skutečnĕ vĕdí, kam Kṛṣṇa šel. Najdĕme tedy nĕkoho, kdo určitĕ ví, kde je.̀ Tak dospĕly gopī k závĕru, že jelikož Pán Kṛṣṇa musí být nĕkde na zemi, musí sama zemĕ vĕdĕt, kde se nachází.

Potom si gopī pomyslely: ,Jelikož Kṛṣṇa po zemi kráčí stále, není od Nĕj nikdy oddĕlená, a proto nemůže pochopit, jak Jeho rodiče, přítelkynĕ a služebníci trpí v Jeho nepřítomnosti. Zeptejme se jí, jakou askezi vykonala, aby získala to velké štĕstí, že se jí stále dotýkají nohy Pána Keśavy.̀“

10.30.11

Verš

apy eṇa-patny upagataḥ priyayeha gātrais
tanvan dṛśāṁ sakhi su-nirvṛtim acyuto vaḥ
kāntāṅga-saṅga-kuca-kuṅkuma-rañjitāyāḥ
kunda-srajaḥ kula-pater iha vāti gandhaḥ

Synonyma

api — zda; eṇa — jelena; patni — ó manželko; upagataḥ — byl potkán; priyayā — se svou milovanou; iha — tady; gātraiḥ — svými údy; tanvan — vytvářející; dṛśām — očí; sakhi — ó přítelkynĕ; su-nirvṛtim — velké potĕšení; acyutaḥ — neklesající Pán Kṛṣṇa; vaḥ — tvých; kāntā — Jeho milou; aṅga-saṅga — díky tĕlesnému styku s; kuca — na ňadrech; kuṅkuma — rumĕlkovým práškem; rañjitāyāḥ — zbarvené; kunda — z jasmínových kvĕtů; srajaḥ — girlandy; kula — skupiny (gopī); pateḥ — pána; iha — tudy; vāti — vane; gandhaḥ — vůnĕ.

Překlad

Ó přítelkynĕ, manželko jelena, byl tady Pán Acyuta se svou milovanou, a způsobil tak velké potĕšení tvým očím? Však tudy vane vůnĕ Jeho girlandy z jasmínových kvĕtů, na níž ulpĕla kuṅkuma z ňader Jeho milé, když Ji objímal.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává k tomuto verši následující okouzlující komentář:

„Gopī mluvily k lani: ,Ó přítelkynĕ, manželko jelena, podle blaženosti ve tvých jasných očích chápeme, že Śrī Kṛṣṇa zvĕtšil tvou radost krásou svých paží, obličeje a tak dále. Dychtivĕ si přeješ prožívat extázi z pohledu na Kṛṣṇu, a proto Ho tvé oči následují. Vlastnĕ se ti nikdy neztrácí.̀

Když potom gopī vidĕly, jak jde laň dál svou cestou, zvolaly: ,Ó, říkáš nám, že jsi vidĕla Kṛṣṇu? Podívejte! Ta laň jde dál a pořád na nás otáčí hlavu, jako kdyby chtĕla říct: „Já vám Ho ukážu, jen pojďte za mnou a já vám ukážu Kṛṣṇu.“ Ona je v tomto nemilosrdném Vṛndāvanu jedinou milostivou osobou.̀

Jak šly gopī za laní, stalo se, že ji ztratily z dohledu a vykřikly: ,Ó proč nevidíme tu laň, která nám ukazuje cestu ke Kṛṣṇovi?̀

Jedna gopī přišla s myšlenkou, že Kṛṣṇa je jistĕ nĕkde blízko a že laň z Nĕho má strach, a proto se ukryla, aby neudĕlala tu chybu, že prozradí Jeho přítomnost. Takto se gopī dohadovaly, když ucítily vůni, která k nim náhle přivanula, a s velkou radostí vykřikovaly: ,Ano! Ano! To je ono! Bĕhem Kṛṣṇova tĕlesného styku s Jeho přítelkyní se o Jeho jasmínovou girlandu otřel kuṅkumový prášek z Jejích ňader a teď se k nám dostávají vůnĕ toho všeho.̀ Gopī cítily vůni tĕl obou milenců, Kṛṣṇovy jasmínové girlandy a kosmetického prášku na ňadrech Jeho milé.“

10.30.12

Verš

bāhuṁ priyāṁsa upadhāya gṛhīta-padmo
rāmānujas tulasikāli-kulair madāndhaiḥ
anvīyamāna iha vas taravaḥ praṇāmaṁ
kiṁ vābhinandati caran praṇayāvalokaiḥ

Synonyma

bāhum — svou paži; priyā — své milované; aṁse — na rameno; upadhāya — poté, co položil; gṛhīta — držící; padmaḥ — lotos; rāma-anujaḥ — Kṛṣṇa, mladší bratr Balarāmy; tulasikā — poletujícími kolem tulasī mañjarī (jež zdobí Jeho girlandu); ali-kulaiḥ — mnoha včelami; mada — omámeností; andhaiḥ — které jsou oslepené; anvīyamānaḥ — následovaný; iha — tady; vaḥ — vaše; taravaḥ — ó stromy; praṇāmam — klanĕní se; kim vā — zda; abhinandati — vzal na vĕdomí; caran — když šel kolem; praṇaya — prodchnutými láskou; avalokaiḥ — svými pohledy.

Překlad

Ó stromy, vidíme, že se klaníte. Projevil mladší bratr Rāmy vašim poklonám uznání svými láskyplnými pohledy, když šel okolo následován rojem omámených včel poletujících kolem tulasī mañjarī, jež zdobí Jeho girlandu? Jistĕ mĕl paži položenou kolem ramen své milé a ve druhé ruce nesl lotosový kvĕt.

Význam

Gopī vidĕly, že stromy, sehnuté pod tíhou mnoha plodů a kvĕtů, se klaní Pánu Kṛṣṇovi. Gopī předpokládaly, že Kṛṣṇa tamtudy musel nedávno projít, neboť stromy byly stále sklonĕné. Jelikož je Śrī Kṛṣṇa opustil se svou oblíbenou družkou, gopī žárlily a představovaly si, jak už je z milostných her unavený a nechává svou levou paži odpočinout si na mĕkkém rameni své milé. Dále si představovaly, že Kṛṣṇa musel v pravé ruce nést modrý lotos, aby jím odhánĕl včely, jež dotíraly na obličej Jeho milované, když cítily jeho vůni. Tato scéna byla tak krásná, představovaly si gopī, že omámené včely opustily zahradu plnou tulasī a vydaly se za obĕma milenci.

10.30.13

Verš

pṛcchatemā latā bāhūn
apy āśliṣṭā vanaspateḥ
nūnaṁ tat-karaja-spṛṣṭā
bibhraty utpulakāny aho

Synonyma

pṛcchata — zeptejte se; imāḥ — tĕchto; latāḥ — lián; bāhūn — paže (vĕtve); api — i když; āśliṣṭāḥ — objímajících; vanaspateḥ — stromu; nūnam — jistĕ; tat — Jeho, Kṛṣṇy; kara-ja — nehty; spṛṣṭāḥ — dotknutých; bibhrati — nesou; utpulakāni — z radosti projevené pupínky na kůži; aho — podívejte.

Překlad

Zeptejme se tĕchto lián, co vĕdí o Kṛṣṇovi. I když objímají paže svého manžela, tohoto stromu, jistĕ se jich musely dotknout Kṛṣṇovy nehty, protože jim z radosti naskákaly pupínky na kůži.

Význam

Gopī se domnívaly, že by liány nejevily známky extáze jen díky tĕlesnému styku se svým manželem stromem. Usoudily, že i když liány objímají silné paže svého manžela, musel se jich na své cestĕ lesem dotknout Pán Kṛṣṇa.

10.30.14

Verš

ity unmatta-vaco gopyaḥ
kṛṣṇānveṣaṇa-kātarāḥ
līlā bhagavatas tās tā
hy anucakrus tad-ātmikāḥ

Synonyma

iti — takto; unmatta — bláznivá; vacaḥ — říkající slova; gopyaḥ — gopī; kṛṣṇa-anveṣaṇa — hledáním Kṛṣṇy; kātarāḥ — pomatené; līlāḥ — transcendentální zábavy; bhagavataḥ — Jeho, Nejvyšší Osobnosti Božství; tāḥ tāḥ — každou z nich; hi — jistĕ; anucakruḥ — přehrávaly; tat-ātmikāḥ — pohroužené v myšlenkách na Nĕj.

Překlad

Po tĕchto promluvách začaly gopī, pomatené z hledání Kṛṣṇy, přehrávat Jeho různé zábavy, plnĕ pohroužené v myšlenkách na Nĕho.

10.30.15

Verš

kasyācit pūtanāyantyāḥ
kṛṣṇāyanty apibat stanam
tokayitvā rudaty anyā
padāhan śakaṭāyatīm

Synonyma

kasyācit — jedné z gopī; pūtanāyantyāḥ — která hrála čarodĕjnici Pūtanu; kṛṣṇāyantī — jiná, která hrála Kṛṣṇu; apibat — pila; stanam — z prsu; tokayitvā — hrající kojence; rudatī — plačící; anyā — další; padā — nohou; ahan — kopla; śakaṭā-yatīm — jinou, která napodobovala vozík.

Překlad

Jedna gopī napodobovala Pūtanu, zatímco jiná hrála kojence Kṛṣṇu a dĕlala, že jí pije mléko z prsu. Další gopī plakala jako nemluvnĕ Kṛṣṇa a kopla gopī, která přijala roli démona v podobĕ vozíku, Śakaṭāsury.

10.30.16

Verš

daityāyitvā jahārānyām
eko kṛṣṇārbha-bhāvanām
riṅgayām āsa kāpy aṅghrī
karṣantī ghoṣa-niḥsvanaiḥ

Synonyma

daityāyitvā — napodobující démona (jmenovitĕ Tṛṇāvartu); jahāra — odnášela; anyām — jinou gopī; ekā — jedna gopī; kṛṣṇa-arbha — nemluvnĕte Kṛṣṇy; bhāvanām — jež si osvojila náladu; riṅgayām āsa — plazila se; kā api — jedna z nich; aṅghrī — své nohy; karṣantī — tahající; ghoṣa — cinkajících zvonků; niḥsvanaiḥ — se zvukem.

Překlad

Jedna gopī se ujala role Tṛṇāvarty a jinou, která hrála nemluvnĕ Kṛṣṇu, odnášela pryč. Další gopī se zase plazila okolo a zvonky na kotnících jí cinkaly, jak tahala nohy za sebou.

Význam

Gopī začaly napodobovat všechny zábavy Śrī Kṛṣṇy, počínaje nejranĕjšími činnostmi, když byl malé dítĕ.

10.30.17

Verš

kṛṣṇa-rāmāyite dve tu
gopāyantyaś ca kāścana
vatsāyatīṁ hanti cānyā
tatraikā tu bakāyatīm

Synonyma

kṛṣṇa-rāmāyite — hrající Pána Kṛṣṇu a Pána Balarāmu; dve — dvĕ gopī; tu — a; gopāyantyaḥ — hrající Jejich přátele pasáčky; ca — a; kāścana — nĕkteré; vatsāyatīm — jež napodobovala démona v podobĕ telete, Vatsāsuru; hanti — zabila; ca — a; anyā — jiná; tatra — tam; ekā — jedna; tu — navíc; bakāyatīm — jinou, jež napodobovala démona v podobĕ jeřába, Bakāsuru.

Překlad

Dvĕ gopī hrály Rāmu a Kṛṣṇu mezi nĕkolika dalšími v úlohách pasáčků krav. Jedna gopī ztvárnila Kṛṣṇovo zabití démona Vatsāsury, jehož představovala jiná gopī, a další dvojice gopī sehrála zabití Bakāsury.

10.30.18

Verš

āhūya dūra-gā yadvat
kṛṣṇas tam anuvartatīm
veṇuṁ kvaṇantīṁ krīḍantīm
anyāḥ śaṁsanti sādhv iti

Synonyma

āhūya — volající; dūra — které se vzdálily; gāḥ — krávy; yadvat — jako; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; tam — Jeho; anuvartatīm — jednu gopī, která napodobovala; veṇum — na flétnu; kvaṇantīm — hrající; krīḍantīm — vĕnující se hrám; anyāḥ — ostatní gopī; śaṁsanti — chválily; sādhu iti — „výbornĕ!“

Překlad

Když jedna gopī dokonale napodobila, jak Kṛṣṇa volá na krávy, které se daleko zatoulaly, jak hraje na flétnu a jak se vĕnuje různým hrám, ostatní uznale volaly: „Výbornĕ! Výbornĕ!“

10.30.19

Verš

kasyāñcit sva-bhujaṁ nyasya
calanty āhāparā nanu
kṛṣṇo ’haṁ paśyata gatiṁ
lalitām iti tan-manāḥ

Synonyma

kasyāñcit — jedné z nich; sva-bhujam — svou paži; nyasya — poté, co položila (na rameno); calantī — procházející se; āha — říkala; aparā — jiná; nanu — jistĕ; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; aham — já jsem; paśyata — jen pohleďte; gatim — na mé pohyby; lalitām — ladné; iti — s tĕmito slovy; tat — v Nĕm; manāḥ — s myslí plnĕ pohrouženou.

Překlad

Jiná gopī, upřenĕ myslící na Kṛṣṇu, se procházela s paží na rameni přítelkynĕ a prohlašovala: „Já jsem Kṛṣṇa! Jen pohleďte, jak ladnĕ se pohybuji!“

10.30.20

Verš

mā bhaiṣṭa vāta-varṣābhyāṁ
tat-trāṇaṁ vihitaṁ maya
ity uktvaikena hastena
yatanty unnidadhe ’mbaram

Synonyma

mā bhaiṣṭa — nebojte se nikdo; vāta — vĕtru; varṣābhyām — a deštĕ; tat — před tím; trāṇam — vaše záchrana; vihitam — byla zajištĕna; mayā — Mnou; iti — takto; uktvā — hovořící; ekena — jednou; hastena — rukou; yatantī — vynakládající úsilí; unnidadhe — zvedla; ambaram — svrchní odĕv.

Překlad

„Nebojte se vĕtru a deštĕ,“ řekla jedna gopī. „Já vás zachráním.“ A s tĕmito slovy zvedla nad hlavu svůj šál.

Význam

Zde jedna gopī přehrává Kṛṣṇovu zábavu, když zvedl kopec Govardhan.

10.30.21

Verš

āruhyaikā padākramya
śirasy āhāparāṁ nṛpa
duṣṭāhe gaccha jāto ’haṁ
khalānām nanu daṇḍa-kṛt

Synonyma

āruhya — poté, co vylezla; ekā — jedna z gopī; padā — svou nohou; ākramya — poté, co vyšplhala na; śirasi — hlavu; āha — řekla; aparām — druhé; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); duṣṭa — zlý; ahe — ó hade; gaccha — jdi pryč; jātaḥ — narodil jsem se; aham — Já; khalānām — zlomyslným; nanu — jistĕ; daṇḍa — potrestání; kṛt — jako ten, kdo udílí.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Ó králi, jedna gopī vylezla druhé na ramena, položila jí nohu na hlavu a řekla: „Jdi odsud pryč, ty zlý hade! Vĕz, že jsem se na tomto svĕtĕ narodil proto, abych trestal zlomyslné.“

Význam

Zde gopī přehrávají Kṛṣṇovo potrestání Kāliyi.

10.30.22

Verš

tatraikovāca he gopā
dāvāgniṁ paśyatolbaṇam
cakṣūṁṣy āśv apidadhvaṁ vo
vidhāsye kṣemam añjasā

Synonyma

tatra — tam; ekā — jedna z nich; uvāca — řekla; he gopāḥ — ó pasáčkové; dāva-agnim — lesní požár; paśyata — podívejte; ulbaṇam — bĕsnící; cakṣūṁṣi — oči; āśu — rychle; apidadhvam — zavřete; vaḥ — vaši; vidhāsye — zařídím; kṣemam — ochranu; añjasā — snadno.

Překlad

Pak promluvila jiná gopī: Moji drazí pasáčkové, podívejte na tento bĕsnící lesní požár! Rychle zavřete oči a Já vás snadno ochráním.

10.30.23

Verš

baddhānyayā srajā kācit
tanvī tatra ulūkhale
badhnāmi bhāṇḍa-bhettāraṁ
haiyaṅgava-muṣaṁ tv iti
bhītā su-dṛk pidhāyāsyaṁ
bheje bhīti-viḍambanam

Synonyma

baddhā — svázaná; anyayā — jinou gopī; srajā — kvĕtinovou girlandou; kācit — jedna gopī; tanvī — štíhlá; tatra — tam; ulūkhale — k hmoždíři; badhnāmi — přivážu; bhāṇḍa — nádoby; bhettāram — toho, kdo rozbil; haiyam-gava — máslo uchované z mléka z předešlého dne; muṣam — toho, kdo ukradl; tu — jistĕ; iti — takto hovořící; bhītā — obávající se; su-dṛk — s překrásnýma očima; pidhāya — zakrývající si; āsyam — obličej; bheje — napodobila; bhīti — strachu; viḍambanam — předstírání.

Překlad

Jedna gopī svázala svou štíhlou společnici kvĕtinovou girlandou a řekla: „Teď svážu tohoto chlapce, který rozbil nádoby s máslem a to máslo ukradl.“ Druhá gopī si pak zakryla obličej a své krásné oči a předstírala, že se bojí.

10.30.24

Verš

evaṁ kṛṣṇaṁ pṛcchamānā
vrṇdāvana-latās tarūn
vyacakṣata vanoddeśe
padāni paramātmanaḥ

Synonyma

evam — takto; kṛṣṇam — na Kṛṣṇu; pṛcchamānāḥ — ptající se; vṛndāvana — vṛndāvanského lesa; latāḥ — lián; tarūn — a stromů; vyacakṣata — spatřily; vana — lesa; uddeśe — na jednom místĕ; padāni — stopy; parama-ātmanaḥ — Nadduše.

Překlad

Bĕhem toho, jak gopī tímto způsobem napodobovaly Kṛṣṇovy zábavy a ptaly se vṛndāvanských lián a stromů, kde by Kṛṣṇa, Nejvyšší Duše, mohl být, z ničeho nic v jednom koutĕ lesa spatřily Jeho stopy.

10.30.25

Verš

padāni vyaktam etāni
nanda-sūnor mahātmanaḥ
lakṣyante hi dhvajāmbhoja-
vajrāṅkuśa-yavādibhiḥ

Synonyma

padāni — stopy; vyaktam — jasnĕ; etāni — tyto; nanda-sūnoḥ — syna Nandy Mahārāje; mahā-ātmanaḥ — velké duše; lakṣyante — jsou rozpoznány; hi — jistĕ; dhvaja — podle praporku; ambhoja — lotosu; vajra — hromoklínu; aṅkuśa — bodce na ovládání slonů; yava-ādibhiḥ — ječmene atd.

Překlad

(Gopī řekly:) Znaky praporku, lotosu, hromoklínu, bodce na ovládání slonů, ječmene a ostatní znaky na tĕchto stopách jasnĕ ukazují, že patří té velké duši, synovi Nandy Mahārāje.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura ve svém komentáři k tomuto verši uvádí následující informace z písem o symbolických znacích na lotosových nohách Kṛṣṇy:

„V následujících verších popisuje Skanda Purāṇa konkrétní místa na Kṛṣṇových chodidlech se znakem praporku a také dalšími znaky a rovnĕž důvod, proč tam tyto znaky jsou:

dakṣiṇasya padāṅguṣṭha-
mūle cakraṁ bibharty ajaḥ
tatra bhakta-janasyāri-
ṣaḍ-varga-cchedanāya saḥ

,Pod kořenem palce na pravém chodidle má nezrozený Pán znak disku, který rozsekává šest nepřátel (mysli) Jeho oddaných.̀

madhyamāṅguli-mūle ca
dhatte kamalam acyutaḥ
dhyātṛ-citta-dvirephāṇāṁ
lobhanāyāti-śobhanām

,Pod kořenem prostředníčku na stejné noze má Pán Acyuta lotosový kvĕt, jenž v myslích včelám podobných oddaných, kteří meditují o Jeho nohách, zesiluje dychtĕní po Nĕm.̀

kaniṣṭha-mūlato vajraṁ
bhakta-pāpādri-bhedanam
pārṣṇi-madhye 'ṅkuśaṁ bhakta
cittebha-vaśa-kāriṇam

,U kořene Jeho malíčku je hromoklín, který rozbíjí hory reakcí za minulé hříchy Jeho oddaných, a uprostřed Jeho paty je znak bodce na ovládání slonů, který ovládá slony myslí Jeho oddaných.̀

bhoga-sampan-mayaṁ dhatte
yavam aṅguṣṭha-parvaṇi

,Kloub Jeho pravého palce nese znak ječmene, který zastupuje všemožné bohatství a zdroje požitku.̀

Skanda Purāṇa zároveň uvádí:

vajraṁ vai dakṣiṇe pārśve
aṅkuśo vai tad-agrataḥ

,Hromoklín se nachází na pravé stranĕ Jeho pravé nohy a bodec na ovládání slonů je pod ním.̀

Ācāryové vaiṣṇavské sampradāyi vysvĕtlují, že se diskutuje přímo o nohách Pána Kṛṣṇy, a mĕli bychom tedy vĕdĕt, že hromoklín je u kořene Jeho malíčku a bodec na ovládání slonů je pod hromoklínem. Bodec na slony na patĕ patří Pánu Nārāyaṇovi a dalším expanzím kategorie viṣṇu-tattva.

Tak popisuje Skanda Purāṇa šest znaků na Kṛṣṇovĕ pravém chodidle – disk, praporek, lotos, hromoklín, bodec na ovládání slonů a ječmen. A Vaiṣṇava-toṣaṇī zmiňuje ještĕ více znaků – svislou čáru začínající uprostřed Jeho chodidla a táhnoucí se až do prostoru mezi Jeho palcem a druhým prstem, slunečník pod diskem, čtyři svastiky na čtyřech svĕtových stranách pod klenbou uprostřed chodidla, čtyři hřebíčky ve čtyřech bodech, kde se svastiky navzájem dotýkají, a uprostřed mezi svastikami osmiúhelník. Celkem je tedy na Kṛṣṇovĕ pravém chodidle jedenáct znaků.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī popisuje znaky na Kṛṣṇovĕ levém chodidle: „U kořene palce je lastura otevřená smĕrem k palci. U kořene prostředníčku jsou dva soustředné kruhy představující vnitřní a vnĕjší prostor. Pod tímto znakem je Amorův luk bez tĕtivy, pod lukem je trojúhelník a ten obklopuje skupina čtyř nádob na vodu. U základny trojúhelníka je půlmĕsíc se dvĕma dalšími trojúhelníky, které se dotýkají jeho vrcholů, a pod půlmĕsícem je ryba.

Na chodidlech lotosových nohou Pána Kṛṣṇy je tedy celkem devatenáct charakteristických znaků.“

10.30.26

Verš

tais taiḥ padais tat-padavīm
anvicchantyo ’grato ’balāḥ
vadhvāḥ padaiḥ su-pṛktāni
vilokyārtāḥ samabruvan

Synonyma

taiḥ taiḥ — podle tĕchto různých; padaiḥ — stop; tat — Jeho; padavīm — cestu; anvicchantyaḥ — když našly; agrataḥ — kupředu; abalāḥ — dívky; vadhvāḥ — Jeho jedinečné družky; padaiḥ — se stopami; supṛktāni — úplnĕ propletené; vilokya — když si všimly; ārtāḥ — rozjitřené; samabruvan — promluvily.

Překlad

Gopī se vydaly Kṛṣṇovou cestou, kterou ukazovaly Jeho četné stopy, ale rozrušilo je, když vidĕly, že jsou ty otisky úplnĕ propletené se stopami Jeho nejmilejší družky. Promluvily takto.

10.30.27

Verš

kasyāḥ padāni caitāni
yātāyā nanda-sūnunā
aṁsa-nyasta-prakoṣṭhāyāḥ
kareṇoḥ kariṇā yathā

Synonyma

kasyāḥ — jisté gopī; padāni — stopy; ca — také; etāni — tyto; yātāyāḥ — která šla; nanda-sūnunā — se synem Nandy Mahārāje; aṁsa — na jejíchž ramenou; nyasta — položená; prakoṣṭhāyāḥ — Jeho paže; kareṇoḥ — slonice; kariṇā — slonem; yathā — jako.

Překlad

(Gopī řekly:) Tady vidíme stopy nĕjaké gopī, která musela doprovázet syna Nandy Mahārāje. On si zjevnĕ položil paži na Její ramena, tak jako si slon pokládá chobot na hřbet slonice, která jde s ním.

10.30.28

Verš

anayārādhito nūnaṁ
bhagavān harir īśvaraḥ
yan no vihāya govindaḥ
prīto yām anayad rahaḥ

Synonyma

anayā — Jí; ārādhitaḥ — dokonale uctívaný; nūnam — jistĕ; bhagavan — Osobnost Božství; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; īśvaraḥ — nejvyšší vládce; yat — vzhledem k tomu, že; naḥ — nás; vihāya — odmítající; govindaḥ — Pán Govinda; prītaḥ — s radostí; yām — již; anayat — vzal; rahaḥ — na osamĕlé místo.

Překlad

Tato gopī jistĕ dokonale uctívala všemohoucí Osobnost Božství Govindu, protože s Ní byl tak spokojený, že nás ostatní opustil a odvedl si Ji na osamĕlé místo.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že slovo ārādhitaḥ se vztahuje na Śrīmatī Rādhārāṇī. V komentáři píše: „Mudrc Śukadeva Gosvāmī se ze všech sil snažil uchovat Její jméno v tajnosti, ale nyní automaticky vyzařuje z mĕsíce jeho úst. To, že Její jméno vyslovil, je vskutku Její milost, a slovo ārādhitaḥ tak připomíná dunĕní kotlů rozeznívaných proto, aby hlásaly Její velké štĕstí.“

I když gopī mluvily, jako kdyby na Śrīmatī Rādhārāṇī žárlily, ve skutečnosti pociťovaly extázi z toho, že dokázala Śrī Kṛṣṇu upoutat.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje následující podrobný popis stop Śrīmatī Rādhārāṇī, jak ho podává Śrīla Rūpa Gosvāmī ve své Śrī Ujjvala-nīlamaṇi: „U kořene palce na Její levé noze je znak ječmene, pod ním je disk, pod diskem slunečník a pod slunečníkem náramek. Svislá čára se táhne ze středu Jejího chodidla do prostoru mezi Jejím palcem a ukazováčkem. U kořene prostředníčku je lotos, pod ním praporek na žerdi a pod praporkem rostlinka s kvĕtem. U kořene malíčku má tyč na ovládání slonů a na patĕ půlmĕsíc. Na Její levé noze je tedy jedenáct znaků.

U kořene palce na Její pravé noze je lastura a pod ní oštĕp. U kořene malíčku na pravé noze má obĕtní oltář, pod ním náušnici a pod náušnicí kyj. Podél kořenů druhého až pátého prstu se táhne znak hory, pod kterým je kočár a na patĕ je rybka.

Na chodidlech lotosových nohou Śrīmatī Rādhārāṇī je tedy celkem devatenáct charakteristických znaků.“

10.30.29

Verš

dhanyā aho amī ālyo
govindāṅghry-abja-reṇavaḥ
yān brahmeśau ramā devī
dadhur mūrdhny agha-nuttaye

Synonyma

dhanyāḥ — posvĕcené; aho — ach; amī — tyto; ālyaḥ — ó gopī; govinda — Govindy; aṅghri-abja — z lotosových nohou; reṇavaḥ — částečky prachu; yān — které; brahmā — Pán Brahmā; īśau — a Pán Śiva; ramā devī — Ramādevī, manželka Pána Viṣṇua; dadhuḥ — berou; mūrdhni — na své hlavy; agha — jejich hříšných reakcí; nuttaye — pro rozptýlení.

Překlad

Ó dívky! Prach z Govindových lotosových nohou je tak posvátný, že i Brahmā, Śiva a bohynĕ Ramā si ho dávají na hlavu, aby rozptýlili reakce za své hříchy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje ze śāster, že každý den pozdĕ odpoledne, když se Kṛṣṇa vracel se svými přáteli pasáčky krav z pastvin, sestupovali velcí polobozi jako Brahmā a Śiva z nebes a brali si prach z Jeho nohou.

Vznešené osobnosti, jako bohynĕ Ramā (manželka Viṣṇua), Śiva a Brahmā, nejsou v žádném případĕ hříšné. V extázi čistého vĕdomí Kṛṣṇy se ale považují za pokleslé a nečisté. Jelikož se tedy chtĕjí očistit, blaženĕ přijímají na své hlavy prach z lotosových nohou Pána.

10.30.30

Verš

tasyā amūni naḥ kṣobhaṁ
kurvanty uccaiḥ padāni yat
yaikāpahṛtya gopīnām
raho bhunkte ’cyutādharam

na lakṣyante padāny atra
tasyā nūnaṁ tṛṇāṅkuraiḥ
khidyat-sujātāṅghri-talām
unninye preyasīṁ priyaḥ

Synonyma

tasyāḥ — Její; amūni — tyto; naḥ — nám; kṣobham — vzrušení; kurvanti — působí; uccaiḥ — nesmírnĕ; padāni — stopy; yat — protože; yā — která; ekā — samotná; apahṛtya — odvedená stranou; gopīnām — všech gopī; rahaḥ — na osamĕlém místĕ; bhuṅkte — užívá si; acyuta — Kṛṣṇy; adharam — rtů; na lakṣyante — nejsou vidĕt; padāni — nohy; atra — tady; tasyāḥ — Její; nūnam — jistĕ; tṛṇa — stébly trávy; aṅkuraiḥ — a vyrůstajícími šlahouny; khidyat — zraňovaná; sujāta — jemná; aṅghri — jejíchž nohou; talām — chodidla; unninye — zvedl; preyasīm — svou milou; priyaḥ — Její drahý Kṛṣṇa.

Překlad

Tyto stopy té jedinečné gopī nás velmi rozrušují. Ona jediná ze všech gopī byla odvedena na osamĕlé místo, kde si užívá Kṛṣṇových rtů. Podívejte, tady Její stopy není vidĕt! Tráva a šlahouny určitĕ zraňovaly Její jemná chodidla, a tak milovník svoji milou zvedl.

10.30.31

Verš

imāny adhika-magnāni
padāni vahato vadhūm
gopyaḥ paśyata kṛṣṇasya
bhārākrāntasya kāminaḥ
atrāvaropitā kāntā
puṣpa-hetor mahātmanā

Synonyma

imāni — tyto; adhika — velmi; magnāni — splývající; padāni — stopy; vahataḥ — Jeho, který nesl; vadhūm — svou choť; gopyaḥ — ó gopī; paśyata — pohleďte; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; bhāra — tíhou; ākrāntasya — zmáhaného; kāminaḥ — chtivého; atra — na tomto místĕ; avaropitā — postavená na zem; kāntā — milenka; puṣpa — (natrhání) kvĕtů; hetoḥ — za účelem; mahā-ātmanā — velmi inteligentním.

Překlad

Prosím pohleďte, mé milé gopī, jak jsou na tomto místĕ stopy chtivého Kṛṣṇy vtlačené hloubĕji do zemĕ. Nést tíhu své milované pro Nĕho bylo jistĕ obtížné. A tady Ji ten inteligentní chlapec musel postavit na zem, aby natrhal nĕjaké kvĕty.

Význam

Slovo vadhūm vyjadřuje, že ačkoliv Śrī Kṛṣṇa nebyl s Rādhārāṇī oficiálnĕ sezdaný, ve skutečnosti Ji ve vṛndāvanském lese učinil svojí chotí.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura zde gopī použitím slova kāminaḥ naznačují tyto myšlenky: „My Śrī Kṛṣṇu skutečnĕ milujeme, ale On nás přesto odmítl. Jeho důvĕrné jednání s Rādhārāṇī tedy dokazuje, že si Ji tento mladý princ Vraji odnesl pod vlivem chtíče. Kdyby mĕl zájem o lásku, byl by přijal nás místo té pasačky Rādhārāṇī.“

Tyto myšlenky vyjevují náladu gopī, které jsou soupeřkami Śrīmatī Rādhārāṇī. Ty gopī, které jsou Jejími spojenkynĕmi, mĕly samozřejmĕ z Jejího štĕstí radost.

10.30.32

Verš

atra prasūnāvacayaḥ
priyārthe preyasā kṛtaḥ
prapadākramaṇa ete
paśyatāsakale pade

Synonyma

atra — tady; prasūna — kvĕtů; avacayaḥ — trhání; priyā-arthe — pro svou milou; preyasā — milovaným Kṛṣṇou; kṛtaḥ — učinĕno; prapada — špiček nohou; ākramaṇe — zatlačením; ete — tento; paśyata — podívejte; asakale — neúplný; pade — pár stop.

Překlad

Podívejte, jak na tomto místĕ milý Kṛṣṇa trhal kvĕty pro svou milovanou. Zanechal tady otisk jen přední části svých nohou, protože stál na špičkách, aby na kvĕty dosáhl.

10.30.33

Verš

keśa-prasādhanaṁ tv atra
kāminyāḥ kāminā kṛtam
tāni cūḍayatā kāntām
upaviṣṭam iha dhruvam

Synonyma

keśa — Jejích vlasů; prasādhanam — ozdobná úprava; tu — dále; atra — tady; kāminyāḥ — chtivé dívky; kāminā — chtivým chlapcem; kṛtam — provedená; tāni — s tĕmi (kvĕty); cūḍayatā — Jím, který vyrábĕl korunu; kāntām — Jeho družka; upaviṣṭam — sedící; iha — tady; dhruvam — jistĕ.

Překlad

Tady se Kṛṣṇa se svou přítelkyní určitĕ posadil, aby Jí upravil vlasy. Ten chtivý chlapec nepochybnĕ udĕlal té chtivé dívce korunu z kvĕtů, které natrhal.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že Śrī Kṛṣṇa chtĕl ozdobit vlasy Rādhārāṇī lesními kvĕty, které natrhal. Proto spolu usedli obráceni stejným smĕrem, přičemž Rādhārāṇī sedĕla Kṛṣṇovi mezi koleny, a Kṛṣṇa Jí vetkal kvĕty do vlasů a vyrobil pro Ni kvĕtinovou korunu, pomocí které Ji korunoval bohyní lesa. Tak si tento romantický mladý pár hrál a žertoval ve Vṛndāvanu.

10.30.34

Verš

reme tayā cātma-rata
ātmārāmo ’py akhaṇḍitaḥ
kāmināṁ darśayan dainyaṁ
strīṇāṁ caiva durātmatām

Synonyma

reme — užíval si; tayā — s Ní; ca — a; ātma-rataḥ — ten, který nachází potĕšení jen sám v sobĕ; ātma-ārāmaḥ — sám o sobĕ naprosto spokojený; api — ačkoliv; akhaṇḍitaḥ — v žádném případĕ ne neúplný; kāminām — obyčejných chtivých mužů; darśayan — ukazující; dainyam — degradovanost; strīṇām — obyčejných žen; ca eva — také; durātmatām — zatvrzelost srdce.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Pán Kṛṣṇa si s tou gopī užíval, i když nachází potĕšení jen ve vlastním nitru, protože je sám o sobĕ spokojený a úplný sám v sobĕ. Srovnáním tedy ukázal ubohost obyčejných chtivých mužů a žen se zatvrzelým srdcem.

Význam

Tento verš přímo vyvrací povrchní kritiku, kterou nĕkdy vznášejí materialisté proti zábavám Pána Kṛṣṇy. Filosof Aristoteles tvrdil, že obyčejné činnosti nejsou Boha hodné, a s touto představou na mysli nĕkteří lidé prohlašují, že Pán Kṛṣṇa nemůže být Absolutní Pravdou, jelikož Jeho jednání připomíná činnosti obyčejných lidských bytostí.

V tomto verši ale Śukadeva Gosvāmī důraznĕ poukazuje na to, že Pán Kṛṣṇa jedná na osvobozené úrovni vnitřní duchovní spokojenosti. Tuto skutečnost zde dokládají výrazy ātma-rata, ātmārāma a akhaṇḍita. Obyčejní lidé si nedovedou představit, že by pohledný mladý chlapec a krásná mladá dívka bĕhem romantických milostných hrátek v lese za mĕsíčního svitu mohli jednat čistým způsobem, bez egoistických tužeb a chtíče. Ale zatímco pro obyčejné lidi je Pán Kṛṣṇa nepochopitelný, ti, kdo Ho milují, dokáží snadno pochopit absolutní, čistou povahu Jeho činností.

Nĕkdo může namítnout, že „krása je v očích pozorovatele,“ a že si tedy Kṛṣṇovi oddaní jen představují, že Pánovy činnosti jsou čisté. Tento argument přehlíží mnoho významných skutečností. Cesta vĕdomí Kṛṣṇy, rozvoje lásky ke Kṛṣṇovi, například vyžaduje, aby oddaný přísnĕ dodržoval čtyři usmĕrňující zásady: vyhýbat se nedovolenému sexu, hazardování, omamným látkám a jedení masa, ryb i vajec. Když se zbaví hmotného chtíče a povznese na osvobozenou úroveň, nad hmotné touhy, pozná absolutní krásu Pána Kṛṣṇy. Tento proces není teoretický – praktikovalo ho a dokončilo mnoho tisíc velkých mudrců, kteří nám zanechali svůj zářný příklad a své jasné pokyny k cestĕ rozvoje vĕdomí Kṛṣṇy.

Krása je rozhodnĕ v očích pozorovatele. Skutečná krása je ale vnímaná pohledem duše, ne chtivým pohledem hmotného tĕla. Proto védská literatura opakovanĕ zdůrazňuje, že jen ti, kdo jsou oproštĕni od hmotných tužeb, mohou vidĕt krásu Pána Kṛṣṇy očima čisté duše potřenýma balzámem lásky k Bohu. Nakonec lze zmínit, že když oddaný realizuje zábavy Pána Kṛṣṇy, zbaví se všech zbytků pohlavní touhy, a to je stav mysli, kterého lze stĕží dosáhnout meditací o hmotných pohlavních vztazích.

Závĕrečná poznámka: Kṛṣṇovy milostné zábavy dokonale završují Jeho kvalifikaci Nejvyšší Absolutní Pravdy. Vedānta uvádí, že Absolutní Pravda je zdrojem všeho, a proto rozhodnĕ nemůže postrádat jakékoliv krásy tohoto svĕta. Pouze díky tomu, že milostné pomĕry existují ve své čisté, duchovní podobĕ v Absolutním, mohou se ve zvrácené, hmotné podobĕ projevovat v tomto svĕtĕ. Zjevnou krásu tohoto svĕta se tedy nepatří absolutnĕ zavrhovat; je naopak třeba přijmout krásu v její čisté, duchovní podobĕ.

Od počátku vĕků vzbuzují milostné vztahy v mužích a ženách básnické zanícení. Láska v tomto svĕtĕ ale bohužel obvykle vede ke zdrcujícímu zklamání způsobenému zmĕnou v srdci nebo smrtí. I když nám tedy zpočátku mohou milostné vztahy připadat krásné a příjemné, zásahy hmotné přírody je nakonec zničí. Přesto není rozumné představu lásky úplnĕ zavrhovat. Mĕli bychom však přijmout milostnou připoutanost v její absolutní, dokonalé, čisté podobĕ, jak existuje v Bohu, beze stopy hmotného chtíče či sobeckosti. Právĕ o této čisté milostné připoutanosti – svrchované kráse a rozkoši Nejvyšší Pravdy – čteme zde na stránkách Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.30.35-36

Verš

ity evaṁ darśayantyas tāś
cerur gopyo vicetasaḥ
yāṁ gopīm anayat kṛṣṇo
vihāyānyāḥ striyo vane

sā ca mene tadātmānaṁ
variṣṭhaṁ sarva-yoṣitām
hitvā gopīḥ kāma-yānā
mām asau bhajate priyaḥ

Synonyma

iti — takto; evam — tímto způsobem; darśayantyaḥ — ukazující; tāḥ — ony; ceruḥ — toulaly se; gopyaḥ — gopī; vicetasaḥ — úplnĕ pomatené; yām — kterou; gopīm — gopī; anayat — vzal; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; vihāya — když opustil; anyāḥ — ostatní; striyaḥ — ženy; vane — v lese; sā — Ona; ca — také; mene — považovala; tadā — tehdy; ātmānam — sebe; variṣṭham — za nejlepší; sarva — ze všech; yoṣitām — žen; hitvā — když odmítl; gopīḥ — gopī; kāma-yānāḥ — které podléhají chtivé touze; mām — Mĕ; asau — On; bhajate — přijímá; priyaḥ — milovanou.

Překlad

Takto se gopī bezcílnĕ toulaly, mĕly úplnĕ pomatené mysli a poukazovaly na různé známky Kṛṣṇových zábav. Ta jedna gopī, kterou si Kṛṣṇa odvedl do osamĕlého lesa poté, co všechny ostatní mladé dívky opustil, se začala považovat za nejlepší z žen. „Všechny ostatní gopī Můj milý odmítl,“ pomyslela si, „přestože jsou pod vlivem samotného Amora a rozhodl se mít vztah jen se Mnou.“

Význam

Předtím všechny gopī začaly být pyšné na své sdružování s Kṛṣṇou a pak najednou Jeho společnost ztratily. Jediná Rādhārāṇī s Ním zůstala. Nyní i Ona zpychla na tuto společnost a bude trpĕt podobným osudem. To vše Pán zařizuje, aby vyjevil bezpříkladnou oddanost gopī vůči Nĕmu, jejíž síla se plnĕ projevuje ve chvílích odloučení.

10.30.37

Verš

tato gatvā vanoddeśaṁ
dṛptā keśavam abravīt
na pāraye ’haṁ calituṁ
naya māṁ yatra te manaḥ

Synonyma

tataḥ — potom; gatvā — když šli; vana — lesa; uddeśam — do jedné oblasti; dṛptā — s rostoucí pýchou; keśavam — Kṛṣṇovi; abravīt — řekla; na pāraye — nejsem schopná; aham — Já; calitum — jít; naya — vezmi; mām — Mĕ; yatra — kde; te — Tvoje; manaḥ — mysl.

Překlad

Když oba milenci procházeli jednou částí vṛndāvanského lesa, začala být ona jedinečná gopī sama na sebe pyšná. Řekla Pánu Keśavovi: „Už nemohu jít dál. Prosím odnes Mĕ, kamkoliv chceš.“

10.30.38

Verš

evam uktaḥ priyām āha
skandha āruhyatām iti
tataś cāntardadhe kṛṣṇaḥ
sā vadhūr anvatapyata

Synonyma

evam — takto; uktaḥ — oslovený; priyām — své milé; āha — řekl; skandhe — na ramena; āruhyatām — vylez, prosím; iti — tato slova; tataḥ — pak; ca — a; antardadhe — zmizel; kṛṣṇaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa; sā — Ona; vadhūḥ — Jeho choť; anvatapyata — pocítila lítost.

Překlad

Když Ho takto oslovila, Pán Kṛṣṇa odpovĕdĕl: „Vylez Mi na ramena.“ Jakmile to však dořekl, zmizel. Jeho milovaná choť pak ihned pocítila hlubokou lítost.

Význam

Śrīmatī Rādhārāṇī projevila pýchu krásné dívky, která si podmanila svého milence. Řekla tedy Kṛṣṇovi: „Prosím odnes Mĕ, kamkoliv chceš jít. Já už nemohu dál jít.“ Śrī Kṛṣṇa Jí teď mizí z očí a tím víc a víc zesiluje Její extatickou lásku.

10.30.39

Verš

hā nātha ramaṇa preṣṭha
kvāsi kvāsi mahā-bhuja
dāsyās te kṛpaṇāyā me
sakhe darśaya sannidhim

Synonyma

hā — ó; nātha — pane; ramaṇa — milenče; preṣṭha — nejdražší; kva asi kva asi — kde jsi, kde jsi; mahā-bhuja — ó Pane mocných paží; dāsyāḥ — služebnici; te — své; kṛpaṇāyāḥ — nebohé; me — Mnĕ; sakhe — ó příteli; darśaya — prosím ukaž; sannidhim — svou přítomnost.

Překlad

Zvolala: Ó pane! Můj milý! Ó nejdražší, kde jsi? Kde jsi? Prosím, ó příteli mocných paží, ukaž se Mi, své nebohé služebnici!

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura líčí tento dojímavý rozhovor:

„Rādhā říká: ,Můj Pane, spaluje mĕ velký oheň odloučení od Tebe a životní vzduch se chystá opustit Mé tĕlo. Ani se sebevĕtším úsilím nedokážu zůstat naživu. Ty jsi ale Pán Mého života a můžeš Mĕ v mžiku zachránit svým pouhým pohledem. Prosím, hned to udĕlej. Zapřísahám Tĕ, abys Mi zachránil život, ne kvůli Mnĕ, ale kvůli Tobĕ. Všechny ostatní gopī jsi opustil a odvedl jsi Mĕ daleko na odlehlé místo v lese, abys se Mnou mohl zakoušet zvláštní potĕšení. Pokud zemřu, nikde jinde milostné štĕstí nenajdeš. Budeš na Mĕ vzpomínat a tak truchlit ve svém hoři.̀

Kṛṣṇa odpovídá: ,Nechť jsem tedy nešťastný. Co Ti na tom záleží?̀

,Ale Ty jsi Mi nanejvýš drahý. Tvé neštĕstí pocítím miliónkrát silnĕji než Ty. I když budu již po smrti, ani pak nedokážu snést bolest, kterou by mohl pociťovat byť i jen jeden flíček na nehtech Tvých lotosových nohou. Jsem připravená se mnohomiliónkrát vzdát svého života, abych této bolesti předešla. Tak se Mi prosím ukaž a zažehnej to neštĕstí.̀

,Ale je-li už Tvůj životní vzduch blízko opuštĕní tĕla, co mohu udĕlat, abych tomu zabránil?̀

,Pouhým dotekem Tvých paží, které jsou léčivou bylinou schopnou vzkřísit mrtvého, se obnoví zdraví Mého tĕla a Můj životní vzduch se do nĕj sám vrátí a zůstane v nĕm.̀

,Ty však znáš cestu lesem sama bez Mé pomoci, tak proč jsi Mnĕ, královskému synovi a mladému jemnému chlapci, jemuž náleží úcta, nařizovala: „Vezmi Mĕ, kam chceš“? Proč ve Mĕ takto vzbuzuješ hnĕv?̀

Rādhā volá: ,Prosím, ukaž se své nebohé služebné! Mĕj se Mnou slitování! Mĕj slitování! Když jsem Ti nařizovala, zmáhala Mĕ ospalost. Byla jsem hrami s Tebou velmi unavená. Proto prosím promiň, co chudĕra Tvá služebnice řekla. Nezlob se, prosím. Mluvila jsem k Tobĕ tak jen proto, že jsi se Mnou jednal jako s velmi důvĕrnou přítelkyní, přestože toho nejsem hodná.̀

,Tak dobrá, Má milovaná. Potĕšila jsi Mĕ, pojď tedy prosím ke Mnĕ.̀

,Ale Já jsem oslepená nářkem a nevidím, kde jsi. Řekni Mi prosím, kde jsi.̀“

10.30.40

Verš

śrī-śuka uvāca
anvicchantyo bhagavato
mārgaṁ gopyo ’vidūritaḥ
dadṛśuḥ priya-viśleṣān
mohitāṁ duḥkhitāṁ sakhīm

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; anvicchantyaḥ — hledající; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; mārgam — cestu; gopyaḥ — gopī; avidūritaḥ — nedaleko; dadṛśuḥ — uvidĕly; priya — od svého milého; viśleṣāt — odloučením; mohitām — pomatenou; duḥkhitām — nešťastnou; sakhīm — svou přítelkyni.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když gopī pokračovaly v hledání Kṛṣṇovy cesty, našly poblíž svou nešťastnou přítelkyni. Byla pomatená odloučením od svého milého.

10.30.41

Verš

tayā kathitam ākarṇya
māna-prāptiṁ ca mādhavāt
avamānaṁ ca daurātmyād
vismayaṁ paramaṁ yayuḥ

Synonyma

tayā — Jí; kathitam — co bylo vyprávĕno; ākarṇya — když slyšely; māna — vážnosti; prāptim — přijetí; ca — a; mādhavāt — od Pána Kṛṣṇy; avamānam — nemilosti; ca — také; daurātmyāt — kvůli Její neslušnosti; vismayam — úžas; paramam — svrchovaný; yayuḥ — pocítily.

Překlad

Povĕdĕla jim, kolik vážnosti Jí Mādhava projevil, ale jak potom kvůli neslušnému chování upadla v nemilost. Gopī velmi žasly, když to slyšely.

Význam

Pro Rādhārāṇī bylo přirozené žádat Kṛṣṇu, aby Ji nesl, neboť tato žádost byla v souladu s láskyplnou náladou Jejich vztahu. Nyní však v hluboké pokoře popisuje své jednání jako nestydaté. Ostatní gopī žasnou, když slyší, co se odehrálo.

10.30.42

Verš

tato ’viśan vanaṁ candra
jyotsnā yāvad vibhāvyate
tamaḥ praviṣṭam ālakṣya
tato nivavṛtuḥ striyaḥ

Synonyma

tataḥ — pak; aviśan — vešly; vanam — do lesa; candra — mĕsíce; jyotsnā — svĕtlo; yāvat — kam až; vibhāvyate — bylo vidĕt; tamaḥ — do tmy; praviṣṭam — vstoupily; ālakṣya — když si všimly; tataḥ — poté; nivavṛtuḥ — upustily od toho; striyaḥ — ženy.

Překlad

Potom gopī při svém hledání Kṛṣṇy vstoupily do hlubokého lesa, kam až dosáhlo svĕtlo mĕsíce. Jakmile však zjistily, že jsou ponořené ve tmĕ, rozhodly se vrátit.

Význam

Gopī vešly do tak hustého lesa, že do nĕj neproniklo ani svĕtlo úplňku. Tuto scénu popisuje také Viṣṇu Purāṇa:

praviṣṭo gahanaṁ kṛṣṇaḥ
padam atra na lakṣyate
nivartadhvaṁ śaśāṅkasya
naitad dīdhiti-gocaraḥ

„Jedna gopī řekla: ,Kṛṣṇa vešel do tak temné části lesa, že Jeho stopy nemůžeme vidĕt. Vraťme se tedy zpátky z této oblasti, kam se nedostane ani svĕtlo mĕsíce.̀“

10.30.43

Verš

tan-manaskās tad-alāpās
tad-viceṣṭās tad-ātmikāḥ
tad-guṇān eva gāyantyo
nātmagārāṇi sasmaruḥ

Synonyma

tat-manaskāḥ — s myslemi pohrouženými do myšlenek na Nĕj; tat-ālāpāḥ — rozmlouvající o Nĕm; tat-viceṣṭāḥ — napodobující Jeho činnosti; tat-ātmikāḥ — naplnĕné Jeho přítomností; tat-guṇān — o Jeho vlastnostech; eva — jednoduše; gāyantyaḥ — zpívající; na — ne; ātma — na své; āgārāṇi — domovy; sasmaruḥ — vzpomínaly.

Překlad

Mysli mĕly pohroužené do myšlenek na Nĕj, rozmlouvaly o Nĕm, přehrávaly Jeho zábavy a cítily se naplnĕné Jeho přítomností. Zatímco hlasitĕ opĕvovaly slávu Kṛṣṇových transcendentálních činností, úplnĕ zapomnĕly na své domovy.

Význam

Pro čisté oddané Pána ve skutečnosti odloučení od Kṛṣṇy neexistuje. I když Kṛṣṇa gopī zdánlivĕ opustil, byly s Ním ve skutečnosti pevnĕ spojené duchovním procesem śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ, naslouchání o slávĕ Pána a jejího opĕvování.

10.30.44

Verš

punaḥ pulinam āgatya
kālindyāḥ kṛṣṇa-bhāvanāḥ
samavetā jaguḥ kṛṣṇaṁ
tad-āgamana-kāṅkṣitāḥ

Synonyma

punaḥ — opĕt; pulinam — na břeh; āgatya — poté, co přišly; kālindyāḥ — řeky Yamuny; kṛṣṇa-bhāvanāḥ — meditující o Kṛṣṇovi; samavetāḥ — shromáždĕné; jaguḥ — zpívaly; kṛṣṇam — o Kṛṣṇovi; tat-āgamana — Jeho příchod; kāṅkṣitāḥ — dychtivĕ si přály.

Překlad

Gopī přišly znovu na břeh Kālindī. Společnĕ usedly, aby o Kṛṣṇovi zpívaly a meditovaly a dychtivĕ si přály, aby tam přišel.

Význam

Kaṭha Upaniṣad (1.2.23) uvádí: yam evaiṣa vṛṇute tena labhyaḥ – „Nadduši může poznat ten, koho si sama vyvolí.“ Gopī se tedy vroucnĕ modlily, aby se k nim Kṛṣṇa vrátil.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Gopī hledají Kṛṣṇu“.

KAPITOLA TŘICÁTÁ PRVNÍ

Písnĕ gopī v odloučení

10.31.1

Verš

gopya ūcuḥ
jayati te ’dhikaṁ janmanā vrajaḥ
śrayata indirā śaśvad atra hi
dayita dṛśyatāṁ dikṣu tāvakās
tvayi dhṛtāsavas tvāṁ vicinvate

Synonyma

gopyaḥ ūcuḥ — gopī řekly; jayati — je slavná; te — Tvým; adhikam — nesmírnĕ; janmanā — zrozením; vrajaḥ — zemĕ Vraja; śrayate — sídlí; indirā — Lakṣmī, bohynĕ štĕstí; śaśvat — trvale; atra — zde; hi — jistĕ; dayita — ó milovaný; dṛśyatām — kéž jsi vidĕn; dikṣu — na všech svĕtových stranách; tāvakāḥ — Tvoji (oddaní); tvayi — kvůli Tobĕ; dhṛta — udržované; asavaḥ — jejich životní vzduchy; tvām — Tebe; vicinvate — hledají.

Překlad

Gopī řekly: Ó milovaný, Tvé zrození ve Vraji ji nesmírnĕ proslavilo, a proto zde neustále sídlí Indirā, bohynĕ štĕstí. My, Tvé oddané služebnice, žijeme jen kvůli Tobĕ. Hledáme Tĕ všude, tak se nám prosím ukaž.

Význam

Ti, kdo znají umĕní přednášení sanskrtských veršů, ocení vytříbenou sanskrtskou poezii této kapitoly. Konkrétnĕ míra veršů je neobyčejnĕ krásná a kromĕ toho u vĕtšiny z nich začínají v každém řádku první a sedmá slabika stejnou souhláskou a totéž platí pro druhé slabiky ve všech čtyřech řádcích.

10.31.2

Verš

śarad-udāśaye sādhu-jāta-sat-
sarasijodara-śrī-muṣā dṛśā
surata-nātha te ’śulka-dāsikā
vara-da nighnato neha kiṁ vadhaḥ

Synonyma

śarat — podzimu; uda-āśaye — ve vodní nádrži; sādhu — překrásnĕ; jāta — vyrostlých; sat — jemných; sarasi-ja — lotosů; udara — uprostřed; śrī — krásu; muṣā — jenž předčí; dṛśā — s Tvým pohledem; surata-nātha — ó Pane lásky; te — Tvé; aśulka — získané bez placení; dāsikāḥ — služebnice; vara-da — ó dárce požehnání; nighnataḥ — pro Tebe, který zabíjíš; na — ne; iha — v tomto svĕtĕ; kim — proč; vadhaḥ — vražda.

Překlad

Ó Pane lásky, Tvůj pohled předčí svou krásou kvĕtní lůžko toho nejjemnĕjšího, dokonale tvarovaného lotosu v podzimní tůni. Ó dárce požehnání, Ty zabíjíš služebnice, které se Ti daly, aniž za to nĕco chtĕly. Není to snad vražda?

Význam

Kvĕtní lůžko podzimního lotosu oplývá mimořádnou krásou, ale tuto jedinečnou nádheru předčí krása Kṛṣṇova pohledu.

10.31.3

Verš

viṣa-jalāpyayād vyāla-rākṣasād
varṣa-mārutād vaidyutānalāt
vṛṣa-mayātmajād viśvato bhayād
ṛṣabha te vayaṁ rakṣitā muhuḥ

Synonyma

viṣa — jedovatou; jala — vodou (Yamuny, znečištĕné Kāliyou); apyayāt — před zničením; vyāla — hrůzostrašným; rākṣasāt — před démonem (Aghou); varṣa — před deštĕm (seslaným Indrou); mārutāt — a vĕtrnou smrští (vytvořenou Tṛṇāvartou); vaidyuta-analāt — před hromoklínem (Indry); vṛṣa — před býkem, Ariṣṭāsurou; maya-ātmajāt — před synem Mayi (Vyomāsurou); viśvataḥ — před veškerým; bhayāt — strachem; ṛṣabha — ó nejvĕtší z osobností; te — Tebou; vayam — my; rakṣitāḥ — byly jsme zachránĕny; muhuḥ — opakovanĕ.

Překlad

Ó nejvĕtší ze všech osobností, opakovanĕ jsi nás zachránil před všemožným nebezpečím – před jedovatou vodou, před hrozným lidožroutem Aghou, před prudkými dešti, před vĕtrným démonem, před ohnivým hromoklínem Indry, před býčím démonem a před synem Mayi Dānavy.

Význam

Zde gopī naznačují: „Ó Kṛṣṇo, zachránil jsi nás před tolikerým hrozným nebezpečím a když tedy teď umíráme z odloučení od Tebe, tak už nás znovu nezachráníš?“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že gopī zmiňují Ariṣṭu a Vyomu, které sice tou dobou ještĕ Kṛṣṇa nezabil, ale bylo známo, že je Pán zabije v budoucnosti, neboť to při Jeho zrození předpovĕdĕli mudrci Garga a Bhāguri.

10.31.4

Verš

na khalu gopīkā-nandano bhavān
akhila-dehinām antarātma-dṛk
vikhanasārthito viśva-guptaye
sakha udeyivān sātvatāṁ kule

Synonyma

na — ne; khalu — vskutku; gopikā — gopī, Yaśody; nandanaḥ — syn; bhavān — Ty, vznešený; akhila — všech; dehinām — vtĕlených živých bytostí; antaḥ-ātma — vnitřního vĕdomí; dṛk — pozorovatel; vikhanasā — Pána Brahmy; arthitaḥ — kvůli modlitbám; viśva — vesmíru; guptaye — pro záchranu; sakhe — ó příteli; udeyivān — zjevil ses; sātvatām — Sātvatů; kule — v dynastii.

Překlad

Ty ve skutečnosti nejsi synem gopī Yaśody, ó příteli, ale jsi vnitřním svĕdkem v srdcích všech vtĕlených duší. Pán Brahmā se k Tobĕ modlil, abys přišel zachránit vesmír, a proto ses nyní zjevil v dynastii Sātvatů.

Význam

Zde gopī chtĕjí říct: „Sestoupil jsi, abys ochránil celý vesmír, tak jak můžeš přehlížet své oddané?“

10.31.5

Verš

viracitābhayaṁ vṛṣṇi-dhūrya te
caraṇam īyuṣāṁ saṁsṛter bhayāt
kara-saroruhaṁ kānta kāma-daṁ
śirasi dhehi naḥ śrī-kara-graham

Synonyma

viracita — stvořená; abhayam — nebojácnost; vṛṣṇi — z vṛṣṇiovské dynastie; dhūrya — ó nejlepší; te — Tvé; caraṇam — nohy; īyuṣām — tĕch, kdo vyhledají; saṁsṛteḥ — z hmotné existence; bhayāt — kvůli strachu; kara — svou ruku; saraḥ-ruham — jako lotosový kvĕt; kānta — ó milenče; kāma — touhy; dam — plnící; śirasi — na hlavy; dhehi — prosím polož; naḥ — nás; śrī — bohynĕ štĕstí, Lakṣmīdevī; kara — ruku; graham — beroucí.

Překlad

Ó nejlepší z Vṛṣṇiovců, Tvá lotosová ruka, jež drží ruku bohynĕ štĕstí, udílí nebojácnost tĕm, kdo vyhledají Tvé nohy ve strachu z hmotné existence. Ó milenče, polož prosím tu lotosovou ruku, jež plní přání, na naše hlavy.

10.31.6

Verš

vraja-janārti-han vīra yoṣitāṁ
nija-jana-smaya-dhvaṁsana-smita
bhaja sakhe bhavat-kiṅkarīḥ sma no
jalaruhānanaṁ cāru darśaya

Synonyma

vraja-jana — lidí z Vraji; ārti — utrpení; han — ó ničiteli; vīra — ó hrdino; yoṣitām — žen; nija — svých vlastních; jana — lidí; smaya — pýchu; dhvaṁsana — ničící; smita — jehož úsmĕv; bhaja — prosím přijmi; sakhe — ó příteli; bhavat — Tvé; kiṅkarīḥ — služebnice; sma — vskutku; naḥ — nás; jala-ruha — lotos; ānanam — svůj obličej; cāru — nádherný; darśaya — prosím ukaž.

Překlad

Ó Ty, jenž ničíš utrpení lidí z Vraji, ó hrdino všech žen, Tvůj úsmĕv ničí pýchu Tvých oddaných. Prosím, drahý příteli, přijmi nás jako své služebnice a ukaž nám svůj nádherný lotosový obličej.

10.31.7

Verš

praṇata-dehināṁ pāpa-karṣaṇaṁ
tṛṇa-carānugaṁ śrī-niketanam
phaṇi-phaṇārpitaṁ te padāmbujaṁ
kṛṇu kuceṣu naḥ kṛndhi hṛc-chayam

Synonyma

praṇata — které jsou Ti odevzdané; dehinām — vtĕlených živých bytostí; pāpa — hříchy; karṣaṇam — jež odstraňují; tṛṇa — trávu; cara — které spásají (krávy); anugam — následující; śrī — bohynĕ štĕstí; niketanam — sídlo; phaṇi — hada (Kāliyi); phaṇā — na kápích; arpitam — umístĕné; te — Tvé; pada-ambujam — lotosové nohy; kṛṇu — prosím polož; kuceṣu — na ňadra; naḥ — naše; kṛndhi — odsekni; hṛt-śayam — chtíč v našich srdcích.

Překlad

Tvé lotosové nohy ničí minulé hříchy všech vtĕlených duší, které se jim odevzdají. Tyto nohy chodí za kravami po pastvinách a jsou vĕčným sídlem bohynĕ štĕstí. Jelikož jsi jednou tyto nohy umístil na kápĕ velkého hada Kāliyi, prosíme polož je na naše ňadra a vytrhni chtíč z našich srdcí.

Význam

Gopī ve své prosbĕ poukazují na to, že lotosové nohy Pána Kṛṣṇy ničí hříchy všech odevzdaných podmínĕných duší. Pán je tak milostivý, že dokonce vychází na pastviny hlídat krávy, a tak jdou Jeho lotosové nohy travou za nimi. Nabídl své lotosové nohy bohyni štĕstí a umístil je na kápĕ hada Kāliyi. S ohledem na to vše by tedy mĕl Pán položit své lotosové nohy na ňadra gopī a mĕl by uspokojit jejich touhu. To je logika, kterou zde gopī argumentují.

10.31.8

Verš

madhurayā girā valgu-vākyayā
budha-manojñayā puṣkarekṣaṇa
vidhi-karīr imā vīra muhyatīr
adhara-sīdhunāpyāyayasva naḥ

Synonyma

madhurayā — sladkým; girā — Tvým hlasem; valgu — okouzlujícím; vākyayā — Tvými slovy; budha — pro inteligentní; mano-jñayā — přitažlivých; puṣkara — lotos; īkṣaṇa — Ty, jehož oči; vidhi-karīḥ — služebnice; imāḥ — tyto; vīra — ó hrdino; muhyatīḥ — které jsou zmatené; adhara — svých rtů; sīdhunā — nektarem; āpyāyayasva — prosím navrať k životu; naḥ — nás.

Překlad

Ó Ty, který máš oči jako lotosy, jsme čím dál zmatenĕjší z Tvého sladkého hlasu a okouzlujících slov, jež přitahují mysli inteligentních osob. Prosím, náš drahý hrdino, oživ své služebnice nektarem svých rtů.

10.31.9

Verš

tava kathāmṛtaṁ tapta-jīvanaṁ
kavibhir īḍitaṁ kalmaṣāpaham
śravaṇa-maṅgalaṁ śrīmad ātataṁ
bhuvi gṛṇanti ye bhūri-dā janāḥ

Synonyma

tava — Tvých; kathā-amṛtam — nektar slov; tapta-jīvanam — život pro osoby soužené v hmotném svĕtĕ; kavibhiḥ — velkými mysliteli; īḍitam — popisovaný; kalmaṣa-apaham — to, co odhání hříšné reakce; śravaṇa-maṅgalam — dávající duchovní prospĕch, když se mu naslouchá; śrī-mat — plný duchovní síly; ātatam — hlásaný po celém svĕtĕ; bhuvi — v hmotném svĕtĕ; gṛṇanti — přednášejí a šíří; ye — ty, které; bhūri-dāḥ — velmi dobročinné; janāḥ — osoby.

Překlad

Nektar Tvých slov a popisy Tvých činností jsou životem tĕch, kdo trpí v tomto hmotném svĕtĕ. Tato vyprávĕní, předávaná učenými mudrci, odstraňují veškeré hříšné reakce a udílejí příznivý osud každému, kdo jim naslouchá. Tato vyprávĕní se šíří po celém svĕtĕ a jsou plná duchovní síly. Ti, kdo hlásají toto Boží poselství, jsou velmi štĕdří lidé.

Význam

Král Pratāparudra recitoval tento verš Śrī Caitanyovi Mahāprabhuovi bĕhem slavnosti Ratha-yātrā Pána Jagannātha. Když Pán odpočíval v jedné zahradĕ, král Pratāparudra tam pokornĕ vstoupil a začal Mu masírovat nohy a lotosová chodidla. Tehdy král recitoval třicátou první kapitolu desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, písnĕ gopī. Caitanya-caritāmṛta uvádí, že jakmile Pán Caitanya uslyšel tento verš začínající slovy tava kathāmṛtam, okamžitĕ v přívalu extatické lásky vstal a krále Pratāparudru obejmul. Podrobnĕ tuto událost popisuje Caitanya-caritāmṛta (Madhya 14.4–18) a Śrīla Prabhupāda ji ve svém vydání rozsáhle komentuje.

10.31.10

Verš

prahasitaṁ priya-prema-vīkṣaṇaṁ
viharaṇaṁ ca te dhyāna-maṅgalam
rahasi saṁvido yā hṛdi spṛśaḥ
kuhaka no manaḥ kṣobhayanti hi

Synonyma

prahasitam — úsmĕvné; priya — přívĕtivé; prema — s láskou; vīkṣaṇam — pohledy; viharaṇam — důvĕrné zábavy; ca — a; te — Tvé; dhyāna — v meditaci; maṅgalam — příznivé; rahasi — na osamĕlých místech; saṁvidaḥ — rozhovory; yāḥ — jež; hṛdi — srdce; spṛśaḥ — dotýkající se; kuhaka — ó podvodníku; naḥ — naše; manaḥ — mysli; kṣobhayanti — rozrušují; hi — jistĕ.

Překlad

Tvé úsmĕvy, Tvé sladké, láskyplné pohledy, důvĕrné zábavy a rozhovory, ze kterých jsme se s Tebou tĕšily, – o tom všem je příznivé meditovat a dotýká se to našich srdcí. Zároveň to ale velmi rozrušuje naše mysli, ó podvodníku.

10.31.11

Verš

calasi yad vrajāc cārayan paśūn
nalina-sundaraṁ nātha te padam
śila-tṛṇāṅkuraiḥ sīdatīti naḥ
kalilatāṁ manaḥ kānta gacchati

Synonyma

calasi — jdeš; yat — když; vrajāt — z vesnice pastevců; cārayan — pasoucí; paśūn — zvířata; nalina — než lotosový kvĕt; sundaram — krásnĕjší; nātha — ó Pane; te — Tvé; padam — nohy; śila — od ostrých okrajů zrn; tṛṇa — trávy; aṅkuraiḥ — a pučících rostlin; sīdati — zakoušíš bolest; iti — když takto uvažujeme; naḥ — náš; kalilatām — nepokoj; manaḥ — naše mysli; kānta — ó milenče; gacchati — cítí.

Překlad

Drahý pane, drahý milenče, když odcházíš z vesnice pastevců pást krávy, naše mysli trápí pomyšlení, že Tĕ do nohou, které jsou krásnĕjší než lotos, budou řezat ostré slupky zrn, hrubá tráva a další rostliny.

10.31.12

Verš

dina-parikṣaye nīla-kuntalair
vanaruhānanaṁ bibhrad āvṛtam
ghana-rajasvalaṁ darśayan muhur
manasi naḥ smaraṁ vīra yacchasi

Synonyma

dina — dne; parikṣaye — v závĕru; nīla — tmavomodrými; kuntalaiḥ — loknami vlasů; vana-ruha — lotosový; ānanam — obličej; bibhrat — ukazující; āvṛtam — zakrytý; ghana — hustĕ; rajaḥ-valam — zaprášený; darśayan — ukazující; muhuḥ — opakovanĕ; manasi — do myslí; naḥ — našich; smaram — Amora; vīra — ó hrdino; yacchasi — vkládáš.

Překlad

Na konci dne nám znovu a znovu ukazuješ svůj lotosový obličej zakrytý tmavomodrými loknami vlasů a pokrytý hustou vrstvou prachu. Tím v našich myslích vzbuzuješ chtivé touhy, ó hrdino.

10.31.13

Verš

praṇata-kāma-daṁ padmajārcitaṁ
dharaṇi-maṇḍanaṁ dhyeyam āpadi
caraṇa-paṅkajaṁ śantamaṁ ca te
ramaṇa naḥ staneṣv arpayādhi-han

Synonyma

praṇata — tĕch, kdo se klanĕjí; kāma — touhy; dam — plnící; padma-ja — Pánem Brahmou; arcitam — uctívané; dharaṇi — Zemĕ; maṇḍanam — ozdoba; dhyeyam — vhodný cíl meditace; āpadi — v dobĕ nebezpečí; caraṇa-paṅkajam — lotosové nohy; śam-tamam — poskytující nejvyšší uspokojení; ca — a; te — Tvoje; ramaṇa — ó milenče; naḥ — naše; staneṣu — na ňadra; arpaya — prosím polož; adhi-han — ó ničiteli mentálního soužení.

Překlad

Tvé lotosové nohy, jež uctívá Pán Brahmā, plní touhy všech, kdo se jim klanĕjí. Jsou ozdobou Zemĕ, poskytují nejvyšší uspokojení a jsou vhodným cílem meditace v dobách nebezpečí. Ó milenče, ó ničiteli úzkosti, prosím polož ty lotosové nohy na naše ňadra.

10.31.14

Verš

surata-vardhanaṁ śoka-nāśanaṁ
svarita-veṇunā suṣṭhu cumbitam
itara-rāga-vismāraṇaṁ nṛṇāṁ
vitara vīra nas te ’dharāmṛtam

Synonyma

surata — milostné štĕstí; vardhanam — jenž zvĕtšuje; śoka — smutek; nāśanam — jenž ničí; svarita — znĕjící; veṇunā — Tvou flétnou; suṣṭhu — hojnĕ; cumbitam — líbanou; itara — jiných; rāga — radostí; vismāraṇam — vedoucí k zapomenutí; nṛṇām — lidi; vitara — prosím rozšiř; vīra — ó hrdino; naḥ — nám; te — Tvůj; adhara — rtů; amṛtam — nektar.

Překlad

Ó hrdino, prosím rozšiř mezi nás nektar svých rtů, jenž obohacuje milostné potĕšení a potlačuje smutek. Tvá znĕjící flétna si ho důkladnĕ vychutnává. Kvůli tomuto nektaru lidé zapomínají na všechny ostatní radosti.

Význam

Okouzlující komentář Śrīly Viśvanātha Cakravartīho k tomuto verši má podobu rozhovoru mezi gopīmi a Kṛṣṇou:

„Gopī říkají: ,Ó Kṛṣṇo, dokonale připomínáš Dhanvantariho, nejlepšího z lékařů. Dej nám tedy prosím nĕjaký lék, protože jsme onemocnĕly milostnou touhou po Tobĕ. Nezdráhej se dát nám léčivý nektar svých rtů zdarma, aniž bychom musely platit vysokou cenu. Jsi velký hrdina v rozdávání milodarů, a proto bys ho mĕl dávat bezplatnĕ i tĕm nejubožejším. Uvaž, že přicházíme o život a Ty nás teď můžeš tím nektarem oživit. Vždyť Ty ho již dáváš své flétnĕ, což je pouhá dutá bambusová hůlka.̀

Kṛṣṇa říká: ,Ale lidé tohoto svĕta se živí špatnou stravou v podobĕ připoutanosti k majetku, následovníkům, rodinĕ a tak dále. Ten lék, o který žádáte, by se nemĕl podávat osobám s tak špatnou dietou.̀

,Jenže tento lék způsobuje, že človĕk na všechny ostatní zdroje radosti zapomene. Tato léčivá bylina je tak úžasná, že ostraňuje všechny špatné stravovací návyky. Dej nám prosím ten nektar, ó hrdino, když jsi tak známý svou štĕdrostí.̀“

10.31.15

Verš

aṭati yad bhavān ahni kānanaṁ
truṭi yugāyate tvām apaśyatām
kuṭila-kuntalaṁ śrī-mukhaṁ ca te
jaḍa udīkṣatāṁ pakṣma-kṛd dṛśām

Synonyma

aṭati — jdeš; yat — když; bhavān — Ty; ahni — ve dne; kānanam — do lesa; truṭi — zhruba jedna sedmnáctisetina sekundy; yugāyate — stává se dlouhou jako celý vĕk; tvām — Tebe; apaśyatām — pro ty, kdo nevidí; kuṭila — vlnitými; kuntalam — s kadeřemi; śrī — krásný; mukham — obličej; ca — a; te — Tvůj; jaḍaḥ — pošetilý; udīkṣatām — pro ty, kdo dychtivĕ hledí; pakṣma — víček; kṛt — stvořitel; dṛśām — očí.

Překlad

Když ve dne odcházíš do lesa, nepatrný zlomek sekundy nám připadá dlouhý jako celý vĕk, protože Tĕ nevidíme. A dokonce i když můžeme dychtivĕ hledĕt na Tvůj krásný obličej, tak půvabný s vlnitými kadeřemi, které ho zdobí, naše potĕšení nám narušují oční víčka, jež vytvořil pošetilý stvořitel.

10.31.16

Verš

pati-sutānvaya-bhrātṛ-bāndhavān
ativilaṅghya te ’nty acyutāgatāḥ
gati-vidas tavodgīta-mohitāḥ
kitava yoṣitaḥ kas tyajen niśi

Synonyma

pati — manžely; suta — dĕti; anvaya — předky; bhrātṛ — bratry; bāndhavān — a další příbuzné; ativilaṅghya — poté, co jsme zcela zanedbaly; te — Tvé; anti — do blízkosti; acyuta — ó neselhávající; āgatāḥ — když jsme přišly; gati — našich přesunů; vidaḥ — kdo chápe zámĕr; tava — Tvou; udgīta — hlasitou písní (flétny); mohitāḥ — poblouznĕné; kitava — ó podvodníku; yoṣitaḥ — ženy; kaḥ — kdo; tyajet — by opustil; niśi — v noci.

Překlad

Milý Acyuto, Ty dobře víš, proč jsme sem přišly. Kdo jiný než podvodník jako Ty by opustil mladé ženy, jež za Ním přišly uprostřed noci, okouzlené hlasitou písní Jeho flétny? Jen proto, abychom se s Tebou mohly sejít, jsme úplnĕ zanedbaly své manžely, dĕti, předky, bratry a další příbuzné.

10.31.17

Verš

rahasi saṁvidaṁ hṛc-chayodayaṁ
prahasitānanaṁ prema-vīkṣaṇam
bṛhad-uraḥ śriyo vīkṣya dhāma te
muhur ati-spṛhā muhyate manaḥ

Synonyma

rahasi — v ústraní; saṁvidam — důvĕrné rozhovory; hṛt-śaya — chtíče v srdci; udayam — vzedmutí; prahasita — usmĕvavý; ānanam — obličej; prema — láskyplné; vīkṣaṇam — pohledy; bṛhat — širokou; uraḥ — hruď; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; vīkṣya — když vidíme; dhāma — sídlo; te — Tvou; muhuḥ — znovu a znovu; ati — nesmírné; spṛhā — dychtĕní; muhyate — mate; manaḥ — mysl.

Překlad

Naše mysli jsou znovu a znovu zmatené, když myslíme na důvĕrné rozhovory, které jsme s Tebou vedly v ústraní, když cítíme, jak v našich srdcích vzrůstá chtíč, a když vzpomínáme na Tvůj usmĕvavý obličej, Tvé láskyplné pohledy a širokou hruď, která je sídlem bohynĕ štĕstí. Zmocňuje se nás ta nejsilnĕjší touha po Tobĕ.

10.31.18

Verš

vraja-vanaukasāṁ vyaktir aṅga te
vṛjina-hantry alaṁ viśva-maṅgalam
tyaja manāk ca nas tvat-spṛhātmanāṁ
sva-jana-hṛd-rujāṁ yan niṣūdanam

Synonyma

vraja-vana — v lesích Vraji; okasām — pro ty, kdo dlí; vyaktiḥ — zjevení; aṅga — drahý; te — Tvé; vṛjina — neštĕstí; hantrī — ničitele; alam — nesmírnĕ; viśva-maṅgalam — všestrannĕ příznivého; tyaja — prosím uvolni; manāk — trochu; ca — a; naḥ — nám; tvat — po Tobĕ; spṛhā — dychtĕním; ātmanām — jejichž mysli jsou plné; sva — svých; jana — oddaných; hṛt — v srdcích; rujām — nemoci; yat — co je; niṣūdanam — to, co odstraňuje.

Překlad

Ó milovaný, Tvé všestrannĕ příznivé zjevení ničí neštĕstí tĕch, kdo žijí v lesích Vraji. Naše mysli dychtí po Tvé společnosti. Dej nám prosím trochu toho léku, jež odstraňuje nemoc v srdcích Tvých oddaných.

Význam

Podle ācāryů gopī opakovanĕ naléhají na Pána Kṛṣṇu, aby položil své lotosové nohy na jejich ňadra. Gopī nejsou obĕti hmotného chtíče; jsou pohroužené v čisté lásce k Bohu, a proto chtĕjí sloužit lotosovým nohám Pána Kṛṣṇy tím, že Mu nabízejí svá krásná ňadra. Materialisté, kteří se stali obĕtí svĕtské pohlavní touhy, nedokáží pochopit, jak tyto milostné zábavy probíhají na čisté, duchovní úrovni, a to je jejich velké neštĕstí.

10.31.19

Verš

yat te sujāta-caraṇāmburuhaṁ staneṣu
bhītāḥ śanaiḥ priya dadhīmahi karkaśeṣu
tenāṭavīm aṭasi tad vyathate na kiṁ svit
kūrpādibhir bhramati dhīr bhavad-āyuṣāṁ naḥ

Synonyma

yat — které; te — Tvoje; su-jāta — velmi jemné; caraṇa-ambu-ruham — lotosové nohy; staneṣu — na ňadra; bhītāḥ — obávající se; śanaiḥ — jemnĕ; priya — ó drahý; dadhīmahi — pokládáme; karkaśeṣu — hrubá; tena — s nimi; aṭavīm — lesem; aṭasi — procházíš se; tat — ony; vyathate — trpí; na — ne; kim svit — uvažujeme; kūrpa-ādibhiḥ — kvůli kamínkům a podobnĕ; bhramati — rozrušuje; dhīḥ — mysl; bhavat-āyuṣām — tĕch, pro nĕž jsi celý jejich život; naḥ — nás.

Překlad

Ó drahý miláčku! Tvé lotosové nohy jsou tak jemné, že když si je nĕžnĕ pokládáme na svá ňadra, máme strach, abychom jim neublížily. Naše životy závisí pouze na Tobĕ. Naši mysl tedy neustále sužuje představa, že si při svých toulkách lesem poraníš své jemné nohy o kamínky na cestĕ.

Význam

Překlad tohoto verše pochází z Prabhupādova vydání Caitanya-caritāmṛty (Ādi 4.173).

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Písnĕ gopī v odloučení“.

KAPTIOLA TŘICÁTÁ DRUHÁ

Shledání

10.32.1

Verš

śrī-śuka uvāca
iti gopyaḥ pragāyantyaḥ
pralapantyaś ca citradhā
ruruduḥ su-svaraṁ rājan
kṛṣṇa-darśana-lālasāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto, jak bylo popsáno; gopyaḥ — gopī; pragāyantyaḥ — zpívající; pralapantyaḥ — hovořící; ca — a; citradhā — různými okouzlujícími způsoby; ruruduḥ — plakaly; su-svaram — hlasitĕ; rājan — ó králi; kṛṣṇa-darśana — po pohledu na Kṛṣṇu; lālasāḥ — dychtící.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi, když gopī takto různými okouzlujícími způsoby zpívaly a hovořily o tom, co cítily v hloubi svých srdcí, propukly v hlasitý pláč. Velmi si přály Pána Kṛṣṇu vidĕt.

10.32.2

Verš

tāsām āvirabhūc chauriḥ
smayamāna-mukhāmbujaḥ
pītāmbara-dharaḥ sragvī
sākṣān manmatha-manmathaḥ

Synonyma

tāsām — před nimi; āvirabhūt — zjevil se; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; smayamāna — usmĕvavý; mukha — Jeho obličej; ambujaḥ — podobný lotosu; pīta — žlutých; ambara — šatech; dharaḥ — oblečený v; srak-vī — s kvĕtinovou girlandou; sākṣāt — přímo; man-matha — Amora (jenž mate mysl); man — mysl; mathaḥ — ten, kdo plete.

Překlad

Tehdy se Pán Kṛṣṇa před gopīmi zjevil s úsmĕvem na lotosové tváři. Mĕl na sobĕ girlandu a žluté šaty a vypadal přímo jako ten, kdo dokáže zmást mysl Amora, který sám mate mysli obyčejných lidí.

10.32.3

Verš

taṁ vilokyāgataṁ preṣṭhaṁ
prīty-utphulla-dṛśo ’balāḥ
uttasthur yugapat sarvās
tanvaḥ prāṇam ivāgatam

Synonyma

tam — Jeho; vilokya — když vidĕly; āgatam — který se vrátil; preṣṭham — svého nejmilejšího; prīti — z lásky; utphulla — doširoka otevírající; dṛśaḥ — oči; abalāḥ — dívky; uttasthuḥ — vstaly; yugapat — všechny najednou; sarvāḥ — všechny; tanvaḥ — tĕla; prāṇam — životní vzduch; iva — jako kdyby; āgatam — vrátil se.

Překlad

Když gopī vidĕly, že se k nim jejich nejmilejší Kṛṣṇa vrátil, všechny najednou vstaly a z lásky k Nĕmu se jim oči doširoka otevřely. Bylo to, jako kdyby se jim do tĕla vrátil životní vzduch.

10.32.4

Verš

kācit karāmbujaṁ śaurer
jagṛhe ’ñjalinā mudā
kācid dadhāra tad-bāhum
aṁse candana-bhūṣitam

Synonyma

kācit — jedna z nich; kara-ambujam — lotosovou ruku; śaureḥ — Pána Kṛṣṇy; jagṛhe — uchopila; añjalinā — do svých sepjatých dlaní; mudā — s radostí; kācit — jiná; dadhāra — položila; tat-bāhum — Jeho paži; aṁse — na svá ramena; candana — santálovou pastou; bhūṣitam — ozdobenou.

Překlad

Jedna gopī radostnĕ uchopila Kṛṣṇovu ruku mezi své sepjaté dlanĕ a jiná si položila Jeho paži, potřenou santálovou pastou, na ramena.

10.32.5

Verš

kācid añjalināgṛhṇāt
tanvī tāmbūla-carvitam
ekā tad-aṅghri-kamalaṁ
santaptā stanayor adhāt

Synonyma

kācit — jedna; añjalinā — spojenými dlanĕmi; agṛhṇāt — vzala si; tanvī — štíhlá; tāmbūla — arekového oříšku; carvitam — Jeho rozžvýkané zbytky; ekā — jedna; tat — Jeho; aṅghri — nohu; kamalam — lotosovou; santaptā — planoucí; stanayoḥ — na svá ňadra; adhāt — položila.

Překlad

Štíhlá gopī uctivĕ vzala do spojených dlaní arekový oříšek, který žvýkal, a další gopī, planoucí touhou, si položila na ňadra Jeho lotosové nohy.

10.32.6

Verš

ekā bhru-kuṭim ābadhya
prema-saṁrambha-vihvalā
ghnantīvaikṣat kaṭākṣepaiḥ
sandaṣṭa-daśana-cchadā

Synonyma

ekā — další gopī; bhru-kuṭim — obočí; ābadhya — poté, co svraštila; prema — své čisté lásky; saṁrambha — vzteky; vihvalā — bez sebe; ghnantī — zraňující; iva — jako kdyby; aikṣat — hledĕla; kaṭa — pohledy úkosem; ākṣepaiḥ — s urážkami; sandaṣṭa — kousající; daśana — zubů; chadā — pokryv (rty).

Překlad

Jedna gopī, vzteky bez sebe láskyplným hnĕvem, se kousala do rtů a upřenĕ na Nĕj hledĕla se svraštĕlým obočím, jako kdyby Ho chtĕla zranit svými nelítostnými pohledy.

10.32.7

Verš

aparānimiṣad-dṛgbhyāṁ
juṣāṇā tan-mukhāmbujam
āpītam api nātṛpyat
santas tac-caraṇaṁ yathā

Synonyma

aparā — zase další gopī; animiṣat — nemrkajícíma; dṛgbhyām — očima; juṣāṇā — vychutnávající si; tat — Jeho; mukha-ambujam — lotosový obličej; āpītam — plnĕ si vychutnala; api — ačkoliv; na atṛpyat — nenasytila se; santaḥ — mystičtí svĕtci; tat-caraṇam — Jeho nohy; yathā — jako.

Překlad

Jiná gopī hledĕla nemrkajícíma očima na Jeho lotosový obličej, ale ani poté, co si hluboce vychutnala jeho sladkost, se necítila nasycená, tak jako se mystičtí svĕtci nikdy nenasytí, když meditují o Pánových nohách.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že zde uvedené přirovnání ke svĕtcům meditujícím o Pánových nohách je výstižné jen částečnĕ, neboť extáze, kterou tato gopī cítila, když se Kṛṣṇa vrátil, nemĕla obdoby. Śrīla Viśvanātha Cakravartī rovnĕž vyjevuje, že touto gopī je ta ze všech nejpožehnanĕjší, Śrīmatī Rādhārāṇī.

10.32.8

Verš

taṁ kācin netra-randhreṇa
hṛdi kṛtvā nimīlya ca
pulakāṅgy upaguhyāste
yogīvānanda-samplutā

Synonyma

tam — Jeho; kācit — jedna z nich; netra — svých očí; randhreṇa — skrze štĕrbinu; hṛdi — do svého srdce; kṛtvā — poté, co umístila; nimīlya — když zavřela; ca — a; pulaka-aṅgī — se zježenými chlupy na tĕle; upaguhya — objímající; āste — zůstávala; yogī — yogī; iva — jako; ānanda — extází; samplutā — zaplavená.

Překlad

Jedna gopī vzala Pána skrze štĕrbinu svých očí a umístila si Ho do srdce. Pak oči zavřela a se zježenými chlupy na tĕle Ho bez ustání objímala. Takto pohroužená v transcendentální extázi připomínala yogīho, který medituje o Pánu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí, že sedm gopī, o kterých se dosud v této kapitole mluvilo, je prvních sedm z osmi hlavních gopī, kterým jejich postavení dovolovalo přistoupit ke Śrī Kṛṣṇovi okamžitĕ, jakmile se znovu objevil. Ācārya cituje verš ze Śrī Vaiṣṇava-toṣaṇī uvádĕjící jména tĕchto sedmi: Candrāvalī, Śyāmalā, Śaibyā, Padmā, Śrī Rādhā, Lalitā a Viśākhā. Osmou se rozumí Bhadrā. Śrī Vaiṣṇava-toṣaṇī cituje verš ze Skanda Purāṇy, který prohlašuje tĕchto osm za hlavní mezi třemi miliardami gopī. Podrobné informace o hierarchii gopī jsou v knize Ujjvala-nīlamaṇi od Śrīly Rūpy Gosvāmīho.

Padma Purāṇa potvrzuje, že Śrī Rādhā je nejpřednĕjší z gopī:

yathā rādhā priyā viṣṇos
tasyāḥ kuṇḍaṁ priyaṁ tathā
sarva-gopīṣu saivaikā
viṣṇor atyanta-vallabhā

„Tak jako je Śrīmatī Rādhārāṇī velmi drahá Kṛṣṇovi, je Mu podobnĕ drahé i Její jezírko. Ze všech gopī je ona Pánovi nejmilejší.“

Rovnĕž Bṛhad-gautamīya-tantra zmiňuje Śrīmatī Rādhārāṇī jako Kṛṣṇovu nejhlavnĕjší družku:

devī kṛṣṇa-mayī proktā
rādhikā para-devatā
sarva-lakṣmī-mayī sarva
kāntiḥ sammohinī parā

„Transcendentální bohynĕ Śrīmatī Rādhārāṇī je přímým protĕjškem Pána Śrī Kṛṣṇy. Ze všech bohyní štĕstí je ústřední postavou. Vlastní veškerou přitažlivost, aby mohla přitahovat i samotnou nejpřitažlivĕjší Osobnost Božství. Je to Pánova původní vnitřní energie.“ (Tento překlad je převzatý z Prabhupādova vydání Caitanya-caritāmṛty, Ādi 4.83.)

Doplňující informaci ohlednĕ Śrī Rādhy podává Ṛg-pariśiṣṭa (doplnĕk Ṛg Vedy): rādhayā mādhavo devo mādhavenaiva rādhikā/ vibhrājante janeṣu. „Ze všech osob je to Śrī Rādhā, v jejíž společnosti je Pán Mādhava obzvláštĕ slavný, tak jako je Ona zvláštĕ slavná v Jeho společnosti.“

10.32.9

Verš

sarvās tāḥ keśavāloka-
paramotsava-nirvṛtāḥ
jahur viraha-jaṁ tāpaṁ
prājñaṁ prāpya yathā janāḥ

Synonyma

sarvāḥ — všechny; tāḥ — tyto gopī; keśava — na Pána Kṛṣṇu; āloka — díky pohledu; parama — svrchovaného; utsava — ze svátku; nirvṛtāḥ — pociťující radost; jahuḥ — zbavily se; viraha-jam — vzešlého z odloučení; tāpam — utrpení; prājñam — duchovnĕ osvícenou osobu; prāpya — když získají; yathā — jako; janāḥ — obyčejní lidé.

Překlad

Pro všechny gopī to byl ten nejvĕtší svátek, když znovu spatřily svého milovaného Keśavu. Zbavily se zármutku z odloučení, tak jako obyčejní lidé zapomínají na své utrpení ve společnosti duchovnĕ osvícené osoby.

10.32.10

Verš

tābhir vidhūta-śokābhir
bhagavān acyuto vṛtaḥ
vyarocatādhikaṁ tāta
puruṣaḥ śaktibhir yathā

Synonyma

tābhiḥ — tĕmito gopīmi; vidhūta — zcela očištĕnými; śokābhiḥ — od neštĕstí; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; acyutaḥ — neklesající Pán; vṛtaḥ — obklopený; vyarocata — vypadal zářivĕ; adhikam — nesmírnĕ; tāta — můj milý (králi Parīkṣite); puruṣaḥ — Nejvyšší Duše; śaktibhiḥ — se svými transcendentálními energiemi; yathā — jako.

Překlad

Pán Acyuta, Nejvyšší Osobnost Božství, jasnĕ zářil v kruhu gopī, nyní zbavených všeho utrpení. Můj milý králi, Kṛṣṇa tak vypadal jako Nadduše v kruhu svých duchovních energií.

Význam

Gopī jsou vnitřní energie Pána Kṛṣṇy, a když se tedy dočkaly úlevy a byly zase šťastné, Pán zářil ještĕ výraznĕji než předtím a Jeho transcendentální blaženost se zvĕtšila. Kṛṣṇa miluje gopī čistou transcendentální láskou a ony milují Jeho stejným způsobem. Pro osoby spoutané hmotnou existencí jsou tyto na transcendentální úrovni probíhající vztahy nepochopitelné.

10.32.11-12

Verš

tāḥ samādāya kālindyā
nirviśya pulinaṁ vibhuḥ
vikasat-kunda-mandāra
surabhy-anila-ṣaṭpadam

śarac-candrāṁśu-sandoha-
dhvasta-doṣā-tamaḥ śivam
kṛṣṇāyā hasta-taralā
cita-komala-vālukam

Synonyma

tāḥ — ty gopī; samādāya — když vzal; kālindyāḥ — Yamuny; nirviśya — když přišel; pulinam — na břeh; vibhuḥ — všemohoucí Nejvyšší Pán; vikasat — kvetoucích; kunda-mandāra — kvĕtů kunda a mandāra; surabhi — vonícím; anila — s vánkem; sat-padam — se včelami; śarat — podzimního; candra — mĕsíce; aṁśu — paprsků; sandoha — hojností; dhvasta — rozptýlená; doṣā — noci; tamaḥ — temnota; śivam — příznivý; kṛṣṇāyāḥ — řeky Yamuny; hasta — jakoby rukama; tarala — jejími vlnami; ācita — nahromadĕný; komala — jemný; vālukam — písek.

Překlad

Všemohoucí Pán pak vzal gopī s sebou na břeh Kālindī, jež rukama svých vln nakupila na břehu hromady jemného písku. Na tom příznivém místĕ nesl vánek vůni rozvitých kvĕtů kunda a mandāra, která přitahovala mnoho včel, a hojné paprsky podzimního mĕsíce rozptylovaly temnotu noci.

10.32.13

Verš

tad-darśanāhlāda-vidhūta-hṛd-rujo
manorathāntaṁ śrutayo yathā yayuḥ
svair uttarīyaiḥ kuca-kuṅkumāṅkitair
acīkḷpann āsanam ātma-bandhave

Synonyma

tat — Jeho, Kṛṣṇu; darśana — z toho, že vidĕly; āhlāda — extází; vidhūta — zahnaná; hṛt — v jejich srdcích; rujaḥ — bolest; manaḥ-ratha — svých tužeb; antam — konečného splnĕní; śrutayaḥ — zjevená písma; yathā — jako; yayuḥ — dosáhly; svaiḥ — ze svých; uttarīyaiḥ — šátků; kuca — z jejich ňader; kuṅkuma — od rumĕlkového prášku; aṅkitaiḥ — umazaných; acīkḷpan — připravily; āsanam — sedadlo; ātma — jejich duší; bandhave — pro drahého přítele.

Překlad

Bolest v srdcích gopī zmizela díky extázi z pohledu na Kṛṣṇu a jako zosobnĕné Védy před nimi cítily, že jejich touhy jsou zcela splnĕny. Připravily pro svého drahého přítele Kṛṣṇu sedadlo ze svých šátků, které byly umazané od kuṅkumového prášku z jejich ňader.

Význam

V osmdesáté sedmé kapitole tohoto zpĕvu (ve sloce 23) se śrutis neboli zosobnĕné Védy modlí takto:

striya uragendra-bhoga-bhuja-daṇḍa-viṣakta-dhiyo
vayam api te samāḥ samadṛśo 'ṅghri-saroja-sudhāḥ

„Tyto ženy plnĕ pohroužily své mysli do meditace o silných pažích Pána Kṛṣṇy, jež připomínají tĕla velkých hadů. Chceme být jako tyto gopī a sloužit Jeho lotosovým nohám.“ Śruti vidĕly Kṛṣṇu bĕhem Jeho zjevení v předchozím dni Brahmy a naplnila je nesmírnĕ silná touha být s Ním. Potom se v této kalpĕ staly gopīmi. A jelikož jsou Védy v lidské společnosti vĕčnĕ přítomné, śruti v této kalpĕ se rovnĕž naplnily touhami po Kṛṣṇovi a v další kalpĕ se také stanou gopīmi. Tuto informaci podává Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura.

10.32.14

Verš

tatropaviṣṭo bhagavān sa īśvaro
yogeśvarāntar-hṛdi kalpitāsanaḥ
cakāsa gopī-pariṣad-gato ’rcitas
trailokya-lakṣmy-eka-padaṁ vapur dadhat

Synonyma

tatra — tam; upaviṣṭaḥ — usazený; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; saḥ — On; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; yoga-īśvara — mistrů mystické meditace; antaḥ — uvnitř; hṛdi — srdcí; kalpita — připravené; āsanaḥ — Jeho sedadlo; cakāsa — vypadal zářivĕ; gopī-pariṣat — ve shromáždĕní gopī; gataḥ — přítomný; arcitaḥ — uctívaný; trai-lokya — tří svĕtů; lakṣmī — krásy a dalších rysů vznešenosti; eka — výlučný; padam — zdroj; vapuḥ — svou transcendentální osobní podobu; dadhat — projevující.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, pro nĕhož velcí mistři mystické meditace připravují sedadlo ve svých srdcích, usedl ve shromáždĕní gopī. Jeho transcendentální tĕlo, které je výlučným sídlem veškeré krásy a vznešenosti ve třech svĕtech, jasnĕ zářilo, když Ho gopī uctívaly.

Význam

Mezi mistry mystické meditace patří Pán Śiva, Ananta Śeṣa a další vznešené osobnosti. Ti všichni uchovávají Pána usazeného v lotosu svých srdcí. Tentýž Pán, přemožený silnou nesobeckou láskou gopī, svolil, že se stane jejich milencem a poté, co posedí na jejich voňavých šátcích na břehu řeky Yamuny, s nimi bude ve Vṛndāvanu tančit.

10.32.15

Verš

sabhājayitvā tam anaṅga-dīpanaṁ
sahāsa-līlekṣaṇa-vibhrama-bhruvā
saṁsparśanenāṅka-kṛtāṅghri-hastayoḥ
saṁstutya īṣat kupitā babhāṣire

Synonyma

sabhājayitvā — když uctívaly; tam — Jeho; anaṅga — chtivé touhy; dīpanam — toho, kdo podnĕcuje; sa-hāsa — s úsmĕvy; līlā — hravými; īkṣaṇa — pohledy; vibhrama — činící gesta; bhruvā — obočím; saṁsparśanena — tím, že se dotýkaly; aṅka — na klínĕ; kṛta — položených; aṅghri — Jeho nohou; hastayoḥ — a rukou; saṁstutya — velebící; īṣat — ponĕkud; kupitāḥ — rozhnĕvané; babhāṣire — promluvily.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa probudil v gopīch milostné touhy a ony Ho poctily tím, že na Nĕho pohlížely s laškovnými úsmĕvy, dĕlaly zamilovaná gesta obočím a masírovaly Mu ruce a nohy, které si položily do klína. I bĕhem uctívání však pociťovaly určitý hnĕv, a proto Ho takto oslovily.

10.32.16

Verš

śrī-gopya ūcuḥ
bhajato ’nubhajanty eka
eka etad-viparyayam
nobhayāṁś ca bhajanty eka
etan no brūhi sādhu bhoḥ

Synonyma

śrī-gopyaḥ ūcuḥ — gopī řekly; bhajataḥ — tĕm, kdo je mají v úctĕ; anu — na oplátku; bhajanti — projevují úctu; eke — nĕkteří; eke — nĕkteří; etat — naproti tomuto; viparyayam — opak; na ubhayān — ani s jednĕmi; ca — a; bhajanti — opĕtují; eke — nĕkteří; etat — toto; naḥ — nám; brūhi — povĕz; sādhu — patřičnĕ; bhoḥ — ó milovaný.

Překlad

Gopī řekly: Nĕkteří lidé projevují náklonnost jen tĕm, kdo jsou jim naklonĕni, zatímco jiní ji projevují i tĕm, kdo se k nim stavĕjí lhostejnĕ nebo nepřátelsky. A ještĕ jiní neprojeví náklonnost nikomu. Milý Kṛṣṇo, vysvĕtli nám prosím toto téma patřičným způsobem.

Význam

Touto navenek zdvořilou otázkou chtĕjí gopī poukázat na to, že Pán Kṛṣṇa nedokázal náležitĕ opĕtovat jejich lásku. Velmi je rozrušilo, když je v lese Śrī Kṛṣṇa opustil, a chtĕjí vĕdĕt, proč jim bĕhem tĕchto milostných her způsobil utrpení.

10.32.17

Verš

śrī-bhagavān uvāca
mitho bhajanti ye sakhyaḥ
svārthaikāntodyamā hi te
na tatra sauhṛdaṁ dharmaḥ
svārthārthaṁ tad dhi nānyathā

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca- — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; mithaḥ — navzájem; bhajanti — opĕtují; ye — kdo; sakhyaḥ — přátelé; sva-artha — ve vlastním zájmu; eka-anta — výhradnĕ; udyamāḥ — jejichž snaha; hi — jistĕ; te — ti; na — ne; tatra — tam; sauhṛdam — pravé přátelství; dharmaḥ — pravé náboženství; sva-artha — svého vlastního prospĕchu; artham — pro dosažení; tat — to; hi — jistĕ; na — ne; anyathā — jinak.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Takzvaní přátelé, kteří si navzájem projevují náklonnost jen proto, aby z toho sami mĕli prospĕch, jsou ve skutečnosti sobci. Jejich přátelství není pravé a nenásledují pravé náboženské zásady. Kdyby neočekávali, že z toho nĕco získají, žádný vztah by neopĕtovali.

Význam

Zde Pán připomíná gopīm, že v čistém láskyplném přátelství neexistuje pojetí sobeckého zájmu, ale jen láska k příteli.

10.32.18

Verš

bhajanty abhajato ye vai
karuṇāḥ pitarau yathā
dharmo nirapavādo ’tra
sauhṛdaṁ ca su-madhyamāḥ

Synonyma

bhajanti — oddanĕ slouží; abhajataḥ — tĕm, kdo jejich chování neopĕtují; ye — ti, kdo; vai — jistĕ; karuṇāḥ — milostiví; pitarau — rodiče; yathā — jako; dharmaḥ — náboženská povinnost; nirapavādaḥ — bezchybná; atra — v tomto; sauhṛdam — přátelství; ca — a; su-madhyamāḥ — ó dívky s útlými pasy.

Překlad

Mé drahé gopī s útlými pasy, nĕkteří lidé jsou skutečnĕ milostiví neboli – jako rodiče – přirozenĕ milující. Tyto osoby, jež oddanĕ slouží i tĕm, kdo jejich vztah neopĕtují, kráčí pravou, bezchybnou cestou náboženství a jsou praví dobrodinci.

10.32.19

Verš

bhajato ’pi na vai kecid
bhajanty abhajataḥ kutaḥ
ātmārāmā hy āpta-kāmā
akṛta-jñā guru-druhaḥ

Synonyma

bhajataḥ — tĕm, kdo jednají příznivĕ; api — dokonce; na — ne; vai — jistĕ; kecit — nĕkteří; bhajanti — oplácejí; abhajataḥ — tĕm, kdo nejednají příznivĕ; kutaḥ — natož; ātma-ārāmāḥ — v nitru spokojení; hi — jistĕ; āpta-kāmāḥ — ti, kdo si již splnili své hmotné tužby; akṛta-jñāḥ — ti, kdo jsou nevdĕční; guru-druhaḥ — ti, kdo chovají zášť vůči výše postaveným.

Překlad

Pak jsou tu ti, kdo nacházejí duchovní spokojenost ve svém nitru, splnili si hmotné tužby nebo ti, kdo mají nevdĕčnou povahu či jednoduše chovají zášť vůči výše postaveným osobám. Tyto osoby nebudou milovat ani ty, kdo je milují, natož ty, kdo se k nim stavĕjí nepřátelsky.

Význam

Nĕkteří lidé, spokojení ve svém nitru na duchovní úrovni, neopĕtují náklonnost druhých, protože se chtĕjí vyhnout zapletení ve svĕtských vztazích. Jiní neopĕtují jednoduše ze závisti nebo domýšlivosti. A další neopĕtují proto, že jsou po hmotné stránce spokojení, a nezajímají se tedy o nové hmotné příležitosti. Všechny tyto vĕci Pán Kṛṣṇa trpĕlivĕ vysvĕtluje gopīm.

10.32.20

Verš

nāhaṁ tu sakhyo bhajato ’pi jantūn
bhajāmy amīṣām anuvṛtti-vṛttaye
yathādhano labdha-dhane vinaṣṭe
tac-cintayānyan nibhṛto na veda

Synonyma

na — ne; aham — Já; tu — oproti tomu; sakhyaḥ — ó přítelkynĕ; bhajataḥ — uctívající; api — dokonce; jantūn — živým bytostem; bhajāmi — oplácím; amīṣām — jejich; anuvṛtti — sklony (k čisté lásce); vṛttaye — abych popohnal; yathā — jako; adhanaḥ — chudý človĕk; labdha — poté, co nabyl; dhane — bohatství; vinaṣṭe — a ztraceno; tat — na to; cintayā — úzkostnou myšlenkou; anyat — cokoliv jiného; nibhṛtaḥ — naplnĕný; na veda — nezná.

Překlad

Ale důvod, proč Já okamžitĕ neoplácím náklonnost živých bytostí ani tehdy, když Mĕ uctívají, ó gopī, je ten, že chci posílit jejich láskyplnou oddanost. Pak budou jako chudý človĕk, který získal nĕjaké bohatství poté je ztratil a dĕlá si s tím takové starosti, že nedokáže myslet na nic jiného.

Význam

Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītĕ: ye yathā māṁ prapadyante tāṁs tathaiva bhajāmy aham – „Každého odmĕňuji podle toho, jak se Mi odevzdává.“ Ale přesto, aby posílil lásku svého oddaného, Pán nemusí okamžitĕ oplácet plnou mĕrou, i když se na Nĕho s oddaností obrací. Pánovo oplácení je vpravdĕ dokonalé. Vždyť upřímný oddaný se stále modlí k Pánu: „Prosím pomož mi, abych Tĕ miloval čistou láskou.“ Proto Pánovo takzvané přehlížení ve skutečnosti naplňuje modlitbu oddaného. Pán Kṛṣṇa zesiluje naši lásku k Nĕmu tím, že se od nás zdánlivĕ oddĕluje, a výsledkem je, že dosahujeme toho, co jsme skutečnĕ chtĕli a oč jsme se modlili: hluboké lásky k Absolutní Pravdĕ, Kṛṣṇovi. Pánova zdánlivá nevšímavost je tedy ve skutečnosti uvážlivým opĕtováním a splnĕním naší nejhlubší a nejčistší touhy.

Podle ācāryů na sebe gopī pomrkávaly, když Pán Kṛṣṇa pronášel tento verš, a snažily se zakrýt úsmĕvy. Už když Pán Kṛṣṇa hovořil, si gopī začaly uvĕdomovat, že je přivádí k nejvyšší dokonalosti láskyplné služby.

10.32.21

Verš

evaṁ mad-arthojjhita-loka-veda
svānām hi vo mayy anuvṛttaye ’balāḥ
mayāparokṣaṁ bhajatā tirohitaṁ
māsūyituṁ mārhatha tat priyaṁ priyāḥ

Synonyma

evam — takto; mat — Mĕ; artha — pro; ujjhita — když jste zavrhly; loka — svĕtské názory; veda — názory Véd; svānām — a příbuzných; hi — jistĕ; vaḥ — vás; mayi — ke Mnĕ; anuvṛttaye — v zájmu láskyplného vztahu; abalāḥ — Mé drahé dívky; mayā — Mnou; aparokṣam — mimo váš dohled; bhajatā — který skutečnĕ opĕtuje; tirohitam — zmizení; mā — vůči Mnĕ; asūyitum — chovat nepřátelství; ma arhatha — nemĕly byste; tat — proto; priyam — vůči svému milému; priyāḥ — Mé drahé.

Překlad

Mé drahé dívky, když jsem pochopil, že jen kvůli Mnĕ jste zavrhly autoritu svĕtského veřejného mínĕní, Véd a svých příbuzných, jednal jsem tak, jak jsem jednal, jen proto, abych zvĕtšil vaši připoutanost ke Mnĕ. Dokonce i když jsem náhle zmizel a tak se vám ztratil z dohledu, nikdy jsem vás nepřestal milovat. Proto na Mĕ, svého miláčka, nemyslete ve zlém, Mé milé gopī.

Význam

Zde Pán naznačuje, že i když byly gopī již ve své lásce k Nĕmu dokonalé, jednal přesto tak, jak jednal, aby nepochopitelnĕ zvĕtšil jejich dokonalost a aby ukázal příklad celému svĕtu.

10.32.22

Verš

na pāraye ’haṁ niravadya-saṁyujāṁ
sva-sādhu-kṛtyaṁ vibudhāyuṣāpi vaḥ
yā mābhajan durjara-geha-śṛṅkhalāḥ
saṁvṛścya tad vaḥ pratiyātu sādhunā

Synonyma

na — ne; pāraye — jsem schopen; aham — Já; niravadya-saṁyujām — tĕm, které nejsou nikdy podlé; sva-sādhu-kṛtyam — náležité vyrovnání; vibudha-āyuṣā — v životĕ dlouhém, jako je život polobohů; api — přesto; vaḥ — vám; yāḥ — které; mā — Mĕ; abhajan — jste uctívaly; durjara — jež je tĕžké překonat; geha-śṛṅkhalāḥ — pouta rodinného života; saṁvṛścya — přetínající; tat — toto; vaḥ — vaším; pratiyātu — nechť je vráceno; sādhunā — samotným dobrým jednáním.

Překlad

Ó gopī, ani v životĕ dlouhém, jako je ten Brahmův, vám nebudu schopen splatit dluh za vaši čistou službu. Vašim stykům se Mnou se nedá nic vytknout. Vždyť jste přeťaly i všechna rodinná pouta, kterých je tak tĕžké se vzdát, jen abyste Mĕ mohly uctívat. Nechť jsou vám odmĕnou vaše slavné činnosti samotné.

Význam

Překlad a významy slov jsou pro tento verš převzaté z Prabhupādova vydání Śrī Caitanya-caritāmṛty (Ādi 4.180).

Závĕrem můžeme říci, že gopī si svým chováním v Pánovĕ dočasné nepřítomnosti získaly vĕčnou slávu a vzájemná láska mezi nimi a Pánem tak byla úžasnĕ obohacena. Taková je dokonalost Kṛṣṇy a Jeho milujících oddaných.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Shledání“.

KAPITOLA TŘICÁTÁ TŘETÍ

Tanec rāsa

10.33.1

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ bhagavato gopyaḥ
śrutvā vācaḥ su-peśalāḥ
jahur viraha-jaṁ tāpaṁ
tad-aṅgopacitāśiṣaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ittham — takto; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; gopyaḥ — pasačky; śrutvā — když slyšely; vācaḥ — slova; su-peśalāḥ — velmi okouzlující; jahuḥ — zbavily se; viraha-jam — zrozené z jejich pocitů odloučení; tāpam — tísnĕ; tat — Jeho; aṅga — z (dotýkání se) údů; upacita — splnĕné; āśiṣaḥ — jejichž touhy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když pasačky slyšely Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, pronášet tato nesmírnĕ okouzlující slova, zapomnĕly na svou tíseň způsobenou odloučením od Nĕj. Když se dotýkaly Jeho transcendentálních údů, cítily, že se všechny jejich touhy splnily.

10.33.2

Verš

tatrārabhata govindo
rāsa-krīḍām anuvrataiḥ
strī-ratnair anvitaḥ prītair
anyonyābaddha-bāhubhiḥ

Synonyma

tatra — tam; ārabhata — započal; govindaḥ — Pán Kṛṣṇa; rāsa-krīḍam — zábavu v podobĕ tance rāsa; anuvrataiḥ — vĕrných (gopī); strī — mezi ženami; ratnaiḥ — drahokamy; anvitaḥ — ve společnosti; prītaiḥ — spokojenými; anyonya — navzájem; ābaddha — propojujícími; bāhubhiḥ — své paže.

Překlad

Tam, na březích Yamuny, pak Pán Govinda započal zábavu v podobĕ tance rāsa ve společnosti tĕch drahokamů mezi ženami, vĕrných gopī, které si radostnĕ propojily paže.

10.33.3

Verš

rāsotsavaḥ sampravṛtto
gopī-maṇḍala-maṇḍitaḥ
yogeśvareṇa kṛṣṇena
tāsāṁ madhye dvayor dvayoḥ
praviṣṭena gṛhītānāṁ
kaṇṭhe sva-nikaṭaṁ striyaḥ

yaṁ manyeran nabhas tāvad
vimāna-śata-saṅkulam
divaukasāṁ sa-dārāṇām
autsukyāpahṛtātmanām

Synonyma

rāsa — tance rāsa; utsavaḥ — slavnost; sampravṛttaḥ — začala; gopī-maṇḍala — kruhem gopī; maṇḍitaḥ — ozdobená; yoga — mystických sil; īśvareṇa — nejvyšším vládcem; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; tāsām — nich; madhye — uprostřed; dvayoḥ dvayoḥ — mezi každou dvojicí; praviṣṭena — přítomným; gṛhīṭānām — jež byly drženy; kaṇṭhe — kolem krků; sva-nikaṭam — vedle sebe; striyaḥ — ženy; yam — jehož; manyeran — myslely si, že mají; nabhaḥ — nebe; tāvat — tehdy; vimāna — letadel; śata — stovkami; saṅkulam — zaplnĕné; diva — nebeských planet; okasām — patřících obyvatelům; sa — doprovázeným; dārāṇām — manželkami; autsukya — dychtivostí; apahṛta — unesené; ātmanām — jejich mysli.

Překlad

Slavnost tance rāsa začala, s gopīmi seskupenými do kruhu. Pán Kṛṣṇa se expandoval a vstoupil mezi každou dvojici gopī, a jak tento vládce mystických sil položil své paže kolem jejich šíjí, každá dívka si myslela, že stojí jen vedle ní. Polobohy a jejich manželky posedla dychtivost být svĕdky tance rāsa a brzy zaplnili nebe stovkami nebeských letadel.

Význam

VÝZNAM: Śrīla Bilvamaṅgala Ṭhākura napsal o tanci rāsa tento verš:

aṅganām aṅganām antarā mādhavo
mādhavaṁ mādhavaṁ cāntareṇāṅganāḥ
ittham ākalpite maṇḍale madhya-gaḥ
sañjagau veṇunā devakī-nandanaḥ

„Pán Mādhava stál mezi každou dvojicí gopī a jedna gopī stála mezi každou dvojicí Jeho projevů. A Śrī Kṛṣṇa, syn Devakī, se zjevil také ve středu kruhu, kde hrál na flétnu a zpíval.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že láskou pobláznĕné gopī nechápaly, že se Śrī Kṛṣṇa expandoval, aby mohl osobnĕ tančit s každou z nich. Každá gopī vidĕla jeden projev Kṛṣṇy. Polobozi a jejich manželky však vidĕli všechny Jeho projevy, když sledovali tanec rāsa ze svých letadel, a naprosto žasli.

10.33.4

Verš

tato dundubhayo nedur
nipetuḥ puṣpa-vṛṣṭayaḥ
jagur gandharva-patayaḥ
sa-strīkās tad-yaśo ’malam

Synonyma

tataḥ — potom; dundubhayaḥ — kotle; neduḥ — rozeznĕly se; nipetuḥ — padal; puṣpa — kvĕtů; vṛṣṭayaḥ — déšť; jaguḥ — opĕvovali; gandharva-patayaḥ — přední Gandharvové; sa-strīkāḥ — se svými ženami; tat — Jeho, Pána Kṛṣṇy; yaśaḥ — slávu; amalam — neposkvrnĕnou.

Překlad

Potom se nebem rozeznĕly kotle, pršely z nĕj kvĕty a přední Gandharvové se svými ženami opĕvovali neposkvrnĕnou slávu Pána Kṛṣṇy.

Význam

Tento verš uvádí, že Kṛṣṇův slavný tanec rāsa představuje čistou duchovní blaženost. Polobozi na nebi, kteří se starají o správný chod vesmíru, extaticky uznali tanec rāsa za nejvyšší náboženskou událost, zcela odlišnou od zvráceného odrazu lásky, který nacházíme v tomto hmotném svĕtĕ.

10.33.5

Verš

valayānāṁ nūpurāṇāṁ
kiṅkiṇīnāṁ ca yoṣitām
sa-priyāṇām abhūc chabdas
tumulo rāsa-maṇḍale

Synonyma

valayānām — náramků; nūpurāṇām — nákotníčků; kiṅkiṇīnām — zvonků zavĕšených kolem pasu; ca — a; yoṣitām — žen; sa-priyāṇām — jež byly se svým milým; abhūt — znĕl; śabdaḥ — zvuk; tumulaḥ — bouřlivý; rāsa-maṇḍale — v kruhu tance rāsa.

Překlad

Znĕl bouřlivý zvuk náramků, nákotníčků a zvonků, jež mĕly gopī zavĕšené kolem pasu, když dovádĕly s milovaným Kṛṣṇou v kruhu tance rāsa.

10.33.6

Verš

tatrātiśuśubhe tābhir
bhagavān devakī-sutaḥ
madhye maṇīnāṁ haimānāṁ
mahā-marakato yathā

Synonyma

tatra — tam; atiśuśubhe — vypadal překrásný; tābhiḥ — s nimi; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — Kṛṣṇa, syn Devakī; madhye — uprostřed; maṇīnām — ozdob; haimānām — zlatých; mahā — velký; marakataḥ — safír; yathā — jako.

Překlad

Pán Kṛṣṇa vypadal mezi tančícími gopīmi překrásnĕ, jako nádherný safír mezi zlatými ozdobami.

Význam

Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura uvádí, že Devakī je nejen jméno Vasudevovy ženy, ale také jméno matky Yaśody, jak uvádí Ādi Purāṇa: dve nāmnī nanda-bhāryāyā yaśodā devakīti ca. „Nandova žena má dvĕ jména – Yaśodā a Devakī.“

10.33.7

Verš

pāda-nyāsair bhuja-vidhutibhiḥ sa-smitair bhrū-vilāsair
bhajyan madhyaiś cala-kuca-paṭaiḥ kuṇḍalair gaṇḍa-lolaiḥ
svidyan-mukhyaḥ kavara-rasanāgranthayaḥ kṛṣṇa-vadhvo
gāyantyas taṁ taḍita iva tā megha-cakre virejuḥ

Synonyma

pāda — nohou; nyāsaiḥ — umísťováním; bhuja — rukou; vidhutibhiḥ — gesty; sa-smitaiḥ — s úsmĕvy; bhrū — obočí; vilāsaiḥ — laškovnými pohyby; bhajyan — prohýbáním; madhyaiḥ — pasů; cala — pohybující se; kuca — zahalující jejich ňadra; paṭaiḥ — odĕvy; kuṇḍalaiḥ — náušnicemi; gaṇḍa — na tvářích; lolaiḥ — houpajícími se; svidyan — potící se; mukhyaḥ — jejichž obličeje; kavara — copy; rasanā — a opasky; āgranthayaḥ — mající pevnĕ utažené; kṛṣṇa-vadhvaḥ — společnice Pána Kṛṣṇy; gāyantyaḥ — zpívající; tam — o Nĕm; taḍitaḥ — blesky; iva — jako kdyby; tāḥ — ony; megha-cakre — ve shluku mraků; virejuḥ — zářily.

Překlad

Jak gopī opĕvovaly Kṛṣṇu, jejich nohy tančily, ruce gestikulovaly a pohyby jejich obočí doprovázely laškovné úsmĕvy. Copy a opasky mĕly pevnĕ utažené, prohýbaly se v pasech, obličeje se jim potily, šaty na ňadrech posouvaly a náušnice se jim houpaly na tvářích. Mladé společnice Pána Kṛṣṇy zářily jako blesky ve shluku mraků.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že v přirovnání o blescích v mracích představuje pot na půvabných tvářích gopī kapky mlhy a jejich zpĕv připomíná hřmĕní. Slovo āgranthayaḥ může mít rovnĕž tvar agranthayaḥ, což znamená „povolené“. To by vyjadřovalo, že i když gopī začaly tanec s pevnĕ staženými vlasy a opasky, postupnĕ se jim uvolnily a popustily.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podotýká, že gopī byly zkušené v předvádĕní muder (přesných gest rukou, jež vyjadřují určité pocity nebo sdĕlují téma představení). Nĕkdy tedy Kṛṣṇa a gopī umĕlecky pohybovali navzájem propletenými pažemi a jindy své paže uvolnili a ukazovali mudry, aby znázornili smysl písní, které zpívali.

Slovo pāda-nyāsaiḥ vyjadřuje, že gopī okouzlujícím způsobem umĕlecky a ladnĕ umisťovaly kroky tančících nohou a slova sa-smitair bhrū-vilāsair naznačují, že romantické pohyby jejich obočí doprovázené láskyplnými úsmĕvy byly okouzlující na pohled.

10.33.8

Verš

uccair jagur nṛtyamānā
rakta-kaṇṭhyo rati-priyāḥ
kṛṣṇābhimarśa-muditā
yad-gītenedam āvṛtam

Synonyma

uccaiḥ — hlasitĕ; jaguḥ — zpívaly; nṛtyamānāḥ — když tančily; rakta — nabarvené; kaṇṭhyaḥ — jejich krky; rati — milostnému požitku; priyāḥ — oddané; kṛṣṇa-abhimarśa — díky doteku Pána Kṛṣṇy; muditāḥ — radující se; yat — jejichž; gītena — zpĕvem; idam — celý tento vesmír; āvṛtam — je prostoupený.

Překlad

Gopī hlasitĕ zpívaly a tančily, dychtivé tĕšit se z milostné lásky, s různĕ zbarvenými krky. Kṛṣṇovy doteky je zaplavovaly radostí a zpívaly písnĕ, které naplňovaly celý vesmír.

Význam

Podle autoritativní knihy o hudbĕ zvané Saṅgīta-sāra platí: tāvanta eva rāgāḥ sūryāvatyo jīva-jātayaḥ, teṣu ṣoḍaśa-sāhasrī purā gopī-kṛtā varā – „Existuje tolik hudebních rāg, kolik je životních druhů. Mezi tĕmito rāgami jich je šestnáct tisíc hlavních a ty projevují gopī.“ Gopī tedy vytvořily šestnáct tisíc různých rāg neboli hudebních nálad, které se následnĕ rozšířily po celém svĕtĕ. Slova yad-gītenedam āvṛtam také vyjadřují, že oddaní na celém svĕtĕ i dnes oslavují Kṛṣṇu po příkladu gopī.

10.33.9

Verš

kācit samaṁ mukundena
svara-jātīr amiśritāḥ
unninye pūjitā tena
prīyatā sādhu sādhv iti
tad eva dhruvam unninye
tasyai mānaṁ ca bahv adāt

Synonyma

kācit — jistá gopī; samam — společnĕ; mukundena — s Pánem Kṛṣṇou; svara-jātīḥ — čisté hudební tóny; amiśritāḥ — nesplývající s tóny vydávanými Kṛṣṇou; unninye — rozeznĕla; pūjitā — ctĕná; tena — Jím; prīyatā — jenž byl potĕšen; sādhu sādhu iti — říkal „výbornĕ, výbornĕ“; tat eva — tu stejnou (melodii); dhruvam — s určitým rytmem; unninye — rozeznĕla (další gopī); tasyai — jí; mānam — zvláštní ocenĕní; ca — a; bahu — mnoho; adāt — dal.

Překlad

Jedna gopī se přidala ke zpĕvu Pána Mukundy a zpívala čisté melodické tóny, jež harmonicky stoupaly nad Jeho. Kṛṣṇu to tĕšilo a vyjádřil jejímu výkonu velké uznání voláním „Výbornĕ! Výbornĕ!“ Potom další gopī opakovala tutéž melodii, ale ve zvláštním rytmu, a Kṛṣṇa pochválil i ji.

10.33.10

Verš

kācid rāsa-pariśrāntā
pārśva-sthasya gadā-bhṛtaḥ
jagrāha bāhunā skandhaṁ
ślathad-valaya-mallikā

Synonyma

kācit — jistá gopī; rāsa — tancem rāsa; pariśrāntā — unavená; pārśva — vedle ní; sthasya — který stál; gadā-bhṛtaḥ — Pána Kṛṣṇy s taktovkou v ruce; jagrāha — uchopila; bāhunā — svou paží; skandham — rameno; ślathat — uvolňující se; valaya — Její náramky; mallikā — a kvĕty (v Jejích vlasech).

Překlad

Když se jedna gopī tancem rāsa unavila, obrátila se ke Kṛṣṇovi, jenž stál vedle ní s taktovkou, a uchopila Ho za rameno. Tanec jí uvolnil náramky i kvĕty ve vlasech.

Význam

Předchozí verš uvádí, že Śrī Kṛṣṇa poctil gopī za jejich tanec a zpĕv, a v tomto verši vidíme, jak na to gopī reagovaly důvĕrným jednáním vůči Nĕmu. Zde jedna unavená gopī uchopila rukou Kṛṣṇovo rameno a opřela se o Nĕj.

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že slovo gadā v tomto verši označuje taktovku vhodnou pro tanečního mistra. Pán Kṛṣṇa si přinesl toto náčiní, aby obohatil svůj požitek z tance rāsa. Śrīla Viśvanātha Cakravartī prohlašuje, že zde zmínĕná gopī je Śrīmatī Rādhārāṇī, zatímco dvĕ gopī, o kterých se mluví v předchozím verši, jsou (v tomto pořadí) Viśākhā a Lalitā.

10.33.11

Verš

tatraikāṁsa-gataṁ bāhuṁ
kṛṣṇasyotpala-saurabham
candanāliptam āghrāya
hṛṣṭa-romā cucumba ha

Synonyma

tatra — tam; ekā — jedné (gopī); aṁsa — na rameni; gatam — položená; bāhum — paže; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; utpala — jako modrý lotos; saurabham — jejíž vůni; candana — santálovou pastou; āliptam — potřenou; āghrāya — když ucítila; hṛṣṭa — zježené; romā — její chlupy na tĕle; cucumba ha — líbala.

Překlad

Na rameno jedné gopī si Kṛṣṇa položil paži, jejíž přirozená vůnĕ modrého lotosu byla smísená s vůní santálové pasty, jíž byla potřená. Když si gopī vychutnávala tuto vůni, chlupy na tĕle se jí ježily radostí a zasypávala Jeho paži polibky.

10.33.12

Verš

kasyāścin nāṭya-vikṣipta
kuṇḍala-tviṣa-maṇḍitam
gaṇḍaṁ gaṇḍe sandadhatyāḥ
prādāt tāmbūla-carvitam

Synonyma

kasyāścit — jisté gopī; nāṭya — tancem; vikṣipta — roztřesené; kuṇḍala — jejíž náušnice; tviṣa — třpytem; maṇḍitam — ozdobené; gaṇḍam — svou tvář; gaṇḍe — k Jeho tváři; sandadhatyāḥ — jež přiložila; prādāt — pozornĕ dal; tāmbūla — arekový oříšek; carvitam — rozžvýkaný.

Překlad

Jedna gopī přiložila ke Kṛṣṇovĕ tváři svoji tvář zkrášlenou září náušnic, které se při tanci třpytily. Kṛṣṇa jí pak pozornĕ dal arekový oříšek, který žvýkal.

10.33.13

Verš

nṛtyatī gāyatī kācit
kūjan nūpura-mekhalā
pārśva-sthācyuta-hastābjaṁ
śrāntādhāt stanayoḥ śivam

Synonyma

nṛtyatī — tančící; gāyatī — zpívající; kācit — jistá gopī; kūjan — chrastící; nūpura — její nákotníčky; mekhalā — a její opasek; pārśva-stha — stojícího vedle ní; acyuta — Pána Kṛṣṇy; hasta-abjam — lotosovou ruku; śrāntā — jelikož se cítila unavená; adhāt — položila; stanayoḥ — na svá ňadra; śivam — příjemnou.

Překlad

Jiná gopī se unavila tím, jak s cinkajícími zvonky na kotnících a u pasu tančila a zpívala. Položila si tedy na ňadra příjemnou lotosovou ruku Pána Acyuty, který stál vedle ní.

10.33.14

Verš

gopyo labdhvācyutaṁ kāntaṁ
śriya ekānta-vallabham
gṛhīta-kaṇṭhyas tad-dorbhyāṁ
gāyantyas tam vijahrire

Synonyma

gopyaḥ — gopī; labdhvā — poté, co získaly; acyutam — neklesajícího Pána; kāntam — za svého milence; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; ekānta — jediného; vallabham — milence; gṛhīta — držené; kaṇṭhyaḥ — jejich šíje; tat — Jeho; dorbhyām — pažemi; gāyantyaḥ — zpívající; tam — o Nĕm; vijahrire — tĕšily se.

Překlad

Gopī zakoušely nesmírné potĕšení, když za svého důvĕrného milence získaly Pána Acyutu, jediného chotĕ bohynĕ štĕstí. Zpívaly o Jeho slávĕ s Jeho pažemi kolem svých šíjí.

10.33.15

Verš

karṇotpalālaka-viṭaṅka-kapola-gharma-
vaktra-śriyo valaya-nūpura-ghoṣa-vādyaiḥ
gopyaḥ samaṁ bhagavatā nanṛtuḥ sva-keśa-
srasta-srajo bhramara-gāyaka-rāsa-goṣṭhyām

Synonyma

karṇa — za uchem; utpala — s lotosem; alaka — loknami vlasů; vitaṅka — ozdobené; kapola — jejich tváře; gharma — s potem; vaktra — jejich obličejů; śriyaḥ — krása; valaya — jejich náramků; nūpura — a nákotníčků; ghoṣa — hlasitých vibrací; vādyaiḥ — s hudbou; gopyaḥ — gopī; samam — společnĕ; bhagavatā — s Osobností Božství; nanṛtuḥ — tančily; sva — jejich; keśa — z vlasů; srasta — vypadané; srajaḥ — girlandy; bhramara — včely; gāyaka — zpĕváci; rāsa — tance rāsa; goṣṭhyām — ve shromáždĕní.

Překlad

Obličeje gopī zkrášlovaly lotosy za uchem, lokny vlasů zdobící jejich tváře a kapky potu. Hlasité vibrace jejich náramků a nákotníčků vytvářely hlasitou hudbu a girlandy jim vypadaly z vlasů. Takto gopī tančily s Nejvyšším Pánem v arénĕ tance rāsa a roje včel jim k tomu zpívaly doprovod.

10.33.16

Verš

evaṁ pariṣvaṅga-karābhimarśa-
snigdhekṣaṇoddāma-vilāsa-hāsaiḥ
reme rameśo vraja-sundarībhir
yathārbhakaḥ sva-pratibimba-vibhramaḥ

Synonyma

evam — takto; pariṣvaṅga — s objetími; kara — svou rukou; abhimarśa — s doteky; snigdha — láskyplnými; īkṣaṇa — s pohledy; uddāma — širokými; vilāsa — hravými; hāsaiḥ — s úsmĕvy; reme — nacházel potĕšení; ramā — bohynĕ štĕstí; īśaḥ — vládce; vraja-sundarībhiḥ — s mladými pasačkami; yathā — jako; arbhakaḥ — chlapec; sva — svým; pratibimba — s odrazem; vibhramaḥ — jehož hra.

Překlad

Tak se Pán Kṛṣṇa, původní Pán Nārāyaṇa, vládce bohynĕ štĕstí, tĕšil ve společnosti mladých žen z Vraji tím, že je objímal, hladil a láskyplnĕ na nĕ pohlížel se širokými, hravými úsmĕvy. Bylo to, jako kdyby si dítĕ hrálo se svým odrazem.

Význam

Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura komentuje tento verš takto: „Pán Kṛṣṇa samotný je Nejvyšší Absolutní Pravda a má neomezené energie. Všechny tyto energie přijímají osobní podoby a vybízejí Pána Kṛṣṇu k zábavám. Tak jako vznešený projev Jeho jedné svrchované transcendentální energie projevuje všechny nesčetné energie Pána, Kṛṣṇa se projevuje v tanci rāsa tolikrát, kolik je tam různých energií představovaných gopīmi. Všechno je Kṛṣṇa, ale na základĕ Jeho touhy Jeho duchovní energie Yogamāyā projevuje gopī. Když takto Jeho vnitřní energie Yogamāyā vytváří tyto zábavy pro obohacení Jeho transcendentálních emocí, je to jako když si chlapec hraje se svým vlastním odrazem. Jelikož však tyto zábavy vytváří Jeho duchovní energie, jsou vĕčné a samostatnĕ projevené.“

10.33.17

Verš

tad-aṅga-saṅga-pramudākulendriyāḥ
keśān dukūlaṁ kuca-paṭṭikāṁ vā
nāñjaḥ prativyoḍhum alaṁ vraja-striyo
visrasta-mālābharaṇāḥ kurūdvaha

Synonyma

tat — s Ním; aṅga-saṅga — z tĕlesného styku; pramudā — radostí; ākula — překypující; indriyāḥ — jejichž smysly; keśān — své vlasy; dukūlam — odĕvy; kuca-paṭṭikām — šaty halící jim ňadra; vā — nebo; na — ne; añjaḥ — snadno; prativyoḍhum — udržet upravené; alam — schopné; vraja-striyaḥ — ženy z Vraji; visrasta — zpřeházené; mālā — jejich kvĕtinové girlandy; ābharaṇāḥ — a ozdoby; kuru-udvaha — ó nejvýznamnĕjší z členů kuruovské dynastie.

Překlad

Gopī, jejichž smysly překypovaly radostí z tĕlesného styku s Ním, nebyly schopné zabránit tomu, aby se jim vlasy nerozcuchaly a aby šaty a látky, které jim halily ňadra, zůstaly upravené. Girlandy a ozdoby se jim zpřeházely, ó hrdino kuruovské dynastie.

10.33.18

Verš

kṛṣṇa-vikrīḍitaṁ vīkṣya
mumuhuḥ khe-cara-striyaḥ
kāmārditāḥ śaśāṅkaś ca
sa-gaṇo vismito ’bhavat

Synonyma

kṛṣṇa-vikrīḍitam — Kṛṣṇovy hry; vīkṣya — když vidĕly; mumuhuḥ — byly okouzlené; khe-cara — cestující po nebi; striyaḥ — ženy (polobohynĕ); kāma — chtivými touhami; arditāḥ — vzrušené; śaśāṅkaḥ — mĕsíc; ca — také; sa-gaṇaḥ — se svými následovníky, hvĕzdami; vismitaḥ — užaslý; abhavat — stal se.

Překlad

Manželky polobohů byly okouzlené a rozrušené chtíčem, když ze svých letadel pozorovaly Kṛṣṇovy hry. Žasl i mĕsíc se svým doprovodem, hvĕzdami.

10.33.19

Verš

kṛtvā tāvantam ātmānaṁ
yāvatīr gopa-yoṣitaḥ
reme sa bhagavāṁs tābhir
ātmārāmo ’pi līlayā

Synonyma

kṛtvā — když učinil; tāvantam — expandovaným tolikrát; ātmānam — sebe; yāvatīḥ — kolik bylo; gopa-yoṣitaḥ — pasaček; reme — užíval si; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Pán; tābhiḥ — s nimi; ātma-ārāmaḥ — spokojený sám v sobĕ; api — i když; līlayā — jako zábavu.

Překlad

Nejvyšší Pán se expandoval tolikrát, kolik tam bylo pasaček, a přestože je spokojený sám v sobĕ, užíval si zábav v jejich společnosti.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podotýká, že již bylo vysvĕtleno, že Pán Kṛṣṇa je vĕčnĕ prostý všech hmotných tužeb a dokonale spokojený na duchovní úrovni.

10.33.20

Verš

tāsāṁ rati-vihāreṇa
śrāntānāṁ vadanāni saḥ
prāmṛjat karuṇaḥ premṇā
śantamenāṅga pāṇinā

Synonyma

tāsām — jejich, gopī; rati — milostné lásky; vihāreṇa — požitkem; śrāntānām — jež byly unavené; vadanāni — obličeje; saḥ — On; prāmṛjat — utíral; karuṇaḥ — milostivý; premṇā — láskyplnĕ; śantamena — konejšivou; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); pāṇinā — rukou.

Překlad

Když milostivý Kṛṣṇa vidĕl, že gopī jsou unavené milostným požitkem, můj milý králi, láskyplnĕ jim utíral obličeje svou konejšivou rukou.

10.33.21

Verš

gopyaḥ sphurat-puraṭa-kuṇḍala-kuntala-tviḍ-
gaṇḍa-śriyā sudhita-hāsa-nirīkṣaṇena
mānaṁ dadhatya ṛṣabhasya jaguḥ kṛtāni
puṇyāni tat-kara-ruha-sparśa-pramodāḥ

Synonyma

gopyaḥ — gopī; sphurat — třpytivých; puraṭa — zlatých; kuṇḍala — náušnic; kuntala — a kadeří vlasů; tviṭ — záře; gaṇḍa — jejich tváří; śriyā — krásou; sudhita — nektarovými; hāsa — usmĕvavými; nirīkṣaṇena — svými pohledy; mānam — poctu; dadhatyaḥ — vzdávající; ṛṣabhasya — svého hrdiny; jaguḥ — opĕvovaly; kṛtāni — činnosti; puṇyāni — příznivé; tat — Jeho; kara-ruha — nehtů na rukách; sparśa — dotekem; pramodāḥ — velmi rozradostnĕné.

Překlad

Gopī uctily svého hrdinu usmĕvavými pohledy oslazenými krásou jejich tváří a září jejich kadeřavých vlasů a třpytivých zlatých náušnic. Nadšené z doteků Jeho nehtů na rukách opĕvovaly slávu Jeho dokonale příznivých transcendentálních zábav.

10.33.22

Verš

tābhir yutaḥ śramam apohitum aṅga-saṅga-
ghṛṣṭa-srajaḥ sa kuca-kuṅkuma-rañjitāyāḥ
gandharva-pālibhir anudruta āviśad vāḥ
śrānto gajībhir ibha-rāḍ iva bhinna-setuḥ

Synonyma

tābhiḥ — jimi; yutaḥ — doprovázený; śramam — únavu; apohitum — aby zahnal; aṅga-saṅga — milostnými doteky; ghṛṣṭa — rozdrcená; srajaḥ — jehož girlanda; saḥ — On; kuca — z jejich ňader; kuṅkuma — rumĕlkového prášku; rañjitāyāḥ — jež byla umazaná barvou; gandharva-pa — (jež vypadaly jako) vůdci nebeských zpĕváků; alibhiḥ — včelami; anudrutaḥ — rychle následovaný; āviśat — vstoupil; vāḥ — do vody; śrāntaḥ — unavený; gajībhiḥ — se svými sloními družkami; ibha-rāṭ — královský slon; iva — jako; bhinna — jenž rozboural; setuḥ — hráze rýžovištĕ.

Překlad

Girlanda Pána Kṛṣṇy byla bĕhem Jeho milostného laškování s gopīmi rozdrcena a červenĕ zbarvena kuṅkumovým práškem z jejich ňader. Aby zahnal únavu gopī, vstoupil do vody Yamuny, rychle následován včelami, jež zpívaly jako ti nejlepší z Gandharvů. Vypadal jako důstojný slon, který se jde osvĕžit do vody ve společnosti svých družek. Pán překračoval všechna pravidla svĕtské i védské morálky, tak jako mocný slon bourá hráze rýžovištĕ.

10.33.23

Verš

so ’mbhasy alaṁ yuvatibhiḥ pariṣicyamānaḥ
premṇekṣitaḥ prahasatībhir itas tato ’ṅga
vaimānikaiḥ kusuma-varṣibhir īdyamāno
reme svayaṁ sva-ratir atra gajendra-līlaḥ

Synonyma

saḥ — On; ambhasi — ve vodĕ; alam — velmi; yuvatibhiḥ — dívkami; pariṣicyamānaḥ — postříkaný; premṇā — s láskou; īkṣitaḥ — na nĕhož bylo pohlíženo; prahasatībhiḥ — rozesmátými; itaḥ tataḥ — tu a tam; aṅga — můj milý králi; vaimānikaiḥ — tĕmi, kdo létali ve svých letadlech; kusuma — kvĕty; varṣibhiḥ — kteří shazovali jako déšť; īḍyamānaḥ — uctívaný; reme — užíval si; svayam — sám; sva-ratiḥ — spokojený sám v sobĕ; atra — tady; gaja-indra — krále slonů; līlaḥ — jehož hra.

Překlad

Můj milý králi, ve vodĕ na Kṛṣṇu hledĕly a s láskou cákaly ze všech stran rozesmáté gopī. Polobozi Ho uctívali tím, že na Nĕj shazovali spršky kvĕtů ze svých letadel a sám v sobĕ spokojený Pán se bavil hrou jako král slonů.

10.33.24

Verš

tataś ca kṛṣṇopavane jala-sthala
prasūna-gandhānila-juṣṭa-dik-taṭe
cacāra bhṛṅga-pramadā-gaṇāvṛto
yathā mada-cyud dviradaḥ kareṇubhiḥ

Synonyma

tataḥ — potom; ca — a; kṛṣṇā — řeky Yamuny; upavane — lesíkem; jala — vodních; sthala — a pozemních; prasūna — kvĕtin; gandha — s vůní; anila — vĕtrem; juṣṭa — smíšeným; dik-taṭe — po kraje na všech stranách; cacāra — procházel; bhṛṅga — včel; pramadā — a žen; gaṇa — skupinami; āvṛtaḥ — obklopený; yathā — jako; mada-cyut — vzrušením vymĕšující sekret z hlavy; dviradaḥ — slon; kareṇubhiḥ — se svými slonicemi.

Překlad

Potom se Pán procházel lesíkem na břehu Yamuny plným vánků, jež nesly vůnĕ všech kvĕtů rostoucích na zemi i ve vodĕ. Se svým doprovodem včel a krásných žen vypadal Pán Kṛṣṇa jako omámený slon se svými slonicemi.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se zde mezi řádky vyjadřuje, že po vodních hrátkách si Pán Kṛṣṇa nechal masírovat tĕlo a pak se oblékl do svých oblíbených šatů, aby pokračoval v zábavách s gopīmi.

10.33.25

Verš

evaṁ śaśāṅkāṁśu-virājitā niśāḥ
sa satya-kāmo ’nuratābalā-gaṇaḥ
siṣeva ātmany avaruddha-saurataḥ
sarvāḥ śarat-kāvya-kathā-rasāśrayāḥ

Synonyma

evam — takto; śaśāṅka — mĕsíce; aṁśu — paprsky; virājitāḥ — rozjasnĕné; niśāḥ — noci; saḥ — On; satya-kāmaḥ — jehož touhy se vždy splní; anurata — neustále k Nĕmu připoutané; abalā-gaṇaḥ — Jeho mnohé přítelkynĕ; siṣeve — používal; ātmani — v sobĕ; avaruddha — vyhrazoval si; saurataḥ — milostné emoce; sarvāḥ — všechny (noci); śarat — podzimní; kāvya — poetických; kathā — vyprávĕní; rasa — transcendentálních nálad; āśrayāḥ — studnice.

Překlad

I když byly gopī pevnĕ připoutané k Pánu Kṛṣṇovi, jehož touhy se vždy splní, Pánovo nitro žádná svĕtská pohlavní touha neovlivňovala. Přesto využil všech tĕch podzimních nocí ozářených mĕsícem, jež inspirují k básnickým popisům transcendentálních vztahů, aby se vĕnoval svým zábavám.

Význam

Je tĕžké přeložit slovo rasa, jež vyjadřuje duchovní blaženost pocházející z láskyplného vztahu s Pánem Kṛṣṇou. Tato blaženost je prožívána bĕhem duchovních zábav s Pánem a Jeho oddanými. Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že velcí vaiṣṇavští básníci jako Vyāsa, Parāśara, Jayadeva, Līlāśuka (Bilvamaṅgala Ṭhākura), Govardhanācārya a Śrīla Rūpa Gosvāmī se ve své poezii pokoušeli popsat milostné vztahy Pána. Tyto popisy ale nejsou nikdy úplné kvůli nekonečnosti Pánových zábav, a proto snaha tyto zábavy oslavovat stále pokračuje a bude pokračovat navždy. Pán Kṛṣṇa zařídil, aby neobyčejné období nádherných podzimních nocí obohatilo Jeho láskyplné zábavy a tyto podzimní noci odnepamĕti inspirují transcendentální básníky.

10.33.26-27

Verš

śrī-parīkṣid uvāca
saṁsthāpanāya dharmasya
praśamāyetarasya ca
avatīrṇo hi bhagavān
aṁśena jagad-īśvaraḥ

sa kathaṁ dharma-setūnāṁ
vaktā kartābhirakṣitā
pratīpam ācarad brahman
para-dārābhimarśanam

Synonyma

śrī-parīkṣit uvāca — Śrī Parīkṣit Mahārāja řekl; saṁsthāpanāya — pro zavedení; dharmasya — náboženských zásad; praśamāya — pro potlačení; itarasya — jejich opaku; ca — a; avatīrṇaḥ — sestoupil (na tuto Zemi); hi — jistĕ; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; aṁśena — se svou úplnou expanzí (Śrī Balarāmou); jagat — celého vesmíru; īśvaraḥ — Pán; saḥ — On; katham — jak; dharma-setūnām — omezujících pravidel mravného chování; vaktā — původní kazatel; kartā — vykonavatel; abhirakṣitā — ochránce; pratīpam — opak; ācarat — choval se; brahman — ó brāhmaṇo, Śukadevo Gosvāmī; para — cizích; dāra — manželek; abhimarśanam — dotýkání se.

Překlad

Parīkṣit Mahārāja řekl: Ó brāhmaṇo, Nejvyšší Osobnost Božství, Pán vesmíru, sestoupil na tuto Zemi se svou úplnou částí, aby zničil bezbožnost a znovu zavedl náboženské zásady. Je původním kazatelem, následovníkem a strážcem mravních zákonů. Jak je tedy mohl sám narušovat tím, že se dotýkal manželek jiných mužů?

Význam

Zatímco Śukadeva Gosvāmī hovořil, král Parīkṣit si všiml, že nĕkteří členové shromáždĕní na břehu Gangy pochybovali o Pánovĕ jednání. Tĕmito pochybovači byli karmī, jñānī a další, kteří nebyli oddanými Pána. Pro vyjasnĕní jejich pochyb klade král Parīkṣit tuto otázku.

10.33.28

Verš

āpta-kāmo yadu-patiḥ
kṛtavān vai jugupsitam
kim-abhiprāya etan naḥ
śaṁśayaṁ chindhi su-vrata

Synonyma

āpta-kāmaḥ — spokojený sám o sobĕ; yadu-patiḥ — vládce yaduovské dynastie; kṛtavān — provádĕl; vai — jistĕ; jugupsitam — to, co je zavrženíhodné; kim-abhiprāyaḥ — s jakým zámĕrem; etat — tuto; naḥ — naši; śaṁśayam — pochybu; chindhi — prosím rozsekni; su-vrata — ó ty, jenž vĕrnĕ dodržuješ sliby.

Překlad

Prosím znič naši pochybu, ó ty, jenž vĕrnĕ dodržuješ sliby, a vysvĕtli nám, jakého účelu chtĕl sám o sobĕ spokojený Pán Yaduovců dosáhnout, když se choval tak zavrženíhodným způsobem.

Význam

Osvíceným osobám je zřejmé, že tyto pochyby vyvstanou v myslích a srdcích tĕch, kdo nejsou obeznámeni s transcendentálními zábavami Pána. Proto už odnepamĕti velcí mudrci a osvícení králové jako Parīkṣit Mahārāja otevřenĕ vznášejí tyto otázky, aby budoucím generacím poskytli autoritativní odpovĕď.

10.33.29

Verš

śrī-śuka uvāca
dharma-vyatikramo dṛṣṭa
īśvarāṇāṁ ca sāhasam
tejīyasāṁ na doṣāya
vahneḥ sarva-bhujo yathā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; dharma-vyatikramaḥ — překračování náboženských či mravních zásad; dṛṣṭaḥ — vidĕné; īśvarāṇām — mocných vládců; ca — dokonce; sāhasam — vycházející z troufalosti; tejīyasām — kteří jsou duchovnĕ silní; na — ne; doṣāya — (vede) k jakékoliv chybĕ; vahneḥ — ohnĕ; sarva — všeho; bhujaḥ — pohlcení; yathā — jako.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Postavení mocných vládců nenaruší žádné zdánlivĕ troufalé překročení mravnosti, jež u nich můžeme vidĕt, protože jsou jako oheň, který pohlcuje vše, co se do nĕj vloží, a přesto zůstává neznečištĕný.

Význam

Vznešené, mocné osobnosti nezničí zdánlivé překročení mravních zásad. Śrīdhara Svāmī uvádí příklady Brahmy, Indry, Somy, Viśvāmitry a dalších. Oheň pohlcuje vše, co se do nĕj vloží, ale nemĕní svou povahu. Podobnĕ ani vznešená osobnost nepoklesne ze svého postavení kvůli nestandardnímu chování. V následujícím verši však Śukadeva Gosvāmī jasnĕ vysvĕtluje, že pokud se budeme snažit napodobovat vznešené osobnosti, které vládnou vesmíru, výsledek bude katastrofální.

10.33.30

Verš

naitat samācarej jātu
manasāpi hy anīśvaraḥ
vinaśyaty ācaran mauḍhyād
yathārudro ’bdhi-jaṁ viṣam

Synonyma

na — ne; etat — toto; samācaret — mĕl by dĕlat; jātu — kdykoliv; manasā — v mysli; api — ani; hi — jistĕ; anīśvaraḥ — ten, kdo není vládce; vinaśyati — je zničen; ācaran — jednající; mauḍhyāt — z pošetilosti; yathā — jako; arudraḥ — nĕkdo jiný než Pán Rudra; abdhijam — vytvořený z oceánu; viṣam — jed.

Překlad

Ten, kdo není velkým vládcem, by nemĕl nikdy ani v mysli napodobovat chování vládnoucích osobností. Pokud z pošetilosti obyčejný človĕk toto chování napodobuje, jen se tím zničí, tak jako by se zničil kdokoliv jiný než Rudra, kdyby se pokusil vypít oceán jedu.

Význam

Pán Śiva neboli Rudra jednou vypil oceán jedu a výsledkem bylo, že se mu na krku objevila přitažlivá modrá skvrna. Kdybychom však mĕli byť jen kapku tohoto jedu vypít my, okamžitĕ bychom zemřeli. Tak jako bychom nemĕli napodobovat tuto zábavu Śivy, nemĕli bychom napodobovat ani činnosti Pána Kṛṣṇy s gopīmi. Mĕli bychom jasnĕ pochopit, že i když Pán Kṛṣṇa jistĕ sestupuje proto, aby ukázal náboženské zásady, sestupuje zároveň i proto, aby ukázal, že On je Bůh a my nejsme. To je také třeba ukázat. Pán si užívá se svou vnitřní energií, a tak nás přitahuje na duchovní úroveň. Nemĕli bychom se snažit Kṛṣṇu napodobovat, neboť budeme krutĕ trpĕt.

10.33.31

Verš

īśvarāṇāṁ vacaḥ satyaṁ
tathaivācaritaṁ kvacit
teṣāṁ yat sva-vaco-yuktaṁ
buddhimāṁs tat samācaret

Synonyma

īśvarānām — Pánových zmocnĕných služebníků; vacaḥ — slova; satyam — pravdivá; tathā eva — také; ācaritam — co dĕlají; kvacit — nĕkdy; teṣām — jejich; yat — co; sva-vacaḥ — s jejich slovy; yuktam — v souladu; buddhi-mān — ten, kdo je inteligentní; tat — to; samācaret — mĕl by dĕlat.

Překlad

To, co říkají Pánovi zmocnĕní služebníci, je vždy pravda a to, co dĕlají, je příkladné, je-li to v souladu s jejich slovy. Proto by se inteligentní osoba mĕla řídit jejich pokyny.

Význam

Slovo īśvara je v sanskrtských slovnících obvykle překládané jako „pán, vládce“ a také „schopný, se silou vykonat“. Śrīla Prabhupāda často překládal īśvara jako „ten, kdo ovládá,“ což výtečnĕ zahrnuje oba tyto základní významy. Vládce by mohl být nechopný, ale ten, kdo ovládá, zařizuje, aby se vĕci dĕly. Parameśvara, nejvyšší īśvara neboli svrchovaný vládce je samozřejmĕ Bůh, Kṛṣṇa, příčina všech příčin.

I když o tom obyčejní lidé, zvláštĕ v západních zemích, nevĕdí, náš vesmír ovládají mocné osobnosti. Moderní neosobní představa o vesmíru jej líčí jako témĕř celý bez života a Zemĕ se v nĕm vznáší bez jakéhokoliv významu. Zbývá nám tedy pochybný „konečný smysl“ zachovávat a reprodukovat náš genetický kód, jehož „konečným smyslem“ je přidávat další článek k řetĕzci událostí postrádajícímu smysl.

Na rozdíl od tohoto sterilního svĕta beze smyslu, který si vymysleli nevĕdomí materialisté, je pravý vesmír plný života – osobního života – a ve skutečnosti plný Boha, jenž prostupuje a udržuje naživu vše, co existuje. Podstatou reality je Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, a Jeho osobní vztah s nesčetnými živými bytostmi, mezi nĕž patříme. Nĕkteré živé bytosti jsou polapené klamem materialismu neboli ztotožňování se s hmotným tĕlem, zatímco jiné jsou osvobozené a vĕdomé si své vĕčné duchovní povahy. Třetí třídu tvoří ti, kdo postupují po cestĕ seberealizace z materialistického stavu nevĕdomosti do osvíceného stavu vĕdomí Kṛṣṇy.

Realita je v konečném smyslu osobní a božská, a proto nepřekvapuje, jak nám vyjevují védská písma, že náš a další vesmíry jsou spravované velkými osobnostmi, tak jako naše mĕsto, stát a zemi řídí zmocnĕné osobnosti. Když demokraticky přidĕlíme určitému politikovi právo vládnout, volíme ho proto, že projevuje nĕco, čemu říkáme „vůdčí schopnosti“. Máme za to, že „zastane svou práci“. Jinak řečeno, jedince volíme, až když je obdařen schopností vládnout; náš hlas z nĕho nedĕlá vůdce, ale uznává jeho schopnost, která pochází z nĕjakého jiného zdroje. Jak Pán Kṛṣṇa vysvĕtluje na konci desáté kapitoly Bhagavad-gīty, každá živá bytost, která projevuje nĕjakou neobyčejnou moc, schopnost či vliv, byla nutnĕ zmocnĕna samotným Pánem nebo Jeho energií.

Ti, které zmocnil přímo Pán, jsou Mu oddaní, a proto jejich moc a vliv napomáhají šíření dobra ve svĕtĕ, zatímco ti, kdo jsou zmocnĕni Pánovou matoucí energií, mají s Kṛṣṇou nepřímý vztah, protože neprojevují přímo Jeho vůli. Nepřímo Jeho vůli samozřejmĕ projevují, protože Kṛṣṇovým řízením působí na nevĕdomé živé bytosti zákony přírody a postupnĕ je bĕhem jejich putování mnoha životy přesvĕdčují, aby se odevzdaly Nejvyššímu Pánu. Když tedy politici rozpoutávají války, vzbuzují falešné nadĕje a vytvářejí bezpočet vášnivých plánů pro materialistické osoby, které je následují, nepřímo tím plní Pánův zámĕr dát podmínĕným duším ochutnat trpké plody bezbožnosti.

Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura překládá slovo īśvarāṇām jako „ti, kdo se stali mocnými díky poznání a askezi“. Když osoba pochopí povahu a vůli Boha a dĕlá osobní obĕť, které je zapotřebí pro dosažení dokonalosti v duchovním životĕ, Nejvyšší Pán ji zplnomocní, aby představovala Jeho vůli, kterou inteligentnĕ uznala a přijala.

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, laskavĕ sestupuje na Zemi, aby ukázal názorný příklad zbožného jednání. Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītĕ (3.24): „Kdybych nevykonával bĕžné povinnosti, celý svĕt by byl sveden na scestí a tím pádem vlastnĕ zničen.“ Pán tak ve svých různých inkarnacích ukazoval, jak jednat správnĕ v tomto svĕtĕ. Dobrým příkladem je Pán Rāmacandra, který se choval jako dokonalý syn krále Daśarathy.

Když ale sestupuje samotný Pán Kṛṣṇa, projevuje nejvyšší náboženskou zásadu, totiž tu, že Nejvyšší Pán překonává všechny ostatní živé bytosti a že nikdo nemůže Jeho svrchované postavení napodobovat. Tato nejpřednĕjší ze všech náboženských zásad – že Pán je jedinečný, nikdo se Mu nevyrovná a nikdo Ho nepředčí – byla jasnĕ projevená ve zdánlivĕ nemravných zábavách Pána Kṛṣṇy s gopīmi. Nikdo nemůže tyto činnosti napodobovat, aniž by si tím přivodil neblahé následky, jak zde vysvĕtluje Śukadeva Gosvāmī. Toho, kdo si myslí, že Pán Kṛṣṇa je obyčejná živá bytost, která podléhá chtíči, nebo toho, kdo Jeho tanec rāsa pokládá za obdivuhodný a snaží se o jeho napodobování, čeká nepochybnĕ zkáza zmínĕná ve 30. sloce této kapitoly.

Nakonec je třeba jasnĕ rozlišit mezi Pánem a Jeho zmocnĕnými služebníky. Určitý zmocnĕný služebník Pána, jako například Brahmā, může podle zákona karmy zakoušet zbytek reakcí za své dřívĕjší činnosti. Pán se však do zákonů karmy nikdy nezaplétá. Je na jedinečné úrovni.

10.33.32

Verš

kuśalācaritenaiṣām
iha svārtho na vidyate
viparyayeṇa vānartho
nirahaṅkāriṇāṁ prabho

Synonyma

kuśala — zbožným; ācaritena — jednáním; eṣām — pro nĕ; iha — v tomto svĕtĕ; sva-arthaḥ — sobecký prospĕch; na vidyate — nehromadí se; viparyayeṇa — opačným jednáním; vā — nebo; anarthaḥ — nežádoucí reakce; nirahaṅkāriṇām — kdo jsou prostí falešného ega; prabho — můj milý pane.

Překlad

Můj milý Prabhu, když tyto vznešené osoby, které jsou prosté falešného ega, jednají zbožnĕ v tomto svĕtĕ, nevedou je k tomu žádné sobecké pohnutky, a dokonce i když jednají ve zdánlivém rozporu se zákony zbožnosti, nepodléhají hříšným reakcím.

10.33.33

Verš

kim utākhila-sattvānāṁ
tiryaṅ-martya-divaukasām
īśituś ceśitavyānāṁ
kuśalākuśalānvayaḥ

Synonyma

kim uta — co potom říci; akhila — všech; sattvānām — stvořených bytostí; tiryak — zvířat; martya — lidí; diva-okasām — a obyvatel nebes; īśituḥ — pro vládce; ca — a; īśitavyānām — tĕch, kdo jsou ovládaní; kuśala — se zbožností; akuśala — a bezbožností; anvayaḥ — příčinná souvislost.

Překlad

Jak by potom mohl Pán všech stvořených bytostí – zvířat, lidí a polobohů – mít nĕjaké spojení se zbožností a bezbožností, jež ovlivňují tvory, kteří Mu podléhají?

Význam

Sloka 32 vysvĕtluje, že ani na vznešené, Pánem zmocnĕné osobnosti se nevztahují zákony karmy, o samotném Pánu nemluvĕ. Zákon karmy je ostatnĕ Jeho výtvor a vyjádření Jeho všemohoucí vůle. Jeho činnosti, které koná ze svého čistého dobra, tedy nikdy nepodléhají kritice obyčejných živých bytostí.

10.33.34

Verš

yat-pāda-paṅkaja-parāga-niṣeva-tṛptā
yoga-prabhāva-vidhutākhila-karma-bandhāḥ
svairaṁ caranti munayo ’pi na nahyamānās
tasyecchayātta-vapuṣaḥ kuta eva bandhaḥ

Synonyma

yat — jehož; pāda-paṅkaja — z lotosových nohou; parāga — prachu; niṣeva — službou; tṛptāḥ — uspokojení; yoga-prabhāva — silou yogy; vidhuta — odstranĕná; akhila — všech; karma — plodonosných činností; bandhāḥ — jejichž pouta; svairam — svobodnĕ; caranti — jednají; munayaḥ — mudrci; api — také; na — nikdy; nahyamānāḥ — spoutávaní; tasya — Jeho; icchayā — na základĕ Jeho touhy; ātta — přijatá; vapuṣaḥ — transcendentální tĕla; kutaḥ — kde; eva — vskutku; bandhaḥ — pouto.

Překlad

Hmotné činnosti nikdy nezaplétají oddané Nejvyššího Pána, které naprosto uspokojuje, že slouží prachu z Jeho lotosových nohou. Nezaplétají ani ty mudrce, kteří se silou yogy vysvobodili z pout všech plodonosných reakcí. Jak tedy může připadat v úvahu spoutanost samotného Pána, jenž přijímá transcendentální podoby podle své vlastní vůle?

10.33.35

Verš

gopīnāṁ tat-patīnāṁ ca
sarveṣām eva dehinām
yo ’ntaś carati so ’dhyakṣaḥ
krīḍaneneha deha-bhāk

Synonyma

gopīnām — gopī; tat-patīnām — jejich manželů; ca — a; sarveṣām — všech; eva — jistĕ; dehinām — vtĕlených živých bytostí; yaḥ — kdo; antaḥ — v nitru; carati — žije; saḥ — On; adhyakṣaḥ — dohlížející svĕdek; krīḍanena — pro zábavy; iha — v tomto svĕtĕ; deha — svou podobu; bhāk — přijímající.

Překlad

Ten, kdo žije jako dohlížející svĕdek v nitru gopī i jejich manželů a vlastnĕ všech vtĕlených živých bytostí, přijímá podoby v tomto svĕtĕ, aby se oddával transcendentálním zábavám.

Význam

My rozhodnĕ nepřijímáme tĕla, abychom se vĕnovali transcendentálním zábavám, jako to dĕlá Pán. My jako vĕčné duše jsme přijali hmotná tĕla z donucení, kvůli naší bláhové snaze užívat si tohoto hmotného svĕta. Všechny Pánovy podoby jsou vĕčnou duchovní existencí a není možné je srovnávat s naší dočasnou schránkou z masa.

Jelikož je Pán Kṛṣṇa Nejvyšší Pán, jenž sídlí v nitru gopī, jejich takzvaných manželů i všech ostatních živých bytostí, jakého hříchu by se mohl dopouštĕt, když objímá nĕkteré z bytostí, které sám stvořil? Co by mohlo být špatného na tom, jde-li Pán s gopīmi na tajné místo, když již sídlí na tom nejtajnĕjším místĕ každé živé bytosti – v hloubi jejího srdce?

10.33.36

Verš

anugrahāya bhaktānāṁ
mānuṣaṁ deham āsthitaḥ
bhajate tādṛśīḥ krīḍa
yāḥ śrutvā tat-paro bhavet

Synonyma

anugrahāya — aby projevil milost; bhaktānām — svým oddaným; mānuṣam — podobné lidskému; deham — tĕlo; āsthitaḥ — přijímající; bhajate — přijímá; tādṛśīḥ — takové; kriḍāḥ — zábavy; yāḥ — o kterých; śrutvā — když slyší; tat-paraḥ — Jemu odevzdaný; bhavet — človĕk se stane.

Překlad

Když Pán přijímá tĕlo podobné lidskému, aby projevil milost svým oddaným, vĕnuje se takovým zábavám, jež v tĕch, kdo o nich naslouchají, probudí přání se Mu odevzdat.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī v této souvislosti vysvĕtluje, že když Pán Kṛṣṇa sestupuje do tohoto svĕta ve své původní dvouruké podobĕ, ze své laskavosti projevuje tuto podobu způsobem, který mohou oddaní podmínĕní v lidské společnosti vnímat a chápat. Proto je zde řečeno: mānuṣaṁ deham āsthitaḥ – „Přijímá tĕlo podobné lidskému.“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura oslavuje Pánovy milostné zábavy a říká, že tyto romantické hry mají nepochopitelnou duchovní schopnost upoutat znečištĕná srdce podmínĕných duší. Je nepopiratelnou skutečností, že kdokoliv s čistým, upřímným srdcem, kdo slyší vyprávĕní o láskyplných zábavách Kṛṣṇy, bude přitahován k lotosovým nohám Pána a postupnĕ se stane Jeho oddaným.

10.33.37

Verš

nāsūyan khalu kṛṣṇāya
mohitās tasya māyayā
manyamānāḥ sva-pārśva-sthān
svān svān dārān vrajaukasaḥ

Synonyma

na asūyan — nežárlili; khalu — dokonce; kṛṣṇāya — na Kṛṣṇu; mohitāḥ — zmatení; tasya — Jeho; māyayā — duchovní energií klamu; manyamānāḥ — myslící si; sva-pārśva — vedle nich; sthān — stojící; svān svān — každý svou; dārān — manželky; vraja-okasaḥ — pastevci z Vraji.

Překlad

Pastevci, zmatení Kṛṣṇovou energií klamu, si mysleli, že jejich manželky zůstaly doma vedle nich, a proto vůči Nĕmu necítili žádnou žárlivost.

Význam

Jelikož gopī milovaly výhradnĕ Kṛṣṇu, Yogamāyā stále neustále chránila jejich vztah s Pánem, přestože byly vdané. Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje z Ujjvala-nīlamaṇi:

māyā-kalpita-tādṛk-strī
śīlanenānusūyubhiḥ
na jātu vraja-devīnāṁ
patibhiḥ saha saṅgamaḥ

„Žárliví manželé gopī se nestýkali se svými ženami, ale s jejich dvojnicemi, jež vytvořila Māyā. Tito muži tedy ve skutečnosti nikdy nemĕli s božskými ženami z Vraji důvĕrný styk.“ Gopī jsou vnitřní energie Pána a nikdy nemohou patřit žádné jiné živé bytosti. Kṛṣṇa je zdánlivĕ provdal za jiné muže jen proto, aby vytvořil vzrušení z parakīya-rasy, lásky mezi vdanou ženou a jejím milencem. Tyto činnosti jsou absolutnĕ čisté, protože se jedná o Pánovy zábavy, a svĕtci si tyto svrchované duchovní události již odnepamĕti vychutnávají.

10.33.38

Verš

brahma-rātra upāvṛtte
vāsudevānumoditāḥ
anicchantyo yayur gopyaḥ
sva-gṛhān bhagavat-priyāḥ

Synonyma

brahma-rātre — noc Brahmy; upāvṛtte — poté, co ubĕhla; vāsudeva — Pána Kṛṣṇy; anumoditāḥ — na radu; anicchantyaḥ — neochotnĕ; yayuḥ — šly; gopyaḥ — gopī; sva-gṛhān — do svých domovů; bhagavat — Nejvyššího Pána; priyāḥ — drahé společnice.

Překlad

Poté, co uplynula celá noc Brahmy, Pán Kṛṣṇa gopīm poradil, aby se vrátily do svých domovů. Pánovy milované společnice sice nechtĕly, ale uposlechly Jeho příkaz.

Význam

V Bhagavad-gītĕ (8.17) Pán Kṛṣṇa vysvĕtluje: „Tisíc vĕků podle lidských počtů trvá jeden Brahmův den a stejnĕ dlouhá je i jeho noc.“ Když tedy Pán Kṛṣṇa tančil svůj tanec rāsa, do jedné dvanáctihodinové noci se vešlo tisíc vĕků. Śrīla Viśvanātha Cakravartī přirovnává toto nepochopitelné vmĕstnání času ke skutečnosti, že mnoho vesmírů se hladce vejde do šedesáti kilometrů, na kterých se rozprostírá pozemský Vṛndāvan. Nebo můžeme vzít v úvahu, že matka Yaśodā nedokázala obvázat břicho malého Kṛṣṇy mnoha provazy a že jindy ve svých ústech projevil mnoho vesmírů. Transcendentální povahu duchovní reality přesahující svĕtské fyzikální zákony výstižnĕ vysvĕtluje Laghu-bhagavatāmṛta Śrīly Rūpy Gosvāmīho:

evaṁ prabhoḥ priyāṇāṁ ca
dhāmnaś ca samayasya ca
avicintya-prabhāvatvād
atra kiñcin na durghaṭam

„Nic není nemožné pro Pána, Jeho drahé oddané, Jeho transcendentální sídlo nebo dobu Jeho zábav, neboť to vše je nepředstavitelnĕ mocné.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále vysvĕtluje, že slovo vāsudevānumoditāḥ vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa radil gopīm: „Abychom zajistili úspĕch tĕchto zábav, musíme je vy i Já udržet v tajnosti.“ Slovo vāsudeva, jméno Kṛṣṇy, také označuje Kṛṣṇovu úplnou expanzi, jež jedná jako vládnoucí Božstvo vĕdomí. Když chápeme slovo vāsudeva v tomto kontextu, pak slovo vāsudevānumoditāḥ naznačuje, že Vāsudeva, vládnoucí Božstvo vĕdomí, projevil v srdcích gopī rozpaky a strach ze starších příbuzných, a proto se vrátily domů jen s velkým zdráháním.

10.33.39

Verš

vikrīḍitaṁ vraja-vadhūbhir idaṁ ca viṣṇoḥ
śraddhānvito ’nuśṛṇuyād atha varṇayed yaḥ
bhaktiṁ parāṁ bhagavati pratilabhya kāmaṁ
hṛd-rogam āśv apahinoty acireṇa dhīraḥ

Synonyma

vikrīḍitam — zábavu; vraja-vadhūbhiḥ — s mladými ženami z Vṛndāvanu; idam — tuto; ca — a; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; śraddhā-anvitaḥ — s vírou; anuśṛṇuyāt — poslouchá; atha — nebo; varṇayet — líčí; yaḥ — kdo; bhaktim — oddanou službu; parām — transcendentální; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; pratilabhya — když získá; kāmam — hmotný chtíč; hṛt — v srdci; rogam — nemoc; aśu — rychle; apahinoti — zažene; acireṇa — neprodlenĕ; dhīraḥ — rozvážný.

Překlad

Každý, kdo s vírou poslouchá či popisuje Pánovy laškovné zábavy s mladými gopīmi z Vṛndāvanu, dosáhne čisté oddané služby Pánu. Brzy tak získá rozvážnost a překoná chorobu srdce zvanou chtíč.

Význam

Zde je jasnĕ vyjevena neobyčejná moc milostných zábav Pána Kṛṣṇy. Kvalitativnĕ jsou Pánovy duchovní, láskyplné zábavy pravým opakem hmotných pletek založených na chtíči až do té míry, že pouhým nasloucháním o Pánových zábavách oddaný překoná pohlavní touhu. Čtením pornografické literatury nebo nasloucháním o hmotné lásce rozhodnĕ pohlavní touhu nepřekonáme, ale naopak posílíme chtíč. Naslouchání nebo čtení o Pánových milostných zábavách má však přesnĕ opačný účinek, protože mají opačnou povahu – jsou čistĕ duchovní. To, že Pán Kṛṣṇa projevuje svou rāsa-līlu v tomto svĕtĕ, je tedy jeho bezpříčinná milost. Přilneme-li k tomuto vyprávĕní, zakusíme blaženost duchovní lásky a díky tomu odmítneme zvrácený odraz této lásky, kterému se říká chtíč. Pĕknĕ to říká Pán Kṛṣṇa v Bhagavad-gītĕ (2.59): paraṁ dṛṣṭvā nivartate – „Po jediném přímém zážitku s Nejvyšším se již nikdo nevrátí k hmotným požitkům.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Tanec rāsa“.

KAPITOLA TŘICÁTÁ ČTVRTÁ

Záchrana Nandy Mahārāje a zabití Śaṅkhacūḍy

10.34.1

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā deva-yātrāyāṁ
gopālā jāta-kautukāḥ
anobhir anaḍud-yuktaiḥ
prayayus te ’mbikā-vanam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; ekadā — jednou; deva — (uctívat) poloboha, Pána Śivu; yatrāyām — na poutní cestu; gopālāḥ — pastevci; jāta-kautukāḥ — dychtiví; anobhiḥ — s povozy; anaḍut — k volům; yuktaiḥ — připřaženými; prayayuḥ — vydali se; te — oni; ambikā-vanam — do lesa Ambikā.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Jednoho dne pastevci, dychtiví vykonat poutní cestu za účelem uctívání Pána Śivy, vyjeli na volských povozech do lesa Ambikā.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho zde slovo ekadā poukazuje na den slavnosti Śiva-rātri. Dále zmiňuje, že Ambikāvan je v oblasti Gujarātu, poblíž mĕsta Siddhapuru. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dodává, že odjezd pastevců nastal konkrétnĕ čtrnáctého lunárního dne tmavé poloviny mĕsíce Phālguna. Śrīla Viśvanātha Cakravartī také cituje autority, které tvrdí, že Ambikāvan leží na břehu řeky Sarasvatī severozápadnĕ od Mathury. Ambikāvan je význačný, protože v nĕm sídlí božstva Śrī Śivy a jeho manželky, bohynĕ Umy.

10.34.2

Verš

tatra snātvā sarasvatyāṁ
devaṁ paśu-patiṁ vibhum
ānarcur arhaṇair bhaktyā
devīṁ ca ṇṛpate ’mbikām

Synonyma

tatra — tam; snātvā — když se vykoupali; sarasvatyām — v řece Sarasvatī; devam — poloboha; paśu-patim — Pána Śivu; vibhum — mocného; ānarcuḥ — uctívali; arhaṇaiḥ — obĕtinami; bhaktyā — oddanĕ; devīm — bohyni; ca — a; nṛ-pate — ó králi; ambikām — Ambiku.

Překlad

Ó králi, když tam dorazili, vykoupali se v Sarasvatī a pak oddanĕ uctívali různými obĕtinami mocného Pána Paśupatiho a jeho společnici, bohyni Ambiku.

10.34.3

Verš

gāvo hiraṇyaṁ vāsāṁsi
madhu madhv-annam ādṛtāḥ
brāhmaṇebhyo daduḥ sarve
devo naḥ prīyatām iti

Synonyma

gāvaḥ — krávy; hiraṇyam — zlato; vāsāṁsi — odĕvy; madhu — sladké; madhu — smíchané s medem; annam — obiloviny; ādṛtāḥ — uctivĕ; brāhmaṇebhyaḥ — brāhmaṇům; daduḥ — dali; sarve — všichni; devaḥ — pán; naḥ — s námi; prīyatām — kéž je spokojen; iti — takto se modlící.

Překlad

Pastevci dali brāhmaṇům dary v podobĕ krav, zlata, odĕvů a vařených obilovin smíchaných s medem. Potom se modlili: „Kéž je s námi pán spokojen.“

10.34.4

Verš

ūṣuḥ sarasvatī-tīre
jalaṁ prāśya yata-vratāḥ
rajanīṁ tāṁ mahā-bhāgā
nanda-sunandakādayaḥ

Synonyma

ūṣuḥ — setrvali; sarasvatī-tīre — na břehu Sarasvatī; jalam — z vody; prāśya — žijící; yata-vratāḥ — dodržující přísné sliby; rajanīm — noc; tām — tu; mahā-bhāgāḥ — velice požehnaní; nanda-sunandaka-ādayaḥ — Nanda, Sunanda a další.

Překlad

Nanda, Sunanda a další velice požehnaní pastevci strávili tu noc na břehu Sarasvatī za dodržování přísných slibů. Postili se a pili jen vodu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vyvĕtluje, že Sunanda je mladší bratr Nandy Mahārāje.

10.34.5

Verš

kaścin mahān ahis tasmin
vipine ’ti-bubhukṣitaḥ
yadṛcchayāgato nandaṁ
śayānam ura-go ’grasīt

Synonyma

kaścit — jistý; mahān — velký; ahiḥ — had; tasmin — v té; vipine — oblasti lesa; ati-bubhukṣitaḥ — nesmírnĕ hladový; yadṛcchayā — shodou okolností; āgataḥ — připlazil se tam; nandam — Nandu Mahārāje; śayānam — spícího; ura-gaḥ — pohybující se po břiše; agrasīt — spolkl.

Překlad

V noci se v tom houští objevil obrovský a nesmírnĕ hladový had. Připlazil se po břiše ke spícímu Nandovi Mahārājovi a začal ho polykat.

10.34.6

Verš

sa cukrośāhinā grastaḥ
kṛṣṇa kṛṣṇa mahān ayam
sarpo māṁ grasate tāta
prapannaṁ parimocaya

Synonyma

saḥ — on, Nanda Mahārāja; cukrośa — vykřikl; ahinā — hadem; grastaḥ — sevřený; kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahān — velký; ayam — tento; sarpaḥ — had; mām — mĕ; grasate — polyká; tāta — můj milý chlapče; prapannam — jenž je odevzdaný; parimocaya — prosím zachraň.

Překlad

Nanda Mahārāja v hadím sevření vykřikl: „Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, můj milý chlapče! Tento obrovský had mĕ polyká! Prosím, zachraň mĕ. Jsem Ti odevzdaný!“

10.34.7

Verš

tasya cākranditaṁ śrutvā
gopālāḥ sahasotthitāḥ
grastaṁ ca dṛṣṭvā vibhrāntāḥ
sarpaṁ vivyadhur ulmukaiḥ

Synonyma

tasya — jeho; ca — a; ākranditam — křik; śrutvā — když slyšeli; gopālāḥ — pastevci; sahasā — náhle; utthitāḥ — vyskočili na nohy; grastam — chyceného; ca — a; dṛṣṭvā — když vidĕli; vibhrāntāḥ — rozrušení; sarpam — hada; vivyadhuḥ — bili; ulmukaiḥ — planoucími pochodnĕmi.

Překlad

Když pastevci slyšeli Nandův křik, okamžitĕ vyskočili na nohy a vidĕli, že vĕzí v hadovĕ tlamĕ. Celí rozrušení bili hada planoucími pochodnĕmi.

10.34.8

Verš

alātair dahyamāno ’pi
nāmuñcat tam uraṅgamaḥ
tam aspṛśat padābhyetya
bhagavān sātvatāṁ patiḥ

Synonyma

alātaiḥ — hořícími dřevy; dahyamānaḥ — spalovaný; api — ačkoliv; na amuñcat — nepustil; tam — ho; uraṅgamaḥ — had; tam — toho hada; aspṛśat — dotkl se; padā — nohou; abhyetya — když přišel; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvatām — oddaných; patiḥ — vládce.

Překlad

Ale přestože hada pálila hořící dřeva, Nandu Mahārāje nepustil. Poté tam přišel Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, vládce svých oddaných, a dotkl se hada svojí nohou.

10.34.9

Verš

sa vai bhagavataḥ śrīmat
pāda-sparśa-hatāśubhaḥ
bheje sarpa-vapur hitvā
rūpaṁ vidyādharārcitam

Synonyma

saḥ — on; vai — vskutku; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; śrī-mat — božské; pāda — nohy; sparśa — dotekem; hata — zničené; aśubhaḥ — vše nepříznivé; bheje — přijal; sarpa-vapuḥ — své hadí tĕlo; hitvā — poté, co opustil; rūpam — podobu; vidyādhara — Vidyādhary; arcitam — uctívanou.

Překlad

Všechny hadovy hříšné reakce zničil dotek božské nohy Nejvyššího Pána, a tak opustil své hadí tĕlo a zjevil se v podobĕ uctívaného Vidyādhary.

Význam

Slova rūpaṁ vidyādharārcitam vyjadřují, že se bývalý had zjevil v krásné podobĕ, kterou polobozi zvaní Vidyādharové uctívali. Jinak řečeno, projevil se jako vůdce Vidyādharů.

10.34.10

Verš

tam apṛcchad dhṛṣīkeśaḥ
praṇataṁ samavasthitam
dīpyamānena vapuṣā
puruṣaṁ hema-mālinam

Synonyma

tam — jí; apṛcchat — zeptal se; hṛṣīkeśaḥ — Nejvyšší Pán Hṛṣīkeśa; praṇatam — která se klanĕla; samavasthitam — stojící před Ním; dīpyamānena — pronikavĕ zářícím; vapuṣā — s tĕlem; puruṣam — osobnosti; hema — zlaté; mālinam — mající náhrdelníky.

Překlad

Nejvyšší Pán Hṛṣīkeśa se potom zeptal této osobnosti, která před ním stála se sklonĕnou hlavou a pronikavĕ zářícím tĕlem, ozdobeným zlatými náhrdelníky.

Význam

Polobůh se chystal promluvit a Pán Kṛṣṇa chtĕl, aby se všichni na jeho slova soustředili. Proto se uctívaného Vidyādhary, který před Ním stál se sklonĕnou hlavou, sám zeptal.

10.34.11

Verš

ko bhavān parayā lakṣmyā
rocate ’dbhuta-darśanaḥ
kathaṁ jugupsitām etāṁ
gatiṁ vā prāpito ’vaśaḥ

Synonyma

kaḥ — kdo; bhavān — ty, slavný; parayā — s nesmírnou; lakṣmyā — krásou; rocate — záříš; adbhuta — úžasný; darśanaḥ — na pohled; katham — proč; jugupsitām — strašný; etām — tento; gatim — osud; vā — a; prāpitaḥ — přinucený přijmout; avaśaḥ — mimo tvou vládu.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Můj milý pane, vypadáš úžasnĕ, když záříš tak nesmírnou krásou. Kdo jsi? A kdo tĕ přinutil přijmout to strašné tĕlo hada?

10.34.12-13

Verš

sarpa uvāca
ahaṁ vidyādharaḥ kaścit
sudarśana iti śrutaḥ
śriyā svarūpa-sampattyā
vimānenācaran diśaḥ

ṛṣīn virūpāṅgirasaḥ
prāhasaṁ rūpa-darpitaḥ
tair imāṁ prāpito yoniṁ
pralabdhaiḥ svena pāpmanā

Synonyma

sarpaḥ uvāca — had řekl; aham — já; vidyādharaḥ — Vidyādhara; kaścit — jistý; sudarśanaḥ — Sudarśana; iti — takto; śrutaḥ — známý; śriyā — se jmĕním; svarūpa — své osobní podoby; sampattyā — s bohatstvím; vimānena — ve svém letadle; ācaran — cestující; diśaḥ — svĕtovými stranami; ṛṣīn — mudrcům; virūpa — ošklivým; āṅgirasaḥ — z učednické posloupnosti Aṅgiry Muniho; prāhasam — vysmál jsem se; rūpa — kvůli kráse; darpitaḥ — nadmíru pyšný; taiḥ — jimi; imām — toto; prāpitaḥ — přinucený přijmout; yonim — zrození; pralabdhaiḥ — kteří se stali terčem posmĕchu; svena — kvůli mému vlastnímu; pāpmanā — hříšnému činu.

Překlad

Had odpovĕdĕl: Jsem známý Vidyādhara jménem Sudarśana. Byl jsem nesmírnĕ bohatý a sličný a bez překážek jsem ve svém letadle cestoval do všech svĕtových stran. Jednou jsem spatřil nĕjaké nevzhledné mudrce z posloupnosti Aṅgiry Muniho. Z pýchy na svou krásu jsem se jim posmíval, a oni mĕ kvůli mému hříchu donutili přijmout tuto nízkou podobu.

10.34.14

Verš

śāpo me ’nugrahāyaiva
kṛtas taiḥ karuṇātmabhiḥ
yad ahaṁ loka-guruṇā
padā spṛṣṭo hatāśubhaḥ

Synonyma

śāpaḥ — kletba; me — mé; anugrahāya — pro požehnání; eva — jistĕ; kṛtaḥ — stvořená; taiḥ — jimi; karuṇa-ātmabhiḥ — kteří mají milostivou povahu; yat — protože; aham — já; loka — všech svĕtů; guruṇā — duchovním mistrem; padā — Jeho nohou; spṛṣṭaḥ — dotknutý; hata — zničené; aśubhaḥ — vše nepříznivé.

Překlad

To, že mĕ ti milostiví mudrci prokleli, bylo ve skutečnosti v můj prospĕch, protože nyní se mĕ dotkla noha svrchovaného duchovního mistra všech svĕtů, a tak jsem byl zbaven všeho nepříznivého.

10.34.15

Verš

taṁ tvāhaṁ bhava-bhītānāṁ
prapannānāṁ bhayāpaham
āpṛcche śāpa-nirmuktaḥ
pāda-sparśād amīva-han

Synonyma

tam — tutéž osobu; tvā — Tebe; aham — já; bhava — hmotné existence; bhītānām — pro ty, kdo se bojí; prapannānām — kdo jsou odevzdaní; bhaya — strachu; apaham — odstraňovatele; āpṛcche — žádám o svolení; śāpa — kletby; nirmuktaḥ — zbavený; pāda-sparśāt — dotekem Tvé nohy; amīva — všeho neštĕstí; han — ó ničiteli.

Překlad

Můj Pane, Ty ničíš veškerý strach tĕch, kdo u Tebe přijmou útočištĕ, protože se bojí tohoto hmotného svĕta. Dotekem Tvé nohy jsem nyní zbaven prokletí od mudrců. Ó ničiteli neštĕstí, dovol mi prosím vrátit se na svoji planetu.

Význam

Podle ācāryů slovo āpṛcche vyjadřuje, že Sudarśana pokornĕ požádal Pána o svolení vrátit se do svého sídla, kde by se mohl opĕt ujmout svých povinností, teď už zajisté v polepšeném stavu mysli.

10.34.16

Verš

prapanno ’smi mahā-yogin
mahā-puruṣa sat-pate
anujānīhi māṁ deva
sarva-lokeśvareśvara

Synonyma

prapannaḥ — odevzdaný; asmi — jsem; mahā-yogin — ó nejvĕtší ze všech vlastníků mystických sil; mahā-puruṣa — ó nejvznešenĕjší ze všech osobností; sat-pate — ó Pane oddaných; anujānīhi — prosím nařiď; mām — mi; deva — ó Bože; sarva — všech; loka — svĕtů; īśvara — vládců; īśvara — ó svrchovaný vládce.

Překlad

Ó vládce mystických sil, ó vznešená osobnosti, ó Pane oddaných, odevzdávám se Ti. Prosím nařiď mi, co si přeješ, ó svrchovaný Bože, Pane všech pánů vesmíru.

10.34.17

Verš

brahma-daṇḍād vimukto ’haṁ
sadyas te ’cyuta darśanāt
yan-nāma gṛhṇann akhilān
śrotṝn ātmānam eva ca
sadyaḥ punāti kiṁ bhūyas
tasya spṛṣṭaḥ padā hi te

Synonyma

brahma — brāhmaṇů; daṇḍāt — od trestu; vimuktaḥ — osvobozený; aham — jsem; sadyaḥ — okamžitĕ; te — na Tebe; acyuta — ó Pane, který nikdy neklesáš; darśanāt — pohledem; yat — jehož; nāma — jméno; gṛhṇan — zpívající; akhilān — všechny; śrotṝn — posluchače; ātmānam — sám sebe; eva — vskutku; ca — také; sadyaḥ — okamžitĕ; punāti — očišťuje; kim bhūyaḥ — oč více potom; tasya — Jeho; spṛṣṭaḥ — dotknutý; padā — nohou; hi — vskutku; te — Tvou.

Překlad

Ó Pane, který nikdy neklesáš, pouhý pohled na Tebe mĕ okamžitĕ osvobodil od kletby brāhmaṇů. Každý, kdo zpívá Tvé jméno, očišťuje všechny, kdo slyší jeho zpĕv, stejnĕ jako i sám sebe. Oč prospĕšnĕjší je potom dotek Tvých lotosových nohou?

10.34.18

Verš

ity anujñāpya dāśārhaṁ
parikramyābhivandya ca
sudarśano divaṁ yātaḥ
kṛcchrān nandaś ca mocitaḥ

Synonyma

iti — takto; anujñāpya — poté, co přijal svolení; dāśārham — od Pána Kṛṣṇy; parikramya — poté, co obešel; abhivandya — poté, co se poklonil; ca — a; sudarśanaḥ — Sudarśana; divam — do nebe; yātaḥ — odešel; kṛcchrāt — od svých potíží; nandaḥ — Nanda Mahārāja; ca — také; mocitaḥ — byl osvobozený.

Překlad

Polobůh Sudarśana takto získal svolení Pána Kṛṣṇy, obřadnĕ Ho obešel, poklonil se, aby Ho uctil, a pak se vrátil na svou nebeskou planetu. Tak byl Nanda Mahārāja vysvobozen z nebezpečí.

10.34.19

Verš

niśāmya kṛṣṇasya tad ātma-vaibhavaṁ
vrajaukaso vismita-cetasas tataḥ
samāpya tasmin niyamaṁ punar vrajaṁ
ṇṛpāyayus tat kathayanta ādṛtāḥ

Synonyma

niśāmya — když vidĕli; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; tat — tento; ātma — osobní; vaibhavam — majestátní projev moci; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vraji; vismita — užaslí; cetasaḥ — v mysli; tataḥ — poté; samāpya — když dokončili; tasmin — na tom místĕ; niyamam — svůj slib; punaḥ — znovu; vrajam — do vesnice pastevců; nṛpa — ó králi; āyayuḥ — vrátili se; tat — ten projev; kathayantaḥ — popisující; ādṛtāḥ — s úctou.

Překlad

Obyvatelé Vraji žasli, když vidĕli, jakou sílu má Śrī Kṛṣṇa. Potom, milý králi, dokončili své uctívání Pána Śivy a vrátili se do Vraji. Cestou uctivĕ popisovali Kṛṣṇovo mocné jednání.

10.34.20

Verš

kadācid atha govindo
rāmaś cādbhuta-vikramaḥ
vijahratur vane rātryāṁ
madhya-gau vraja-yoṣitām

Synonyma

kadācit — při jedné příležitosti; atha — potom; govindaḥ — Pán Kṛṣṇa; rāmaḥ — Pán Balarāma; ca — a; adbhuta — úžasné; vikramaḥ — jejichž činy; vijahratuḥ — oba se vĕnovali hrám; vane — v lese; rātryām — v noci; madhya-gau — uprostřed; vraja-yoṣitām — žen ze společenství pastevců.

Překlad

Jednou se Pán Govinda a Pán Rāma, kteří konají úžasné činy, vĕnovali nočním hrám v lese s dívkami z Vraji.

Význam

Tento verš je úvodem do další zábavy. Podle ācāryů se zde pojednává o Holikā-pūrṇimĕ, což je den známý též jako Gaura-pūrṇimā.

10.34.21

Verš

upagīyamānau lalitaṁ
strī-janair baddha-sauhṛdaiḥ
sv-alaṅkṛtānuliptāṅgau
sragvinau virajo-’mbarau

Synonyma

upagīyamānau — Jejich sláva byla opĕvována; lalitam — okouzlujícím způsobem; strī-janaiḥ — ženami; baddha — připoutanými; sauhṛdaiḥ — láskou k Nim; su-alaṅkṛta — krásnĕ ozdobené; anulipta — a potřené (santálovou pastou); aṅgau — jejichž končetiny; srak-vinau — s kvĕtinovými girlandami; virajaḥ — neposkvrnĕné; ambarau — jejichž odĕvy.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma mĕli na sobĕ kvĕtinové girlandy, odĕvy bez jediné skvrny a Jejich ruce a nohy byly krásnĕ ozdobené a potřené. Ženy okouzlujícím způsobem opĕvovaly Jejich slávu, neboť k Nim byly připoutané láskou.

10.34.22

Verš

niśā-mukhaṁ mānayantāv
uditoḍupa-tārakam
mallikā-gandha-mattāli-
juṣṭaṁ kumuda-vāyunā

Synonyma

niśā-mukham — začátek noci; mānayantau — oba chválili; udita — vyšlý; uḍupa — mĕsíc; tārakam — a hvĕzdy; mallikā — jasmínových kvĕtů; gandha — vůní; matta — omámenými; ali — včelami; juṣṭam — oblíbeným; kumuda — z lotosů; vāyunā — vánkem.

Překlad

Oba dva Pánové chválili soumrak, ohlášený východem mĕsíce a hvĕzd, vánkem s vůní lotosů a včelami omámenými vůní jasmínových kvĕtů.

10.34.23

Verš

jagatuḥ sarva-bhūtānāṁ
manaḥ-śravaṇa-maṅgalam
tau kalpayantau yugapat
svara-maṇḍala-mūrcchitam

Synonyma

jagatuḥ — zpívali; sarva-bhūtānām — všech živých bytostí; manaḥ — pro mysl; śravaṇa — a uši; maṅgalam — štĕstí; tau — oba; kalpayantau — vyluzující; yugapat — zároveň; svara — tónů; maṇḍala — celou stupnicí; mūrcchitam — vygradovanou.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma zpívali celou stupnici tónů zároveň. Jejich zpĕv přinášel štĕstí myslím a uším všech živých bytostí.

10.34.24

Verš

gopyas tad-gītam ākarṇya
mūrcchitā nāvidan nṛpa
sraṁsad-dukūlam ātmānaṁ
srasta-keśa-srajaṁ tataḥ

Synonyma

gopyaḥ — gopī; tat — Jejich; gītam — zpĕv; ākarṇya — když uslyšely; mūrcchitāḥ — omráčené; na avidan — nebyly si vĕdomé; nṛpa — můj milý králi; sraṁsat — sklouzávající; dukūlam — jemná látka jejich šatů; ātmānam — ony samy; srasta — rozcuchané; keśa — jejich vlasy; srajam — girlandy; tataḥ — (padající) vlivem toho.

Překlad

Když gopī uslyšely onu píseň, úplnĕ je omráčila. Zapomínaly samy sebe, ó králi, a tak si ani nevšimly, že se jejich jemné šaty uvolňují a vlasy i girlandy už nemají upravené.

10.34.25

Verš

evaṁ vikrīḍatoḥ svairaṁ
gāyatoḥ sampramatta-vat
śaṅkhacūḍa iti khyāto
dhanadānucaro ’bhyagāt

Synonyma

evam — takto; vikrīḍatoḥ — když se oba bavili; svairam — jak si přáli; gāyatoḥ — zpívající; sampramatta — až do stavu opojení; vat — jako kdyby; śaṅkhacūḍaḥ — Śaṅkhacūḍa; iti — takto; khyātaḥ — známý; dhana-da — pokladníka polobohů, Pána Kuvery; anucaraḥ — služebník; abhyagāt — objevil se.

Překlad

Když se Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma takto bavili podle své vůle a zpívali až do stavu zdánlivého opojení, objevil se tam Kuverův služebník jménem Śaṅkhacūḍa.

10.34.26

Verš

tayor nirīkṣato rājaṁs
tan-nāthaṁ pramadā-janam
krośantaṁ kālayām āsa
diśy udīcyām aśaṅkitaḥ

Synonyma

tayoḥ — oba; nirīkṣatoḥ — zatímco přihlíželi; rājan — ó králi; tat-nātham — které Je přijaly za své Pány; pramadā-janam — shromáždĕné ženy; krośantam — křičící; kālayām āsa — hnal; diśi — smĕrem; udīcyām — severním; aśaṅkitaḥ — beze strachu.

Překlad

Ó králi, před zraky obou Pánů začal Śaṅkhacūḍa bezostyšnĕ odhánĕt ženy smĕrem na sever. Tyto ženy, jež přijaly Kṛṣṇu a Balarāmu za své Pány, začaly křičet a volat Je.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho démon Śaṅkhacūḍa pohrozil krásným dívkám velkou holí, tím je vylekal a hnal je severním smĕrem. Ve skutečnosti se jich vůbec nedotkl, což je doloženo v následujícím verši.

10.34.27

Verš

krośantaṁ kṛṣṇa rāmeti
vilokya sva-parigraham
yathā gā dasyunā grastā
bhrātarāv anvadhāvatām

Synonyma

krośantam — volající; kṛṣṇa rāma iti — „Kṛṣṇo! Rāmo!“; vilokya — když vidĕli; sva-parigraham — své oddané; yathā — jako; gāḥ — krávy; dasyunā — zlodĕjem; grastāḥ — uchvácené; bhrātarau — oba bratři; anvadhāvatām — rozbĕhli se za.

Překlad

Když Kṛṣṇa a Balarāma slyšeli, že Jejich oddané volají „Kṛṣṇo! Rāmo!“, a vidĕli, že je krade zlodĕj jako krávy, rozbĕhli se za démonem.

10.34.28

Verš

mā bhaiṣṭety abhayārāvau
śāla-hastau tarasvinau
āsedatus taṁ tarasā
tvaritaṁ guhyakādhamam

Synonyma

mā bhaiṣṭa — nebojte se; iti — takto volající; abhaya — zbavující strachu; ārāvau — jejichž slova; śāla — kmeny stromu śāla; hastau — v rukách; tarasvinau — rychle se pohybující; āsedatuḥ — blížili se; tam — k tomu démonovi; tarasā — spĕšnĕ; tvaritam — který rychle utíkal; guhyaka — z Yakṣů; adhamam — nejodpornĕjšímu.

Překlad

Pánové v odpovĕď zvolali: „Nebojte se!“ Pak popadli kmeny stromu śāla a rychle pronásledovali toho nejodpornĕjšího z Guhyaků, který pospíchal pryč.

10.34.29

Verš

sa vīkṣya tāv anuprāptau
kāla-mṛtyū ivodvijan
viṣṛjya strī-janaṁ mūḍhaḥ
prādravaj jīvitecchayā

Synonyma

saḥ — on, Śaṅkhacūḍa; vīkṣya — když vidĕl; tau — oba; anuprāptau — blížící se; kāla-mṛtyū — Čas a Smrt; iva — jako; udvijan — posedlý úzkostí; visṛjya — opouštĕjící; strī-janam — ženy; mūḍhaḥ — zmatený; prādravat — prchal; jīvita — svůj život; icchayā — s touhou si zachovat.

Překlad

Když Śaṅkhacūḍa vidĕl, jak se k nĕmu oba blíží jako zosobnĕné síly Času a Smrti, zmocnila se ho úzkost. Ženy ve zmatku opustil a prchal, aby si zachránil život.

10.34.30

Verš

tam anvadhāvad govindo
yatra yatra sa dhāvati
jihīrṣus tac-chiro-ratnaṁ
tasthau rakṣan striyo balaḥ

Synonyma

tam — za ním; anvadhāvat — bĕžel; govindaḥ — Pán Kṛṣṇa; yatra yatra — kamkoliv; saḥ — on; dhāvati — bĕžel; jihīrṣuḥ — toužící sebrat; tat — jeho; śiraḥ — na hlavĕ; ratnam — klenot; tasthau — stál; rakṣan — chránící; striyaḥ — ženy; balaḥ — Pán Balarāma.

Překlad

Pán Govinda se hnal za démonem, kamkoliv bĕžel, dychtivý sebrat mu jeho klenot z hlavy. Pán Balarāma mezitím zůstal se ženami, aby je chránil.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že ženy byly unavené tím, jak byly hnané pryč, a proto je Pán Balarāma chránil a utĕšoval, zatímco ony odpočívaly. Pán Kṛṣṇa mezitím bĕžel za démonem.

10.34.31

Verš

avidūra ivābhyetya
śiras tasya durātmanaḥ
jahāra muṣṭinaivāṅga
saha-cūḍa-maṇiṁ vibhuḥ

Synonyma

avidūre — blízko; iva — jako kdyby; abhyetya — poté, co se přiblížil; śiraḥ — hlavu; tasya — jeho; durātmanaḥ — zlosyna; jahāra — srazil; muṣṭinā — svou pĕstí; eva — jednoduše; aṅga — můj milý králi; saha — spolu s; cūḍa-maṇim — klenotem na hlavĕ; vibhuḥ — všemocný Pán.

Překlad

Mocný Pán dostihl Śaṅkhacūḍu z velké vzdálenosti, jako kdyby to bylo zblízka, můj milý králi, a potom pĕstí srazil zlovolnému démonovi hlavu i s jeho klenotem na přílbĕ.

10.34.32

Verš

śaṅkhacūḍaṁ nihatyaivaṁ
maṇim ādāya bhāsvaram
agrajāyādadāt prītyā
paśyantīnāṁ ca yoṣitām

Synonyma

śaṅkhacūḍam — démona Śaṅkhacūḍu; nihatya — když zabil; evam — tímto způsobem; maṇim — klenot; ādāya — když si vzal; bhāsvaram — zářivý; agra-jāya — svému staršímu bratrovi (Pánu Balarāmovi); adadāt — dal; prītyā — s uspokojením; paśyantīnām — zatímco přihlížely; ca — a; yoṣitām — ženy.

Překlad

Poté, co Pán Kṛṣṇa takto zabil démona Śaṅkhacūḍu a vzal mu jeho zářivý klenot, dal ho s velkým uspokojením svému staršímu bratrovi, zatímco gopī jen přihlížely.

Význam

Různé gopī si možná myslely, že Govinda dá cenný klenot jedné z nich. Aby Śrī Kṛṣṇa předešel soupeření, které by mezi nimi mohlo nastat, s potĕšením daroval klenot svému staršímu bratrovi Balarāmovi.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Záchrana Nandy Mahārāje a zabití Śaṅkhacūḍy.“

KAPITOLA TŘICÁTÁ PÁTÁ

Gopī zpívají o Kṛṣṇovi, když se toulá v lese

10.35.1

Verš

śrī-śuka uvāca
gopyaḥ kṛṣṇe vanaṁ yāte
tam anudruta-cetasaḥ
kṛṣṇa-līlāḥ pragāyantyo
ninyur duḥkhena vāsarān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; gopyaḥ — gopī; kṛṣṇe — Pán Kṛṣṇa; vanam — do lesa; yāte — když odcházel; tam — za Ním; anudruta — spĕchaly; cetasaḥ — jejichž mysli; kṛṣṇa-līlāḥ — transcendentální Kṛṣṇovy zábavy; pragāyantyaḥ — hlasitĕ zpívající; ninyuḥ — trávily; duḥkhena — nešťastnĕ; vāsarān — dny.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kdykoliv Kṛṣṇa odcházel do lesa, mysli gopī spĕchaly za Ním, a tak dívky smutnĕ trávily své dny tím, že zpívaly o Jeho zábavách.

Význam

Ačkoli v noci si gopī užívaly při tanci rāsa přímého setkání s Kṛṣṇou, ve dne se vĕnoval svým bĕžným povinnostem a pásl kravy v lese. V té dobĕ mysli gopī spĕchaly za Ním, ale dívky samy musely zůstat ve vesnici a plnit si své povinnosti. Soužené bolestí z odloučení tedy zpívaly o transcendentálních zábavách Śrī Kṛṣṇy.

10.35.2-3

Verš

śrī-gopya ūcuḥ
vāma-bāhu-kṛta-vāma-kapolo
valgita-bhrur adharārpita-veṇum
komalāṅgulibhir āśrita-mārgaṁ
gopya īrayati yatra mukundaḥ

vyoma-yāna-vanitāḥ saha siddhair
vismitās tad upadhārya sa-lajjāḥ
kāma-mārgaṇa-samarpita-cittāḥ
kaśmalaṁ yayur apasmṛta-nīvyaḥ

Synonyma

śrī-gopyaḥ ūcuḥ — gopī řekly; vāma — levou; bāhu — na svou paži; kṛta — pokládající; vāma — levou; kapolaḥ — svoji tvář; valgita — pohybující se; bhruḥ — Jeho obočí; adhara — ke rtům; arpita — přiložená; veṇum — Jeho flétna; komala — jemnými; aṅgulibhiḥ — prsty; āśrita-mārgam — zakryté její otvory; gopyaḥ — ó gopī; īrayati — hraje; yatra — kde; mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; vyoma — po nebi; yāna — cestující; vanitāḥ — ženy; saha — spolu s; siddhaiḥ — polobohy Siddhy; vismitāḥ — užaslé; tat — tomu; upadhārya — když naslouchaly; sa — se; lajjāḥ — studem; kāma — chtíče; mārgaṇa — následování; samarpita — vĕnované; cittāḥ — jejich mysli; kaśmalam — tíseň; yayuḥ — zažívaly; apasmṛta — zapomínající; nīvyaḥ — na opasky svých šatů.

Překlad

Gopī řekly: Když Mukunda hraje na flétnu, kterou si přiložil ke rtům, zakrývá její otvory svými jemnými prsty, levou tvář má opřenou o levou paži a své obočí nechává tančit. A polobohynĕ cestující po nebi se svými manželi Siddhy žasnou. Když tyto ženy naslouchají, upadají do rozpaků nad zjištĕním, že jejich mysli se podvolují nátlaku chtivých tužeb, a ve své stísnĕnosti si neuvĕdomují, že se jim povolují opasky kolem šatů.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī uvádí, že tuto kapitolu tvoří sbírka výroků, které pronesly gopī v různých dobách, když postávaly v malých skupinkách na různých místech ve Vṛndāvanu.

10.35.4-5

Verš

hanta citram abalāḥ śṛṇutedaṁ
hāra-hāsa urasi sthira-vidyut
nanda-sūnur ayam ārta-janānāṁ
narma-do yarhi kūjita-veṇuḥ

vṛndaśo vraja-vṛṣā mṛga-gāvo
veṇu-vādya-hṛta-cetasa ārāt
danta-daṣṭa-kavalā dhṛta-karṇā
nidritā likhita-citram ivāsan

Synonyma

hanta — ó; citram — úžas; abalāḥ — ó dívky; śṛṇuta — slyšte; idam — tento; hāra — (zářící) jako náhrdelník; hāsaḥ — jehož úsmĕv; urasi — na hrudi; sthira — nehybný; vidyut — blesk; nanda-sūnuḥ — syn Nandy Mahārāje; ayam — tento; ārta — trpící; janānām — pro osoby; narma — radosti; daḥ — dárce; yarhi — když; kūjita — hrál; veṇuḥ — na svou flétnu; vrṇdaśaḥ — ve skupinách; vraja — na pastvinách; vṛṣāḥ — býci; mṛga — jeleni; gāvaḥ — a krávy; veṇu — flétny; vādya — hrou; hṛta — ukradené; cetasaḥ — jejich mysli; ārāt — daleko; danta — jejich zuby; daṣṭa — stisknuté; kavalāḥ — to, co mají v tlamách; dhṛta — držící vzpřímené; karṇāḥ — uši; nidritāḥ — spící; likhita — namalovaný; citram — obraz; iva — jako kdyby; āsan — byli.

Překlad

Ó dívky! Tento syn Nandy, jenž dává radost trpícím, nosí na hrudi nehybný blesk a Jeho úsmĕv se podobá náhrdelníku z drahokamů. Nyní prosím slyšte nĕco úžasného. Když hraje na flétnu, všichni býci, jeleni a krávy z Vraji, stojící ve skupinách daleko odsud, jsou tĕmi tóny omámení, přestávají žvýkat potravu, kterou mají v tlamách, a vztyčují uši. Stojí nehnutĕ a vypadají, jako kdyby spali nebo jako postavy na obraze.

Význam

Slovo sthira-vidyut, „nehybný blesk,“ poukazuje na bohyni štĕstí, jež sídlí na hrudi Nejvyššího Pána. Když zvířata z Vṛndāvanu slyší tóny flétny, jsou ochromená extází, a tak přestávají žvýkat potravu a nemohou ji spolknout. Gopī v odloučení od Kṛṣṇy žasnou nad pozoruhodnými účinky Pánovy hry na flétnu.

Śrīla Śrīdhara Svāmī podává tento výklad složeniny hāra-hāsa, která přirovnává úsmĕv Pána Kṛṣṇy k náhrdelníku: „Toto slovo může znamenat ,ten, jehož úsmĕv jasnĕ září jako náhrdelník z drahokamů,̀ nebo ,ten, jehož úsmĕv se zrcadlí v Jeho náhrdelnících z drahokamů,̀ protože Kṛṣṇa při hře na flétnu naklání hlavu a usmívá se. Může také znamenat ,ten, jehož úsmĕv jako náhrdelník z drahokamů ozařuje Jeho hruď,̀ nebo ,ten, jehož náhrdelníky jasnĕ září, tak jako úsmĕv.̀“

10.35.6-7

Verš

barhiṇa-stabaka-dhātu-palāśair
baddha-malla-paribarha-viḍambaḥ
karhicit sa-bala āli sa gopair
gāḥ samāhvayati yatra mukundaḥ

tarhi bhagna-gatayaḥ sarito vai
tat-padāmbuja-rajo ’nila-nītam
spṛhayatīr vayam ivābahu-puṇyāḥ
prema-vepita-bhujāḥ stimitāpaḥ

Synonyma

barhiṇa — pávů; stabaka — s pery z ocasu; dhātu — s barevnými hlinkami; palāśaiḥ — a s listy; baddha — upravenými; malla — zápasníka; paribarha — vzhled; viḍambaḥ — napodobující; karhicit — nĕkdy; sa-balaḥ — s Balarāmou; āli — mé milé gopī; saḥ — On; gopaiḥ — s pasáčky; gāḥ — krávy; samāhvayati — volá; yatra — když; mukundaḥ — Pán Mukunda; tarhi — potom; bhagna — přerušený; gatayaḥ — jejich tok; saritaḥ — řeky; vai — vskutku; tat — Jeho; pada-ambuja — lotosových nohou; rajaḥ — po prachu; anila — vĕtrem; nītam — přivátém; spṛhayatīḥ — toužící; vayam — my; iva — přesnĕ jako; abahu — nepatrná; puṇyāḥ — zbožnost v jejichž prospĕch; prema — vlivem lásky k Bohu; vepita — třesoucí se; bhujāḥ — jejichž paže (vlny); stimita — zastavená; āpaḥ — jejichž voda.

Překlad

Mé milé gopī, nĕkdy Mukunda napodobuje vzhled zápasníka tím, že se ozdobí listy, pavími pery a barevnými hlinkami. Potom ve společnosti Balarāmy a pasáčků hraje na flétnu, aby svolal krávy. Řeky tehdy přestávají téct, neboť jejich voda znehybní extází, kterou cítí, když dychtivĕ čekají, kdy jim vítr přivane prach z Jeho lotosových nohou. Ale stejnĕ jako my, ty řeky nejsou příliš zbožné, a tak jen čekají s pažemi třesoucími se láskou.

Význam

Gopī zde uvádĕjí, že tóny Kṛṣṇovy flétny způsobují, že dokonce i neživé objekty jako řeky nabývají vĕdomí a pak jsou ochromené extází. Stejnĕ jako gopī nemohly být s Kṛṣṇou neustále ve fyzickém styku, tak ani řeky nemohly přijít k Pánovým lotosovým nohám. Ačkoliv po Pánovi toužily, jejich tok zastavila extáze a jejich „paže“  –  vlny  –  se třásly láskou k Bohu.

10.35.8-11

Verš

anucaraiḥ samanuvarṇita-vīrya
ādi-pūruṣa ivācala-bhūtiḥ
vana-caro giri-taṭeṣu carantīr
veṇunāhvayati gāḥ sa yadā hi

vana-latās tarava ātmani viṣṇuṁ
vyañjayantya iva puṣpa-phalāḍhyāḥ
praṇata-bhāra-viṭapā madhu-dhārāḥ
prema-hṛṣṭa-tanavo vavṛṣuḥ sma

darśanīya-tilako vana-mālā-
divya-gandha-tulasī-madhu-mattaiḥ
ali-kulair alaghu gītām abhīṣṭam
ādriyan yarhi sandhita-veṇuḥ

sarasi sārasa-haṁsa-vihaṅgāś
cāru-gītā-hṛta-cetasa etya
harim upāsata te yata-cittā
hanta mīlita-dṛśo dhṛta-maunāḥ

Synonyma

anucaraiḥ — Jeho společníky; samanuvarṇita — podrobnĕ popisované; vīryaḥ — jehož hrdinství; ādi-pūruṣaḥ — původní Pán, Osobnost Božství; iva — jako kdyby; acala — nemĕnný; bhūtiḥ — jehož majestát; vana — po lese; caraḥ — toulající se; giri — kopců; taṭesu — na úbočích; carantīḥ — které se pasou; veṇunā — flétnou; āhvayati — svolává; gāḥ — krávy; saḥ — On; yadā — když; hi — vskutku; vana-latāḥ — lesní liány; taravaḥ — a stromy; ātmani — v sobĕ; viṣṇum — Nejvyššího Pána, Viṣṇua; vyañjayantyaḥ — zjevující; iva — jako kdyby; puṣpa — kvĕty; phala — a plody; āḍhyāḥ — hojnĕ obsypané; praṇata — sklonĕné; bhāra — tíhou; viṭapāḥ — jejichž vĕtve; madhu — sladké mízy; dhārāḥ — proudy; prema — z extatické lásky; hṛṣṭa — zježené chlupy; tanavaḥ — na jejichž tĕlech (kmenech); vavṛṣuḥ sma — pokropily; darśanīya — z osob přitažlivých na pohled; tilakaḥ — nejúžasnĕjší; vana-mālā — na Jeho girlandu z lesních kvĕtů; divya — božská; gandha — jejíž vůnĕ; tulasī — kvĕtů tulasī; madhu — sladkostí medu; mattaiḥ — opojených; ali — včel; kulaiḥ — rojů; alaghu — hlasitý; gītam — zpĕv; abhīṣṭam — žádoucí; ādriyan — vdĕčnĕ oceňující; yarhi — když; sandhita — přiložená; veṇuḥ — Jeho flétna; sarasi — v jezeře; sārasa — jeřábi; haṁsa — labutĕ; vihaṅgāḥ — a další ptáci; cāru — okouzlující; gīta — písní (Jeho flétny); hṛta — unesené; cetasaḥ — jejichž mysli; etya — přicházejícího; harim — Pána Kṛṣṇu; upāsata — uctívají; te — ony; yata — pod vlivem; cittāḥ — jejichž mysli; hanta — ó; mīlita — zavřené; dṛśaḥ — jejich oči; dhṛta — zachovávající; maunāḥ — mlčení.

Překlad

Kṛṣṇa se toulá po lese ve společnosti svých přátel, kteří živĕ opĕvují slávu Jeho velkolepých činů. Takto se zjevuje jako Nejvyšší Osobnost Božství, projevující svůj nepomíjivý majestát. Když se krávy zatoulají na úbočí kopců a Kṛṣṇa je svolává tóny své flétny, stromy a liány v lese na to odpovídají tím, že jsou natolik obsypané plody a kvĕty, až se zdá, že projevují Pána Viṣṇua ve svých srdcích. Jak se jejich vĕtve tíhou ohýbají k zemi, nitky na jejich kmenech a úponcích jsou zježené extází lásky k Bohu, a stromy i liány vypouštĕjí proudy sladké mízy.

Roje včel, šílících z božské medové vůnĕ kvĕtů tulasī na girlandĕ, kterou má Kṛṣṇa kolem krku, Mu hlasitĕ zpívají, a nejkrásnĕjší ze všech osob vdĕčnĕ oceňuje a chválí jejich píseň tím, že si přikládá flétnu ke rtům a hraje na ni. Okouzlující píseň flétny potom krade mysli jeřábů, labutí a dalších jezerních ptáků. Přicházejí ke Kṛṣṇovi, zavírají oči a za přísného mlčení Ho uctívají tak, že na Nĕho soustředí své vĕdomí v hluboké meditaci.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura napsal k tĕmto veršům nĕkolik poučných komentářů. Uvádí přirovnání, že tak jako když vaiṣṇavští hospodáři slyší blížící se saṅkīrtanovou skupinu, cítí extázi a klaní se, cítily stromy a liány ve Vṛndāvanu extázi, když zaslechly Kṛṣṇovu flétnu, a hluboce se svými vĕtvemi a úponky poklonily. Slovo darśanīya-tilaka ve sloce 10 naznačuje nejen to, že Pán je „nejúžasnĕjší (na pohled),“ ale také že se ozdobil přitažlivým načervenalým tilakem z hlíny vṛndāvanského lesa, bohaté na minerály.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī rovnĕž poukazuje na to, že i když je tulasī v mnoha ohledech vznešená, není bĕžnĕ považována za zvlášť vonnou rostlinu. Brzy po ránu však tulasī vydává transcendentální vůni, kterou obyčejní lidé nedokáží vnímat, ale transcendentální osobnosti ji plnĕ vnímají. Včely, kterým se dostává té výsady, že mohou poletovat kolem kvĕtinových girland, jež nosí Nejvyšší Osobnost Božství, tuto vůni dozajista cítí, a Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje z Bhāgavatamu (3.15.19), že nejvoňavĕjší rostliny na Vaikuṇṭĕ také oceňují zvláštní kvalifikace Tulasī-devī.

Slovo sandhita-veṇuḥ ve sloce 10 naznačuje, že Pán Kṛṣṇa si přitiskl flétnu pevnĕ ke rtům. A melodie vycházející z této flétny jsou ty nejkouzelnĕjší ze zvuků, jak gopī v této kapitole popisují.

10.35.12-13

Verš

saha-balaḥ srag-avataṁsa-vilāsaḥ
sānuṣu kṣiti-bhṛto vraja-devyaḥ
harṣayan yarhi veṇu-raveṇa
jāta-harṣa uparambhati viśvam

mahad-atikramaṇa-śaṅkita-cetā
manda-mandam anugarjati meghaḥ
suhṛdam abhyavarṣat sumanobhiś
chāyayā ca vidadhat pratapatram

Synonyma

saha-balaḥ — s Balarāmou; srak — kvĕtinový vĕnec; avataṁsa — jako ozdobu na hlavĕ; vilāsaḥ — laškovnĕ nosící; sānuṣu — na úbočích; kṣiti-bhṛtaḥ — hory; vraja-devyaḥ — ó bohynĕ Vṛndāvanu (gopī); harṣayan — přinášející radost; yarhi — když; veṇu — své flétny; raveṇa — zvučnou vibrací; jāta-harṣaḥ — začínající se radovat; uparambhati — přimĕje si vychutnávat; viśvam — celý svĕt; mahat — proti vznešené osobnosti; atikramaṇa — prohřešku; śaṅkita — hrozivého; cetāḥ — ve své mysli; manda-mandam — velmi jemnĕ; anugarjati — hřmí v odpovĕď; meghaḥ — mrak; suhṛdam — na svého přítele; abhyavarṣat — pršel; sumanobhiḥ — kvĕty; chāyayā — stínem; ca — a; vidadhat — poskytující; pratapatram — slunečník na ochranu před sluncem.

Překlad

Ó bohynĕ Vraji, když si Kṛṣṇa užívá s Balarāmou na horských úbočích, s kvĕtinovým vĕncem laškovnĕ nasazeným na temeni hlavy, zvučnými tóny své flétny přináší radost všem. Tĕší tak celý svĕt. Blízký mrak tehdy v obavách, aby neurazil vznešenou osobnost, hřmí velmi jemnĕ jako doprovod. Sesílá na svého drahého přítele Kṛṣṇu spršky kvĕtů a stíní Ho před sluncem jako slunečník.

10.35.14-15

Verš

vividha-gopa-caraṇeṣu vidagdho
veṇu-vādya urudhā nija-śikṣāḥ
tava sutaḥ sati yadādhara-bimbe
datta-veṇur anayat svara-jātīḥ

savanaśas tad upadhārya sureśāḥ
śakra-śarva-parameṣṭhi-purogāḥ
kavaya ānata-kandhara-cittāḥ
kaśmalaṁ yayur aniścita-tattvāḥ

Synonyma

vividha — různých; gopa — pastevců; caraṇeṣu — v činnostech; vidagdhaḥ — zkušený; veṇu — na flétnu; vādye — ve hře; urudhā — různorodé; nija — vlastní tvorby; śikṣāḥ — jehož učení; tava — tvůj; sutaḥ — syn; sati — ó zbožná ženo (Yaśodo); yadā — když; adhara — ke rtům; bimbe — které připomínají červené plody bimba; datta — přikládající; veṇuḥ — svoji flétnu; anayat — vyluzoval; svara — hudby; jātīḥ — harmonické tóny; savanaśaḥ — v různých nízkých, vysokých a středních polohách; tat — to; upadhārya — když slyšeli; sura-īśāḥ — hlavní polobozi; śakra — s Indrou; śarva — Śivou; parameṣṭhi — a Brahmou; puraḥ-gāḥ — v čele; kavayaḥ — učenci; ānata — sklonĕné; kandhara — jejich krky; cittāḥ — a mysli; kaśmalam yayuḥ — byli zmatení; aniścita — neschopni zjistit; tattvāḥ — její podstatu.

Překlad

Ó zbožná matko Yaśodo, tvůj syn, který je zkušený ve všech technikách pasení krav, vynalezl mnoho nových stylů hry na flétnu. Když přikládá flétnu ke svým rtům, které jsou červené jako plody bimba, a vyluzuje tóny harmonické stupnice v různých melodiích, Brahmā, Śiva, Indra a ostatní hlavní polobozi jsou při zaslechnutí tĕchto zvuků zmatení. Ačkoliv jsou to nejučenĕjší autority, nedovedou určit podstatu té hudby, a tak sklánĕjí své hlavy a srdce.

Význam

Slova tava sutaḥ sati, „tvůj syn, ó ctnostná ženo,“ jasnĕ naznačují, že nyní je mezi mladými gopīmi, jež vroucnĕ popisují slávu Pána Kṛṣṇy, i matka Yaśodā. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho byli mezi polobohy vedenými Śakrou (Pánem Indrou) Upendra, Agni a Yamarāja, mezi polobohy vedenými Śarvou (Pánem Śivou) byli Kātyāyanī, Skanda a Gaṇeśa, a mezi polobohy vedenými Parameṣṭhīm (Pánem Brahmou) byli čtyři Kumārové a Nārada. Ani nejlepší kolektivní inteligence ve vesmíru tedy nedokázala s konečnou platností analyzovat okouzlující hudební úpravy Nejvyššího Pána.

10.35.16-17

Verš

nija-padābja-dalair dhvaja-vajra
nīrajāṅkuśa-vicitra-lalāmaiḥ
vraja-bhuvaḥ śamayan khura-todaṁ
varṣma-dhurya-gatir īḍita-veṇuḥ

vrajati tena vayaṁ sa-vilāsa
vīkṣaṇārpita-manobhava-vegāḥ
kuja-gatiṁ gamitā na vidāmaḥ
kaśmalena kavaraṁ vasanaṁ vā

Synonyma

nija — svých; pada-abja — lotosových nohou; dalaiḥ — které jsou jako okvĕtní lístky; dhvaja — praporky; vajra — blesku; nīraja — lotosu; aṅkuśa — a bodce na pohánĕní slonů; vicitra — různými; lalāmaiḥ — znaky; vraja — Vraji; bhuvaḥ — zemi; śamayan — přinášející úlevu; khura — od kopyt (krav); todam — od bolesti; varṣma — svým tĕlem; dhurya — jako slona; gatiḥ — jehož pohyb; īḍita — oslavovaná; veṇuḥ — jehož flétna; vrajati — prochází se; tena — tím; vayam — my; savilāsa — laškovnými; vīkṣaṇa — s Jeho pohledy; arpita — udĕleného; manaḥ-bhava — ze chtíče; vegāḥ — jejichž vzrušení; kuja — jako stromů; gatim — jejichž pohyb (tj. naprostý nedostatek pohybu); gamitāḥ — dosahující; na vidāmaḥ — nevnímáme; kaśmaleṇa — kvůli své zmatenosti; kavaram — naše copy; vasanam — naše odĕvy; vā — nebo.

Překlad

Když se Kṛṣṇa prochází Vrajou a nohama podobnýma okvĕtním lístkům lotosu otiskuje do zemĕ stopy s charakteristickými znaky praporku, blesku, lotosu a bodce na pohánĕní slonů, ulevuje tím zemi od bolesti způsobené kopyty krav. Když hraje na svou slavnou flétnu, Jeho tĕlo se pohybuje s ladností slona. My gopī, které vzrušuje Amor, když na nás Kṛṣṇa laškovnĕ pohlédne, proto stojíme nehybnĕ jako stromy a nevnímáme, že se nám uvolňují vlasy a šaty.

Význam

Zde již matka Yaśodā není ve společnosti gopī, jež důvĕrnĕ popisují svou milostnou připoutanost ke Śrī Kṛṣṇovi. Z komentářů Jīvy Gosvāmīho a dalších ācāryů je jasné, že výroky v této kapitole byly proneseny v různých dobách a na různých místech. To je přirozené, protože gopī byly neustále pohroužené v myšlenkách na Śrī Kṛṣṇu, ve dne v noci.

10.35.18-19

Verš

maṇi-dharaḥ kvacid āgaṇayan gā
mālayā dayita-gandha-tulasyāḥ
praṇayino ’nucarasya kadāṁse
prakṣipan bhujam agāyata yatra

kvaṇita-veṇu-rava-vañcita-cittāḥ
kṛṣṇam anvasata kṛṣṇa-gṛhiṇyaḥ
guṇa-gaṇārṇam anugatya hariṇyo
gopikā iva vimukta-gṛhāśāḥ

Synonyma

maṇi — (šňůru) drahokamů; dharaḥ — držící; kvacit — nĕkde; āgaṇayan — počítající; gāḥ — krávy; mālayā — s kvĕtinovou girlandou; dayita — Jeho milované; gandha — mající vůni; tulasyāḥ — kvĕty tulasī, na kterých; praṇayinaḥ — milujícího; anucarasya — společníka; kadā — nĕkdy; aṁse — na rameno; prakṣipan — pokládající; bhujam — svoji paži; agāyata — zpíval; yatra — když; kvaṇita — rozeznívanými; veṇu — Jeho flétny; rava — tóny; vañcita — ukradená; cittāḥ — jejich srdce; kṛṣṇam — Kṛṣṇy; anvasata — usedly vedle; kṛṣṇa — černého jelena; gṛhiṇyaḥ — manželky; guṇa-gaṇa — všech transcendentálních vlastností; arṇam — oceánu; anugatya — přicházející k; hariṇyaḥ — lanĕ; gopikāḥ — gopī; iva — tak jako; vimukta — které se vzdaly; gṛha — v domov a rodinu; āśāḥ — svých nadĕjí.

Překlad

Nyní Kṛṣṇa nĕkde stojí a počítá své krávy na šňůře drahokamů. Má girlandu z kvĕtů tulasī, která nese vůni Jeho milované, a paži si položil na rameno jednoho milujícího přítele pasáčka. Když Kṛṣṇa hraje na flétnu a zpívá, Jeho hudba přitahuje manželky černého jelena, které přicházejí k tomuto oceánu transcendentálních vlastností a usedají vedle Nĕho. Stejnĕ jako my pasačky se vzdaly všech nadĕjí na štĕstí v rodiném životĕ.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že odpoledne si Śrī Kṛṣṇa oblékl nové šaty a pak šel svolat krávy domů. Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává tuto informaci o transcendentálních kravách z Vṛndāvanu: „Pro každou ze čtyř barev krav  –  bílou, červenou, černou a žlutou  –  existuje dvacet pĕt pododdĕlení, což činí celkem sto barev. A vlastnosti jako zbarvení připomínající tilak ze santálové pasty (skvrnitost) nebo hlava tvaru bubnu mṛdaṅgy vytvářejí osm dalších skupin. K tomu, aby spočítal tĕchto 108 skupin krav rozlišených barvou a podobou, používá Kṛṣṇa šňůru se 108 kuličkami z drahokamů....

Když takto Kṛṣṇa volá ,Hej Dhavalī (jméno jedné bílé krávy),̀ přichází celá skupina bílých krav, a když volá ,Haṁsī, Candanī, Gaṅgo, Muktò a tak dále, přichází dvacet čtyři ostatních skupin bílých krav. Červené krávy se nazývají Aruṇī, Kuṅkuma, Sarasvatī a tak dále, černé Śyāmalā, Dhūmalā, Yamunā a tak dále a žluté Pītā, Piṅgalā, Haritālikā a tak dále. Krávy ve skupinĕ se značkami tilaku na čelech se nazývají Citritā, Citra-tilakā, Dīrgha-tilakā a Tiryak-tilakā a potom jsou zde skupiny známé jako Mṛdaṅga-mukhī (s hlavou ve tvaru mṛdaṅgy), Siṁha-mukhī (se lví hlavou) a tak podobnĕ.

Krávy, takto volané jménem, přicházejí a Kṛṣṇa, který myslí na to, že když je čas je přivést zpátky z lesa, nemĕl by na žádnou zapomenout, je počítá na svých korálcích z drahokamů.“

10.35.20-21

Verš

kunda-dāma-kṛta-kautuka-veṣo
gopa-godhana-vṛto yamunāyām
nanda-sūnur anaghe tava vatso
narma-daḥ praṇayiṇāṁ vijahāra

manda-vāyur upavāty anukūlaṁ
mānayan malayaja-sparśena
vandinas tam upadeva-gaṇā ye
vādya-gīta-balibhiḥ parivavruḥ

Synonyma

kunda — jasmínových kvĕtů; dāma — s girlandou; kṛta — vytvořený; kautuka — laškovný; veṣaḥ — odĕv; gopa — pasáčky; godhana — a kravami; vṛtaḥ — obklopený; yamunāyām — podél Yamuny; nanda-sūnuḥ — syn Nandy Mahārāje; anaghe — ó nehřešící ženo; tava — tvé; vatsaḥ — milované dítĕ; narma-daḥ — bavící; praṇayiṇām — své drahé společníky; vijahāra — hrál; manda — jemný; vāyuḥ — vánek; upavāti — vane; anukūlam — příznivĕ; mānayan — prokazující úctu; malaya-ja — (vůnĕ) santálového dřeva; sparśena — dotek; vandinaḥ — ti, kdo chválí; tam — Ho; upadeva — nižších polobohů; gaṇāḥ — členové různých kategorií; ye — kdo; vādya — s instrumentální hudbou; gīta — zpíváním; balibhiḥ — a předáváním darů; parivavruḥ — obklopili.

Překlad

Ó nehřešící Yaśodo, tvé drahé dítĕ, syn Mahārāje Nandy, si svátečnĕ ozdobil odĕv jasmínovou girlandou a nyní si ve společnosti krav a pasáčků hraje podél Yamuny, kde baví své drahé společníky. Jemný vánek Mu vzdává úctu svou chladivou vůní santálového dřeva, zatímco různí Upadevové, stojící na všech stranách jako chvalořečníci, hrají, zpívají a přinášejí dary.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že gopī jsou opĕt na dvoře matky Yaśody, královny Vraji. Snaží se ji povzbudit tím, že popisují, jak se Kṛṣṇa po celém dni, kdy pásl krávy a hrál si, vrací do Vṛndāvanu.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Upadevové, zde zmínĕní nižší polobozi, zahrnují Gandharvy, kteří jsou slavní svou nebeskou hudbou a tancem.

10.35.22-23

Verš

vatsalo vraja-gavāṁ yad aga-dhro
vandyamāna-caraṇaḥ pathi vṛddhaiḥ
kṛtsna-go-dhanam upohya dinānte
gīta-veṇur anugeḍita-kīrtiḥ

utsavaṁ śrama-rucāpi dṛśīnām
unnayan khura-rajaś-churita-srak
ditsayaiti suhṛd-āsiṣa eṣa
devakī-jaṭhara-bhūr uḍu-rājaḥ

Synonyma

vatsalaḥ — láskyplný; vraja-gavām — ke krávám z Vraji; yat — protože; aga — horu; dhraḥ — ten, který zvedl; vandyamāna — uctívané; caraṇaḥ — Jeho nohy; pathi — podél cesty; vṛddhaiḥ — vznešenými polobohy; kṛtsna — celé; go-dhanam — stádo krav; upohya — poté, co sehnal; dina — dne; ante — na sklonku; gītā-veṇuḥ — hrající na flétnu; anuga — Jeho společníky; īḍita — opĕvovaná; kīrtiḥ — Jeho sláva; utsavam — festival; śrama — únavy; rucā — Jeho barvou; api — dokonce; dṛśīnām — pro oči; unnayan — zvířeným; khura — kopyty (krav); rajaḥ — prachem; churita — zaprášená; srak — Jeho girlanda; ditsayā — s touhou; eti — přichází; suhṛt — svým přátelům; āśiṣaḥ — jejich touhy; eṣaḥ — tohoto; devakī — matky Yaśody; jaṭhara — z lůna; bhūḥ — zrozený; uḍu-rājaḥ — mĕsíc.

Překlad

Z velké lásky ke krávám z Vraji zvedl Kṛṣṇa kopec Govardhan. Na sklonku dne, když už shromáždil všechny své krávy, hraje na flétnu píseň, zatímco vznešení polobozi stojící podél cesty uctívají Jeho lotosové nohy a pasáčci, kteří Ho doprovázejí, opĕvují Jeho slávu. Na girlandu Mu sedl prach zvířený kopyty krav a Jeho krása, zvýraznĕná Jeho únavou, vytváří extatický festival pro oči všech. Kṛṣṇa je mĕsíc, který vyšel z lůna matky Yaśody, a dychtí plnit touhy svých přátel.

Význam

Podle ācāryů nyní gopī vystoupaly do rozhleden na vṛndāvanských domech, aby co nejdříve spatřily Kṛṣṇu, až se bude vracet domů. Matka Yaśodā si dĕlala velké starosti, zda se její syn vrátí, a proto nechala tu nejvyšší z krásných mladých gopī vystoupit nahoru, aby vidĕla, kdy bude Kṛṣṇa přicházet. Z toho vyplývá, že se Kṛṣṇa cestou domů ponĕkud zdržel, neboť kudy kráčel, Jeho lotosové nohy byly uctívány vznešenými polobohy.

10.35.24-25

Verš

mada-vighūrṇita-locana īṣat
māna-daḥ sva-suhṛdāṁ vana-mālī
badara-pāṇḍu-vadano mṛdu-gaṇḍaṁ
maṇḍayan kanaka-kuṇḍala-lakṣmyā

yadu-patir dvirada-rāja-vihāro
yāminī-patir ivaiṣa dinānte
mudita-vaktra upayāti durantaṁ
mocayan vraja-gavāṁ dina-tāpam

Synonyma

mada — opilostí; vighūrṇita — koulící se; locanaḥ — Jeho oči; īṣat — lehce; māna-daḥ — prokazující úctu; sva-suhṛdām — svým dobrodincům; vana-mālī — mající na krku girlandu z lesních kvĕtů; badara — jako plod badara; pāṇḍu — bĕlostný; vadanaḥ — Jeho obličej; mṛdu — mĕkké; gaṇḍam — Jeho líce; maṇḍayan — zdobících; kanaka — zlatých; kuṇḍala — Jeho náušnic; lakṣmyā — s krásou; yadu-patiḥ — Pán yaduovské dynastie; dvirada-rāja — jako královský slon; vihāraḥ — Jeho hra; yāminī-patiḥ — pán noci (mĕsíc); iva — jako; eṣaḥ — On; dina-ante — na sklonku dne; mudita — radostná; vaktraḥ — Jeho tvář; upayāti — přicházející; durantam — nepřekonatelné; mocayan — odhání; vraja — z Vraji; gavām — krav nebo tĕch, kterým je třeba prokázat milost; dina — dne; tāpam — palčivé horko.

Překlad

Když Kṛṣṇa uctivĕ zdraví své dobrodince, lehce koulí očima, jako kdyby byl opilý. Kolem krku má kvĕtinovou girlandu a krásu Jeho mĕkkých lící zvýrazňuje záře Jeho zlatých náušnic a bĕlost Jeho obličeje, který má barvu bobulí badara. S radostnou tváří podobnou mĕsíci, pánu noci, se Pán Yaduovců pohybuje s ladností královského slona. Takto se večer vrací a osvobozuje krávy z Vraji od denního horka.

Význam

Slovo gavām je vytvořeno ze sanskrtského slova go, jež znamená „kráva“ nebo také „smysly.“ Tak Śrī Kṛṣṇa tím, že se vrátil do vesnice Vraji, zbavil obyvatele Vṛndāvanu úzkosti, kterou cítily jejich oči a ostatní smysly bĕhem dne, kdy byli bez přímého styku s Ním.

10.35.26

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ vraja-striyo rājan
kṛṣṇa-līlānugāyatīḥ
remire ’haḥsu tac-cittās
tan-manaskā mahodayāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; vraja-striyaḥ — ženy z Vraji; rājan — ó králi; kṛṣṇa-līlā — o zábavách Kṛṣṇy; anugāyatīḥ — neustále zpívající; remire — tĕšily se; ahaḥsu — bĕhem dní; tat-cittāḥ — jejich srdce pohroužená v Nĕm; tat-manaskāḥ — jejich mysli pohroužené v Nĕm; mahā — velké; udayāḥ — prožívající svátek.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, takto se bĕhem dne ženy z Vṛndāvanu tĕšily neustálým zpíváním o zábavách Kṛṣṇy, a mysli i srdce tĕchto žen, pohroužené v Nĕm, byly naplnĕné radostí.

Význam

Tento verš jednoznačnĕ potvrzuje, že takzvaná bolest gopī, když jsou zničené žalem, je ve skutečnosti velkou duchovní blažeností. Na hmotné úrovni je bolest bolestí  –  tečka. Na duchovní úrovni je však takzvaná bolest jen jiným druhem duchovní extáze. V západních zemích si lidé libují v míchání různých příchutí zmrzliny, aby vytvořili geniální chuťové kombinace. Podobnĕ na duchovní úrovni Śrī Kṛṣṇa a Jeho oddaní dovednĕ míchají příchuti duchovní blaženosti, a tak byl každý den pro gopī svátkem.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Gopī zpívají o Kṛṣṇovi, když se toulá v lese“.

KAPITOLA TŘICÁTÁ ŠESTÁ

Zabití býčího démona Ariṣṭy

10.36.1

Verš

śrī bādarāyaṇir uvāca
atha tarhy āgato goṣṭham
ariṣṭo vṛṣabhāsuraḥ
mahīm mahā-kakut-kāyaḥ
kampayan khura-vikṣatām

Synonyma

śrī bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — poté; tarhi — tehdy; āgataḥ — dorazil; goṣṭham — do vesnice pastevců; ariṣṭaḥ — jménem Ariṣṭa; vṛṣabha-asuraḥ — býčí démon; mahīm — zemí; mahā — velký; kakut — mající hrb; kāyaḥ — jehož tĕlo; kampayan — otřásající; khura — svými kopyty; vikṣatām — rozrýval.

Překlad

Śukadeva Goswāmī pravil: Poté dorazil do vesnice pastevců démon Ariṣṭa. Objevil se v podobĕ býka s velkým hrbem a otřásal zemí tím, jak ji rozrýval svými kopyty.

Význam

Podle Śrī Viṣṇu Purāṇy vstoupil Ariṣṭāsura do Kṛṣṇovy vesnice za soumraku, když se Pán připravoval tančit s gopīmi:

prodoṣārdhe kadācit tu
rāsāsakte janārdane
trāsayan sa-mado goṣṭham
ariṣṭaḥ sampāgataḥ

„Jednou bĕhem soumraku, když si Pán Janārdana přál tančit tanec rāsa, vbĕhl Ariṣṭāsura jako šílený do vesnice pastevců a všechny vydĕsil.“

10.36.2

Verš

rambhamāṇaḥ kharataraṁ
padā ca vilikhan mahīm
udyamya pucchaṁ vaprāṇi
viṣāṇāgreṇa coddharan
kiñcit kiñcic chakṛn muñcan
mūtrayan stabdha-locanaḥ

Synonyma

rambhamāṇaḥ — bučící; khara-taram — velmi pronikavĕ; padā — svými kopyty; ca — a; vilikhan — hrabající; mahīm — zemi; udyamya — zdvihající; puccham — ocas; vaprāṇi — náspy; viṣāṇa — svých rohů; agreṇa — hroty; ca — a; uddharan — zvedající a rozrývající; kiñcit kiñcit — po troškách; śakṛt — výkaly; muñcan — vymĕšující; mūtrayan — močící; stabdha — upřené; locanaḥ — jeho oči.

Překlad

Ariṣṭāsura pronikavĕ bučel a hrabal do zemĕ. Se zdviženým ocasem a strnulým pohledem začal hroty svých rohů rozrývat náspy a přitom co chvíli po troškách kálel a močil.

10.36.3-4

Verš

yasya nirhrāditenāṅga
niṣṭhureṇa gavāṁ nṛṇām
patanty akālato garbhāḥ
sravanti sma bhayena vai

nirviśanti ghanā yasya
kakudy acala-śaṅkayā
taṁ tīkṣṇa-śṛṅgam udvīkṣya
gopyo gopāś ca tatrasuḥ

Synonyma

yasya — jehož; nirhrāditena — kvůli rozléhajícímu se zvuku; aṅga — můj milý králi (Parīkṣite); niṣṭhureṇa — drsnému; gavām — krav; nṛṇām — lidí; patanti — padají; akālataḥ — předčasnĕ; garbhāḥ — zárodky; sravanti sma — jsou potraceny; bhayena — ze strachu; vai — vskutku; nirviśanti — přibližují se; ghanāḥ — mraky; yasya — jehož; kakudi — k hrbu; acala — s horou; śaṅkayā — kvůli mylnému ztotožnĕní; tam — jeho; tīkṣṇa — ostré; śṛṅgam — jehož rohy; udvīkṣya — když vidĕly; gopyaḥ — pasačky; gopāḥ — pastevci; ca — a; tatrasuḥ — vydĕsili se.

Překlad

Můj milý králi, kolem hrbu rohatého Ariṣṭāsury se vznášely mraky, neboť si ho spletly s horou, a když pastevci a pasačky démona vidĕli, jímala je hrůza. Březí krávy a tĕhotné ženy jeho pronikavý řev dokonce tak polekal, že potratily.

Význam

Védské literatura definuje potraty takto: ā-caturthād bhavet srāvaḥ pātaḥ pañcama-ṣaṣṭhayoḥ ata ūrdhvaṁ prasūtiḥ syāt. „Do čtvrtého mĕsíce se předčasný porod nazývá srāva, v pátém a šestém mĕsíci se nazývá pāta a poté je považován za narození (prasūti).“

10.36.5

Verš

paśavo dudruvur bhītā
rājan santyajya go-kulam
kṛṣṇa kṛṣṇeti te sarve
govindaṁ śaraṇaṁ yayuḥ

Synonyma

paśavaḥ — domácí zvířata; dudruvuḥ — utekla; bhītāḥ — polekaná; rājan — ó králi; santyajya — opouštĕjící; go-kulam — pastviny; kṛṣṇa kṛṣṇa iti — „Kṛṣṇo, Kṛṣṇo“; te — oni (obyvatelé Vṛndāvanu); sarve — všichni; govindam — k Pánu Govindovi; śaraṇam — vyhledat útočištĕ; yayuḥ — odebrali se.

Překlad

Domácí zvířala utekla strachy z pastvin, ó králi, a všichni obyvatelé spĕchali k Pánu Govindovi, aby jim poskytl útočištĕ, a křičeli: „Kṛṣṇo, Kṛṣṇo!“

10.36.6

Verš

bhagavān api tad vīkṣya
go-kulaṁ bhaya-vidrutam
mā bhaiṣṭeti girāśvāsya
vṛṣāsuram upāhvayat

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; api — vskutku; tat — to; vīkṣya — když vidĕl; go-kulam — komunitu pastevců; bhaya — ze strachu; vidrutam — přinucenou prchat či rozrušenou; mā bhaiṣṭa — „nebojte se“; iti — takto; girā — se slovy; āśvāsya — uklidňujícími; vṛṣa-asuram — na býčího démona; upāhvayat — zavolal.

Překlad

Když Nejvyšší Pán vidĕl komunitu pastevců rozrušenou a prchající strachy, uklidnil je slovy „Nebojte se.“ Potom takto zavolal na býčího démona:

10.36.7

Verš

gopālaiḥ paśubhir manda
trāsitaiḥ kim asattama
mayi śāstari duṣṭānāṁ
tvad-vidhānāṁ durātmanām

Synonyma

gopālaiḥ — s pastevci; paśubhiḥ — a s jejich zvířaty; manda — ty hlupáku; trāsitaiḥ — kteří jsou vydĕšeni; kim — jaký účel; asattama — zloduchu; mayi — když Já (jsem přítomen); śāstari — jako karatel; duṣṭānām — nečistých; tvat-vidhānām — jako jsi ty; durātmanām — darebáků.

Překlad

Ty hlupáku! Co si myslíš, že dĕláš, ty zloduchu, když dĕsíš komunitu pastevců a jejich zvířata, zatímco Já jsem tady, abych trestal zkažené darebáky, jako jsi ty!

10.36.8

Verš

ity āsphotyācyuto ’riṣṭaṁ
tala-śabdena kopayan
sakhyur aṁse bhujābhogaṁ
prasāryāvasthito hariḥ

Synonyma

iti — poté, co takto promluvil; āsphotya — a poplácal se po pažích; acyutaḥ — neklesající Pán; ariṣṭam — Ariṣṭāsuru; tala — svých dlaní; śabdena — zvukem; kopayan — rozzuřil; sakhyuḥ — přítele; aṁse — na rameno; bhuja — svoji paži; ābhogam — (která je jako) tĕlo hada; prasārya — pokládající; avasthitaḥ — stál; hariḥ — Pán Hari.

Překlad

Poté, co neklesající Pán Hari pronesl tato slova, poplácal se dlanĕmi po pažích, a tímto hlasitým zvukem Ariṣṭu ještĕ více rozzuřil. Pán potom nenucenĕ položil svou mocnou, hadu podobnou paži na rameno přítele a postavil se démonovi čelem.

Význam

Pán Kṛṣṇa dal nevĕdomému démonovi najevo své opovržení.

10.36.9

Verš

so ’py evaṁ kopito ’riṣṭaḥ
khureṇāvanim ullikhan
udyat-puccha-bhraman-meghaḥ
kruddhaḥ kṛṣṇam upādravat

Synonyma

saḥ — on; api — vskutku; evam — takto; kopitaḥ — rozzuřený; ariṣṭaḥ — Ariṣṭa; khureṇa — kopytem; avanim — do zemĕ; ullikhan — ryjící; udyat — zdviženým; puccha — s ocasem; bhraman — poletující okolo; meghaḥ — mraky; kruddhaḥ — bĕsnící; kṛṣṇam — na Pána Kṛṣṇu; upādravat — zaútočil.

Překlad

Takto vyprovokovaný Ariṣṭa ryl jedním kopytem do zemĕ a pak Kṛṣṇu zuřivĕ napadl, zatímco mraky poletovaly kolem jeho zdviženého ocasu.

10.36.10

Verš

agra-nyasta-viṣāṇāgraḥ
stabdhāsṛg-locano ’cyutam
kaṭākṣipyādravat tūrṇam
indra-mukto ’śanir yathā

Synonyma

agra — dopředu; nyasta — mířící; viṣāṇa — svých rohů; agraḥ — hroty; stabdha — strnulé; asṛk — krví podlité; locanaḥ — jeho oči; acyutam — na Pána Kṛṣṇu; kaṭa-ākṣipya — hledící úkosem; adravat — rozbĕhl se; tūrṇam — plnou rychlostí; indra-muktaḥ — vypuštĕný králem Indrou; aśaniḥ — blesk; yathā — jako.

Překlad

Ariṣṭa namířil hroty svých rohů přímo před sebe a se strnulým, výhružným pohledem, který na Pána Kṛṣṇu upíral koutky svých krví podlitých očí, k Nĕmu vyrazil plnou rychlostí jako blesk vržený Indrou.

10.36.11

Verš

gṛhītvā śṛṅgayos taṁ vā
aṣṭādaśa padāni saḥ
pratyapovāha bhagavān
gajaḥ prati-gajaṁ yathā

Synonyma

gṛhītvā — poté, co chytil; śṛṅgayoḥ — za rohy; tam — ho; vai — vskutku; aṣṭādaśa — osmnáct; padāni — kroků; saḥ — On; pratyapovāha — odhodil; bhagavān — Nejvyšší Pán; gajaḥ — slon; prati-gajam — sloního soka; yathā — jako.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa chytil Ariṣṭāsuru za rohy a odhodil ho osmnáct kroků dozadu, jako by to mohl učinit slon v boji se svým sokem.

10.36.12

Verš

so ’paviddho bhagavatā
punar utthāya satvaram
āpatat svinna-sarvāṅgo
niḥśvasan krodha-mūrcchitaḥ

Synonyma

saḥ — on; apaviddhaḥ — odvržený zpĕt; bhagavatā — Pánem; punaḥ — znovu; utthāya — poté, co vstal; satvaram — rychle; āpatat — napadl; svinna — potící se; sarva — všechny; aṅgaḥ — jeho končetiny; niḥśvasan — tĕžce oddechující; krodha — hnĕvem; mūrcchitaḥ — omráčený.

Překlad

Býčí démon, takto odvržený Nejvyšším Pánem, vstal, a přestože tĕžce oddechoval a potil se po celém tĕle, opĕt Ho napadl s tupou zuřivostí.

10.36.13

Verš

tam āpatantaṁ sa nigṛhya śṛṅgayoḥ
padā samākramya nipātya bhū-tale
niṣpīḍayām āsa yathārdram ambaraṁ
kṛtvā viṣāṇena jaghāna so ’patat

Synonyma

tam — jeho; āpatantam — útočícího; saḥ — On; nigṛhya — když chytil; śṛṅgayoḥ — za rohy; padā — svou nohou; samākramya — poté, co přišlápl; nipātya — poté, co ho shodil; bhū-tale — na zem; niṣpīḍayām āsa — ztloukl ho; yathā — jako; ardram — mokré; ambaram — šaty; kṛtvā — činící; viṣāṇena — jeho rohem; jaghāna — bil; saḥ — on; apatat — padl.

Překlad

Když Ariṣṭa zaútočil, Pán Kṛṣṇa ho chytil za rohy a srazil ho na zem nohou. Potom ho Pán ztloukl, jako kdyby byl mokré šaty, a nakonec mu vytrhl jeden z rohů a bil ho tím, dokud démon neležel natažený na zemi.

10.36.14

Verš

asṛg vaman mūtra-śakṛt samutsṛjan
kṣipaṁś ca pādān anavasthitekṣaṇaḥ
jagāma kṛcchraṁ nirṛter atha kṣayaṁ
puṣpaiḥ kiranto harim īḍire surāḥ

Synonyma

asṛk — krev; vaman — zvracející; mūtra — moč; śakṛt — a výkaly; samutsṛjan — hojnĕ vymĕšující; kṣipan — kopající; ca — a; pādān — nohama; anavasthita — neklidné; īkṣaṇaḥ — jeho oči; jagāma — odešel; kṛcchram — s bolestí; nirṛteḥ — Smrti; atha — poté; kṣayam — do sídla; puṣpaiḥ — kvĕty; kirantaḥ — sypající; harim — na Pána Kṛṣṇu; īdire — uctívali; suraḥ — polobozi.

Překlad

Ariṣṭāsura zvracel krev, vydatnĕ kálel a močil, kopal nohama, koulel očima, a takto se v bolestech odebral do sídla Smrti. Polobozi uctili Pána Kṛṣṇa tím, že Ho zasypávali kvĕty.

10.36.15

Verš

evaṁ kukudminaṁ hatvā
stūyamānaḥ dvijātibhiḥ
viveśa goṣṭhaṁ sa-balo
gopīnāṁ nayanotsavaḥ

Synonyma

evam — takto; kukudminam — hrbatého (býčího démona); hatvā — poté, co zabil; stūyamānaḥ — opĕvovaný; dvijātibhiḥ — brāhmaṇy; viveśa — vstoupil; goṣṭham — do vesnice pastevců; sa-balaḥ — s Pánem Balarāmou; gopīnām — gopī; nayana — pro oči; utsavaḥ — který je festivalem.

Překlad

Když takto zabil býčího démona Ariṣṭu, vstoupil On, který je festivalem pro oči gopī, společnĕ s Balarāmou do vesnice pastevců.

Význam

Tento verš je příkladem vznešeného kontrastu duchovních vlastností Śrī Kṛṣṇy. V jediném čtyřřádkovém verši se zároveň dozvídáme, že Pán Kṛṣṇa zabil mocného a zlotřilého démona a že Jeho chlapecká sličnost skýtala radostné potĕšení Jeho mladým přítelkyním. Pán Kṛṣṇa je tvrdý jako blesk, nebo jemný jako růže  –  podle našeho postoje vůči Nĕmu. Démon Ariṣṭa chtĕl Kṛṣṇu a všechny Jeho přátele zabít, a tak ho Pán zbil do podoby mokrého hadru a zabil ho. Gopī však Kṛṣṇu milovaly a tak jim Pán mladicky oplácel jejich milostné city.

10.36.16

Verš

ariṣṭe nihate daitye
kṛṣṇenādbhuta-karmaṇā
kaṁsāyāthāha bhagavān
nārado deva-darśanaḥ

Synonyma

ariṣṭe — Ariṣṭa; nihate — když byl zabit; daitye — démon; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; adbhuta-karmaṇā — jehož činnosti jsou úžasné; kaṁsāya — ke Kaṁsovi; atha — potom; āha — promluvil; bhagavān — mocný mudrc; nāradaḥ — Nārada; deva-darśanaḥ — jenž má božský zrak.

Překlad

Poté, co byl Ariṣṭāsura usmrcen Kṛṣṇou, jehož činnosti jsou úžasné, šel Nārada Muni promluvit ke králi Kaṁsovi. Tento mocný mudrc s božským zrakem oslovil krále následovnĕ.

Význam

Pojem deva-darśana lze pochopit mnoha způsoby, které jsou všechny v souladu s kontextem a významem tohoto popisu. Deva znamená „Bůh“ a darśanaḥ „vidĕní“ nebo „setkání se vznešenou osobností“. Proto deva-darśana, jméno Nārady Muniho, vyjadřuje, že Nārada dosáhl té dokonalosti, že může vidĕt Boha; dále že možnost setkat se s Nāradou je stejnĕ dobrá jako možnost setkat se s Bohem (neboť Nārada je čistý představitel Pána) a také že setkání s Nāradou je stejnĕ dobré jako setkání s polobohy, kteří jsou rovnĕž známí jako devové. To, že pojem deva-darśanaḥ má tolik významů, vypovídá o tom, jak bohatý je jazyk Śrīmad-Bhāgavatamu.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura citoval dvacet veršů z Purāṇ popisujících žertovný rozhovor mezi Rādhou a Kṛṣṇou, který se odehrál poté, co Kṛṣṇa zabil démona Ariṣṭu. Tento rozhovor, laskavĕ citovaný ācāryou, popisuje původ Rādhā-kuṇḍu a Śyāma-kuṇḍu, jezírek Rādhy a Kṛṣṇy. Verše znĕjí takto:

māsmān spṛśādya vṛṣabhārdana hanta mugdhā
ghoro 'suro 'yam ayi kṛṣṇa tad apy ayaṁ gauḥ
vṛtro yathā dvija ihāsty ayi niṣkṛtiḥ kiṁ
śudhyed bhavāṁs tri-bhuvana-sthita-tīrtha-kṛcchrāt

„Nevinné mladé gopī řekly: ,Ó Kṛṣṇo, nyní se nás vůbec nedotýkej, ó hubiteli býka! Bĕda, přestože byl Ariṣṭa hrozivý démon, přece jen to byl býk, takže budeš muset podstoupit odčinĕní, stejnĕ jako Pán Indra po zabití Vṛtrāsury. Jak se ale můžeš očistit, aniž by sis dal tu práci, že navštívíš všechna svatá místa ve třech svĕtech?̀“

kiṁ paryaṭāmi bhuvanāny adhunaiva sarvā
ānīya tīrtha-vitatīḥ karavāṇi tāsu
snānaṁ vilokayata tāvad idaṁ mukundaḥ
procyaiva tatra kṛtavān bata pārṣṇi-ghātam

„(Kṛṣṇa odpovĕdĕl:) ,Proč bych mĕl putovat po celém vesmíru? Hned přivedu všechna poutní místa sem a vykoupu se v nich. Jen se podívejte!̀ Potom Pán Mukunda dupl patou do zemĕ.“

pātālato jalam idaṁ kila bhogavatyā
āyātam atra nikhilā api tīrtha-saṅghāḥ
āgacchateti bhagavad-vacasā ta etya
tatraiva rejur atha kṛṣṇa uvāca gopīḥ

„(Pak řekl:) ,Toto je voda řeky Bhogavatī pocházející z oblasti Pātāly. A nyní, ó svatá místa, pojďte prosím všechna sem!̀ Když Nejvyšší Pán pronesl tato slova, přišla tam všechna svatá místa a zjevila se před Ním. Kṛṣṇa pak oslovil gopī.“

tīrthāni paśyata harer vacasā tavaivaṁ
naiva pratīma iti tā atha tīrtha-varyāḥ
procuḥ kṛtāñjali-puṭā lavaṇābdhir asmi
kṣīrābdhir asmi śṛṇutāmara-dīrghikāsmi

„,Pohleďte na všechna svatá místa!̀

Gopī však odpovĕdĕly: ,My je nevidíme, jak je popisuješ.̀

Poté ta nejlepší ze svatých míst sepjala prosebnĕ dlanĕ a promluvila:

,Já jsem oceán slané vody.̀

,Já jsem oceán mléka.̀

,Já jsem Amara-dīrghikā.̀“

śoṇo 'pi sindhur aham asmi bhavāmi tāmra-
parṇī ca puṣkaram ahaṁ ca sarasvatī ca
godāvarī ravi-sutā sarayuḥ prayāgo
revāsmi paśyata jalaṁ kuruta pratītim

„,Já jsem řeka Śoṇa.̀

,Já jsem Sindhu.̀

,Já jsem Tāmraparṇī.̀

,Já jsem svaté místo Puṣkara.̀

,Já jsem řeka Sarasvatī.̀

,A my jsme řeky Godāvarī, Yamunā a Revā a soutok v Prayāgu. Jen pohleďte na naše vody!̀“

snātvā tato harir ati-prajagalbha eva
śuddhaḥ saro 'py akaravaṁ sthita-sarva-tīrtham
yuṣmābhir ātma-januṣīha kṛto na dharmaḥ
ko 'pi kṣitāv atha sakhīr nijagāda rādhā

„Poté, co se Pán Hari očistil koupelí, začal být dost povýšený a řekl: ,Vytvořil jsem jezírko obsahující všechny svatá místa, zatímco vy gopī jste nikdy na této Zemi nevykonaly žádné náboženské povinnosti pro potĕšení Pána Brahmy.̀ Tehdy Śrīmatī Rādhārāṇī oslovila své přítelkynĕ.“

kāryaṁ mayāpy ati-manohara-kuṇḍam ekaṁ
tasmād yatadhvam iti tad-vacanena tābhiḥ
śrī-kṛṣṇa-kuṇḍa-taṭa-paścima-diśya-mando
gartaḥ kṛto vṛṣabha-daitya-khurair vyaloki

„,Musím vytvořit ještĕ krásnĕjší jezírko. Pusťte se tedy do práce!̀ Gopī vyslechly tato slova a poté si všimly, že západnĕ od jezírka Śrī Kṛṣṇy vyhloubila Ariṣṭāsurova kopyta mĕlkou prohlubeň.“

tatrārdra-mṛn-mṛdula-gola-tatīḥ prati-sva-
hastoddhṛtā anati-dūra-gatā vidhāya
divyaṁ saraḥ prakaṭitaṁ ghaṭikā-dvayena
tābhir vilokya sarasaṁ smarate sma kṛṣṇaḥ

„Na tom blízkém místĕ začaly všechny gopī rukama vyhrabávat hroudy mĕkkého bahna, a tak se za krátkou dobu jedné hodiny projevilo božské jezírko. Kṛṣṇa žasl, když vidĕl to jezero, které vytvořily.“

proce ca tīrtha-salilaiḥ paripūrayaitan
mat-kuṇḍataḥ sarasijākṣi sahālibhis tvam
rādhā tadā na na na neti jagāda yasmāt
tvat-kuṇḍa-nīram uru-go-vadha-pātakāktam

„Řekl: ,Pokračuj, lotosooká. Ty a tvé společnice byste mĕly naplnit toto jezírko vodou z Mého.̀

Rādhā však odpovĕdĕla: ,Ne, ne, ne, ne! To není možné, protože voda Tvého jezírka je znečištĕná Tvým hrozným hříchem zabití krávy.̀“

āhṛtya puṇya-salilaṁ śata-koṭi-kumbhaiḥ
sakhy-arbudena saha mānasa-jāhnavītaḥ
etat saraḥ sva-madhunā paripūrayāmi
tenaiva kīrtim atulāṁ tanavāni loke

„,Řeknu gopīm, svým nesčetným společnicím, aby sem v miliardách nádob nanosily čistou vodu Mānasa-gaṅgy. Tak naplním toto jezírko svou vlastní vodou a tak zařídím, že jeho slávĕ se na celém svĕtĕ nic nevyrovná.̀“

kṛṣṇeṅgitena sahasaitya samasta-tīrtha-
sakhyas tadīya-saraso dhṛta-divya-mūrtiḥ
tuṣṭāva tatra vṛṣabhānu-sutāṁ praṇamya
bhaktyā kṛtāñjali-puṭaḥ sravad-asra-dhāraḥ

„Pán Kṛṣṇa tehdy pokynul jisté nebeské osobnosti, důvĕrnému společníku všech svatých míst. Náhle se ta osoba vynořila z Kṛṣṇova jezírka a poklonila se dceři Śrī Vṛṣabhānua (Rādhārāṇī). Se sepjatými dlanĕmi a slzami v očích se k Ní pak začala oddanĕ modlit.“

devi tvadīya-mahimānam avaiti sarva
śāstrārtha-vin na ca vidhir na haro na lakṣmīḥ
kintv eka eva puruṣārtha-śiromaṇis tvat-
prasveda-mārjana-paraḥ svayam eva kṛṣṇaḥ

„,Ó bohynĕ, dokonce ani samotný Pán Brahmā, znalec všech písem, nedokáže porozumĕt Tvé slávĕ, ani Pán Śiva či Lakṣmī. Jedinĕ Kṛṣṇa, svrchovaný cíl veškerého lidského úsilí, ji dokáže pochopit, a proto se cítí zavázán osobnĕ zajistit, aby sis mohla umýt pot, když jsi unavená.̀“

yaś cāru-yāvaka-rasena bhavat-padābjam
ārajya nūpuram aho nidadhāti nityam
prāpya tvadīya-nayanābja-taṭa-prasādaṁ
svaṁ manyate parama-dhanyatamaṁ prahṛṣyan

tasyājñayaiva sahasā vayam ājagāma
tat-pārṣṇi-ghāṭa-kṛta-kuṇḍa-vare vasāmaḥ
tvaṁ cet prasīdasi karoṣi kṛpā-kaṭākṣaṁ
tarhy eva tarṣa-viṭapī phalito bhaven naḥ

„,On stále potírá Tvé lotosové nohy nektarovým šafránem cāru a červeným barvivem yāvakou a zdobí je nákotníčky a raduje se a cítí se nanejvýš požehnaný, když jen potĕší špičky prstů Tvých lotosových nohou. Na Jeho pokyn jsme sem okamžitĕ přišli žít v tomto prvotřídním jezírku, které vytvořil jediným dupnutím své paty. Ale jedinĕ pokud jsi s námi teď spokojená a obdaříš nás svým milostivým pohledem, vydá strom naší touhy svůj plod.̀“

śrutvā stutiṁ nikhila-tīrtha-gaṇasya tuṣṭā
prāha sma tarṣam ayi vedayateti rādhā
yāma tvadīya-sarasīṁ sa-phalā bhavāma
ity eva no vara iti prakaṭaṁ tadocuḥ

„Jakmile Śrī Rādhā vyslechla tuto modlitbu pronesenou zástupcem celého shromáždĕní svatých míst, byla ráda a řekla jim: ,Sdĕlte Mi tedy svoji touhu.̀

Tehdy Jí svatá místa otevřenĕ řekla: ,Naše životy by byly úspĕšné, kdybychom mohli všichni přijít do Tvého jezírka. To je požehnání, které si přejeme.̀“

āgacchateti vṛṣabhānu-sutā smitāsyā
provāca kānta-vadanābja-dhṛtākṣi-koṇā
sakhyo 'pi tatra kṛta-sammatayaḥ sukhābdhau
magnā virejur akhilā sthira-jaṅgamāś ca

„Vṛṣabhānuova dcera pohlédla koutkem oka na svého milovaného a s úsmĕvem odpovĕdĕla: ,Prosím pojďte!̀ Všechny Její společnice gopī souhlasily s Jejím rozhodnutím a pohroužily se do oceánu štĕstí. Krása všech tvorů, pohyblivých i nehybných, najednou vzrostla.“

prāpya prasādam atha te vṛṣabhānujāyāḥ
śrī-kṛṣṇa-kuṇḍa-gata-tīrtha-varāḥ prasahya
bhittveva bhittim ati-vegata eva rādhā-
kuṇḍaṁ vyadhuḥ sva-salilaiḥ paripūrṇam eva

„Když svaté řeky a jezera ve Śrī Kṛṣṇa-kuṇḍu takto získaly milost Śrīmatī Rādhārāṇī, tlakem prolomily jeho hráze a rychle naplnily Rādhā-kuṇḍ svými vodami.“

proce hariḥ priyatame tava kuṇḍam etan
mat-kuṇḍato 'pi mahimādhikam astu loke
atraiva me salila-kelir ihaiva nityaṁ
snānaṁ yathā tvam asi tadvad idaṁ saro me

„Pán Hari poté řekl: ,Má milá Rādho, nechť je toto Tvé jezírko ve svĕtĕ ještĕ slavnĕjší než Mé. Vždy se sem budu chodit koupat a radovat se při vodních zábavách. Toto jezírko Mi bude stejnĕ drahé jako Ty.̀“

rādhābravīd aham api sva-sakhībhir etya
snāsyāmy ariṣṭa-śata-mardanam astu tasya
yo 'riṣṭa-mardana-sarasy uru-bhaktir atra
snāyād vasen mama sa eva mahā-priyo 'stu

„Rādhā odpovĕdĕla: ,I Já se budu chodit koupat do Tvého jezírka, i kdybys tu zabil stovky démonů Ariṣṭů. Každý, kdo bude vůči tomuto jezírku na místĕ, kde jsi potrestal Ariṣṭāsuru, chovat v budoucnu silnou oddanost a kdo se v nĕm bude koupat nebo zde bude sídlit, Mi bude zaručenĕ velmi drahý.̀“

rāsotsavaṁ prakurute sma ca tatra rātrau
kṛṣṇāmbudaḥ kṛta-mahā-rasa-harṣa-varṣaḥ
śrī-rādhikā-pravara-vidyud alaṅkṛta-śrīs
trailokya-madhya-vitatī-kṛta-divya-kīrtiḥ

„Té noci zahájil Pán Kṛṣṇa u Rādhā-kuṇḍu tanec rāsa, čímž spustil záplavu radosti z té nejvyšší nálady. Śrī Kṛṣṇa připomínal mrak a Śrīmatī Rādhārāṇī jasný blesk ozařující oblohu nesmírnou krásou. Takto Jejich božská sláva prostoupila tři svĕty.“

Jako poznámku na závĕr je třeba uvést, že Nārada Muni jakožto vznešený mudrc chápal, že zabití Ariṣṭy víceménĕ uzavřelo Kṛṣṇovy zábavy ve Vṛndāvanu. Proto přišel Nārada, dychtivý zařídit přenesení Kṛṣṇových zábav do Mathury, za Kaṁsou a oslovil ho následovnĕ.

10.36.17

Verš

yaśodāyāḥ sutāṁ kanyāṁ
devakyāḥ kṛṣṇam eva ca
rāmaṁ ca rohiṇī-putraṁ
vasudevena bibhyatā
nyastau sva-mitre nande vai
yābhyāṁ te puruṣā hatāḥ

Synonyma

yaśodāyāḥ — Yaśody; sutām — dcera; kanyām — holčička; devakyāḥ — Devakī; kṛṣṇam — Kṛṣṇa; eva ca — také; rāmam — Balarāma; ca — a; rohiṇī-putram — syn Rohiṇī; vasudevena — Vasudevou; bibhyatā — který se obával; nyastau — svĕřeni; sva-mitre — svému příteli; nande — Nandovi Mahārājovi; vai — jistĕ; yābhyām — jimiž dvĕma; te — tvoji; puruṣāḥ — lidé; hatāḥ — byli zabiti.

Překlad

(Nārada řekl Kaṁsovi:) Yaśodino dítĕ byla ve skutečnosti dcera a Kṛṣṇa je syn Devakī. A Rāma je syn Rohiṇī. Vasudeva ze strachu svĕřil Kṛṣṇu a Balarāmu do péče svému příteli Nandovi Mahārājovi, a právĕ tito dva chlapci pozabíjeli tvé lidi.

Význam

Kaṁsa uvĕřil, že Kṛṣṇa je syn Yaśody a že Devakino osmé dítĕ byla dcera. Totožnost Devakina osmého dítĕte byla pro Kaṁsu navýsost důležitá, protože proroctví předpovĕdĕlo, že její osmé dítĕ ho zabije. Zde Nārada králi sdĕluje, že osmým dítĕtem Devakī je mocný Kṛṣṇa, a tak naznačuje, že toto proroctví je třeba brát velmi vážnĕ. Poté, co Kaṁsa získal tuto informaci, jistĕ udĕlá vše, co bude v jeho silách, aby Kṛṣṇu a Balarāmu zabil.

10.36.18

Verš

niśamya tad bhoja-patiḥ
kopāt pracalitendriyaḥ
niśātam asim ādatta
vasudeva-jighāṁsayā

Synonyma

niśamya — když uslyšel; tat — to; bhoja-patiḥ — pán bhojské dynastie (Kaṁsa); kopāt — hnĕvem; pracalita — rozrušené; indriyaḥ — jeho smysly; niśātam — ostrý; asim — meč; ādatta — uchopil; vasudeva-jighāṁsayā — s touhou zabít Vasudevu.

Překlad

Když to vládce Bhojů uslyšel, rozzuřil se a ztratil vládu nad svými smysly. Popadl ostrý meč a chtĕl zabít Vasudevu.

10.36.19

Verš

nivārito nāradena
tat-sutau mṛtyum ātmanaḥ
jñātvā loha-mayaiḥ pāśair
babandha saha bhāryayā

Synonyma

nivāritaḥ — zadržen; nāradena — Nāradou; tat-sutau — jeho dva synové; mṛtyum — smrt; ātmanaḥ — jeho vlastní; jñātvā — když to pochopil; loha-mayaiḥ — železnými; pāśaiḥ — pouty; babandha — spoutal (Vasudevu); saha — spolu s; bhāryayā — jeho ženou.

Překlad

Nārada však zadržel Kaṁsu připomínkou, že příčinou jeho smrti se mají stát dva synové Vasudevy. Kaṁsa pak nechal Vasudevu a jeho ženu spoutat železnými řetĕzy.

Význam

Kaṁsa si uvĕdomil, že zabití Vasudevy je zbytečné, protože ho mĕli usmrtit Vasudevovi synové, Kṛṣṇa a Balarāma. Podle ācāryů také Nārada Kaṁsovi poradil, že kdyby Vasudevu zabil, mohli by oba chlapci uprchnout, a že je proto lepší ho nezabíjet. Nārada naopak doporučil, že by mĕl Kaṁsa přivézt Kṛṣṇu a Balarāmu do svého hlavního mĕsta, Mathury.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že když Nārada vyjevil Kaṁsovi tuto informaci, nejednal vůči velkým oddaným Vasudevovi a Devakī nepřátelsky. Ve skutečnosti, jak je vysvĕtleno v jedenáctém zpĕvu, byl Vasudeva Nāradovi vdĕčný, protože připravoval Kaṁsovu smrt Kṛṣṇovýma rukama a kromĕ toho zařizoval, aby Kṛṣṇa přijel žít do Mathury, kde se s Ním Jeho milující otec pak mohl setkávat.

10.36.20

Verš

pratiyāte tu devarṣau
kaṁsa ābhāṣya keśinam
preṣayām āsa hanyetāṁ
bhavatā rāma-keśavau

Synonyma

pratiyāte — když odešel; tu — poté; deva-ṛṣau — mudrc mezi polobohy; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; ābhāṣya — oslovující; keśinam — démona Keśīho; preṣayām āsa — poslal ho; hanyetām — ti dva by mĕli být zabiti; bhavatā — tebou; rāma-keśavau — Balarāma a Kṛṣṇa.

Překlad

Když Nārada odešel, zavolal si král Kaṁsa Keśīho a nařídil mu: „Jdi zabít Rāmu a Kṛṣṇu.“

Význam

Předtím, než Kaṁsa nechal Kṛṣṇu a Balarāmu přivézt do Mathury, tak se ještĕ pokusil poslat jednoho démona do Vṛndāvanu.

10.36.21

Verš

tato muṣṭika-cāṇūra
śala-tośalakādikān
amātyān hastipāṁś caiva
samāhūyāha bhoja-rāṭ

Synonyma

tataḥ — potom; muṣṭika-cāṇūra-śala-tośalaka-ādikān — Muṣṭiku, Cāṇūru, Śalu, Tośalu a ostatní; amātyān — své ministry; hasti-pān — své pečovatele o slony; ca eva — také; samāhūya — svolal; āha — promluvil; bhoja-rāṭ — král Bhojů.

Překlad

Král Bhojů dále svolal své ministry, v čele s Muṣṭikou, Cāṇūrou, Śalou a Tośalou, a také své pečovatele o slony. Poté je takto oslovil:

10.36.22-23

Verš

bho bho niśamyatām etad
vīra-cāṇūra-muṣṭikau
nanda-vraje kilāsāte
sutāv ānakadundubheḥ

rāma-kṛṣṇau tato mahyaṁ
mṛtyuḥ kila nidarśitaḥ
bhavadbhyām iha samprāptau
hanyetāṁ malla-līlayā

Synonyma

bhoḥ bhoḥ — moji drazí (rádcové); niśamyatām — prosím vyslechnĕte si; etat — toto; vīra — ó hrdinové; cāṇūra-muṣṭikau — Cāṇūro a Muṣṭiko; nanda-vraje — v Nandovĕ vesnici pastevců; kila — vskutku; āsāte — žijí; sutau — dva synové; ānakadundubheḥ — Vasudevy; rāma-kṛṣṇau — Rāma a Kṛṣṇa; tataḥ — od Nich; mahyam — moje; mṛtyuḥ — smrt; kila — vskutku; nidarśitaḥ — byla naznačena; bhavadbhyām — vámi dvĕma; iha — zde; samprāptau — přivezení; hanyetām — mĕli by být zabiti; malla — zápasu; līlayā — pod záminkou zábavy.

Překlad

Moji milí hrdinní Cāṇūro a Muṣṭiko, prosím poslouchejte. Rāma a Kṛṣṇa, synové Ānakadundubhiho (Vasudevy), žijí v Nandovĕ vesnici pastevců. Bylo předpovĕzeno, že tito dva chlapci se stanou příčinou mé smrti. Až sem budou přivezeni, zabijte Je pod záminkou, že Je vyzýváte k zápasu.

10.36.24

Verš

mañcāḥ kriyantāṁ vividhā
malla-raṅga-pariśritāḥ
paurā jānapadāḥ sarve
paśyantu svaira-saṁyugam

Synonyma

mancāḥ — tribuny; kriyantām — mĕly by být postaveny; vividhāḥ — různé; malla-raṅga — zápasnickou arénu; pariśritāḥ — obklopující; paurāḥ — obyvatelé mĕsta; jānapadāḥ — i obyvatelé okolních oblastí; sarve — všichni; paśyantu — mĕli by vidĕt; svaira — s dobrovolnou účastí; saṁyugam — na soutĕži.

Překlad

Postavte zápasnickou arénu s mnoha tribunami pro diváky a přiveďte všechny obyvatele mĕsta i okolních oblastí, aby zhlédli otevřenou soutĕž.

Význam

Slovo mañcāḥ označuje tribuny s velkými sloupy. Kaṁsa chtĕl vytvořit slavnostní atmosféru, aby se Kṛṣṇa a Balarāma nebáli přijít.

10.36.25

Verš

mahāmātra tvayā bhadra
raṅga-dvāry upanīyatām
dvipaḥ kuvalayāpīḍo
jahi tena mamāhitau

Synonyma

mahā-mātra — ó pečovateli o slony; tvayā — tebou; bhadra — můj dobrý človĕče; raṅga — arény; dvāri — k bránĕ; upanīyatām — mĕl by být přiveden; dvipaḥ — slon; kuvalayāpīḍaḥ — jménem Kuvalayāpīḍa; jahi — znič; tena — s tím (slonem); mama — mé; ahitau — nepřátele.

Překlad

Ty, pečovateli o slony, můj dobrý človĕče, bys mĕl postavit slona Kuvalayāpīḍu k bránĕ do zápasnické arény a přimĕt ho, aby zabil mé dva nepřátele.

10.36.26

Verš

ārabhyatāṁ dhanur-yāgaś
caturdaśyāṁ yathā-vidhi
viśasantu paśūn medhyān
bhūta-rājāya mīḍhuṣe

Synonyma

ārabhyatām — mĕla by být zahájena; dhanuḥ-yāgaḥ — obĕť luku; caturdaśyām — čtrnáctého dne mĕsíce; yathā-vidhi — ve shodĕ s védskými pokyny; viśasantu — obĕtujte; paśūn — zvířata; medhyān — která jsou vhodná pro obĕtování; bhūta-rājāya — Pánu Śivovi, vládci duchů; mīḍhuṣe — dárci požehnání.

Překlad

Na Caturdaśī zahajte obĕť luku podle příslušných védských pokynů. Obřadnĕ obĕtujte vhodné druhy zvířat velkodušnému Pánu Śivovi.

10.36.27

Verš

ity ājñāpyārtha-tantra-jña
āhūya yadu-puṅgavam
gṛhītvā pāṇinā pāṇiṁ
tato ’krūram uvāca ha

Synonyma

iti — tĕmito slovy; ājñāpya — poté, co přikázal; artha — o osobním zájmu a prospĕchu; tantra — učení; jñaḥ — znalec; āhūya — poté, co si zavolal; yadu-puṅgavam — nejvýznamnĕjšího z Yaduovců; gṛhītvā — poté, co uchopil; pāṇinā — svojí rukou; pāṇim — jeho ruku; tataḥ — potom; akrūram — Akrūrovi; uvāca ha — řekl.

Překlad

Poté, co Kaṁsa tímto způsobem udĕlil příkazy svým ministrům, jako dalšího si zavolal Akrūru, nejvýznamnĕjšího z Yaduovců. Kaṁsa znal umĕní, jak si zajistit osobní prospĕch, a tak vzal Akrūrovu ruku do své a takto k nĕmu promluvil:

10.36.28

Verš

bho bho dāna-pate mahyaṁ
kriyatāṁ maitram ādṛtaḥ
nānyas tvatto hitatamo
vidyate bhoja-vṛṣṇiṣu

Synonyma

bhoḥ bhoḥ — můj milý; dāna — dobročinnosti; pate — vládce; mahyam — mnĕ; kriyatām — prosím prokaž; maitram — přátelskou laskavost; ādṛtaḥ — z úcty; na — nikdo; anyaḥ — jiný; tvattaḥ — než ty; hita-tamaḥ — který jedná naprosto příznivĕ; vidyate — existuje; bhoja-vṛṣṇiṣu — mezi Bhoji a Vṛṣṇiovci.

Překlad

Můj milý Akrūro, velký dobrodinče, prosím prokaž mi z úcty přátelskou laskavost. Nikdo jiný mezi Bhoji a Vṛṣṇiovci k nám není tak laskavý jako ty.

10.36.29

Verš

atas tvām āśritaḥ saumya
kārya-gaurava-sādhanam
yathendro viṣṇum āśritya
svārtham adhyagamad vibhuḥ

Synonyma

ataḥ — proto; tvām — na tobĕ; āśritaḥ — (jsem) závisející; saumya — ó šlechtený; kārya — předepsané povinnosti; gaurava — s vážností; sādhanam — který konáš; yathā — podobnĕ jako; indraḥ — Indra; viṣṇum — u Pána Viṣṇua; āśritya — když přijal útočištĕ; sva-artham — svých cílů; adhyagamat — dosáhl; vibhuḥ — mocný král nebes.

Překlad

Šlechetný Akrūro, ty své povinnosti konáš vždy s vážností, a proto na tobĕ závisím, tak jako mocný Indra přijal útočištĕ u Pána Viṣṇua, aby dosáhl svých cílů.

10.36.30

Verš

gaccha nanda-vrajaṁ tatra
sutāv ānakadundubheḥ
āsāte tāv ihānena
rathenānaya mā ciram

Synonyma

gaccha — jeď; nanda-vrajam — do Nandovy vesnice pastevců; tatra — tam; sutau — dva synové; ānakadundubheḥ — Vasudevy; āsāte — žijí; tau — Je; iha — sem; anena — tímto; rathena — kočárem; ānaya — přivez; mā ciram — neprodlenĕ.

Překlad

Jeď prosím do Nandovy vesnice, kde žijí dva synové Ānakadundubhiho, a neprodlenĕ Je sem přivez na tomto kočáře.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí zajímavou poznámku: „Když král Kaṁsa řekl ,tímto kočárem̀, namířil ukazovák na zcela nový, přitažlivý kočár. Kaṁsa si myslel, že až Akrūra ten krásný nový kočár uvidí, vzhledem ke své nevinné povaze ho bude přirozenĕ chtít řídit a oba chlapce rychle přiveze. Skutečný důvod, proč Akrūra jel novým kočárem, však byl ten, že by bylo naprosto nevhodné, aby mĕl Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nastoupit do kočáru, který již předtím sloužil potĕšení zlotřilého Kaṁsy.“

10.36.31

Verš

nisṛṣṭaḥ kila me mṛtyur
devair vaikuṇṭha-saṁśrayaiḥ
tāv ānaya samaṁ gopair
nandādyaiḥ sābhyupāyanaiḥ

Synonyma

nisṛṣṭaḥ — posláni; kila — vskutku; me — má; mṛtyuḥ — smrt; devaiḥ — polobohy; vaikuṇṭha — u Pána Viṣṇua; saṁśrayaiḥ — kteří přijímají útočištĕ; tau — oba; ānaya — přivez; samam — spolu s; gopaiḥ — pastevci; nanda-ādyaiḥ — v čele s Nandou; sa — s; abhyupāyanaiḥ — dary.

Překlad

Polobozi, kteří jsou pod ochranou Viṣṇua, poslali tyto dva chlapce jako mou smrt. Přivez Je sem a také vyzvi Nandu a ostatní pastevce, aby přijeli s vazalskými dary.

10.36.32

Verš

ghātayiṣya ihānītau
kāla-kalpena hastinā
yadi muktau tato mallair
ghātaye vaidyutopamaiḥ

Synonyma

ghātayiṣye — nechám Je zabít; iha — sem; ānītau — přivedené; kāla-kalpena — který je jako samotná smrt; hastinā — slonem; yadi — pokud; muktau — uniknou; tataḥ — potom; mallaiḥ — skrze zápasníky; ghātaye — zabiji; vaidyuta — blesk; upamaiḥ — připomínající.

Překlad

Až Kṛṣṇu a Balarāmu přivezeš, nechám Je zabít svým slonem, který je mocný jako samotná smrt. A pokud mu snad uniknou, nechám Je zabít svými zápasníky, kteří jsou silní jako blesk.

10.36.33

Verš

tayor nihatayos taptān
vasudeva-purogamān
tad-bandhūn nihaniṣyāmi
vṛṣṇi-bhoja-daśārhakān

Synonyma

tayoḥ — oba; nihatayoḥ — až budou mrtví; taptān — sužované; vasudeva-purogamān — v čele s Vasudevou; tad-bandhūn — Jejich příbuzné; nihaniṣyāmi — zabiji; vṛṣṇi-bhoja-daśārhakān — Vṛṣṇiovce, Bhoje a Daśārhy.

Překlad

Až budou ti dva mrtví, zabiji Vasudevu a všechny Jejich naříkající příbuzné  –  Vṛṣṇiovce, Bhoje a Daśārhy.

Význam

I dnes existují na mnoha místech svĕta nechutní političtí vůdci, kteří připravují podobné plány a dokonce je i uskutečňují.

10.36.34

Verš

ugrasenaṁ ca pitaraṁ
sthaviraṁ rājya-kāmukaṁ
tad-bhrātaraṁ devakaṁ ca
ye cānye vidviṣo mama

Synonyma

ugrasenam — krále Ugrasenu; ca — a; pitaram — mého otce; sthaviram — starého; rājya — po království; kāmukam — dychtícího; tat-bhrātaram — jeho bratra; devakam — Devaku; ca — také; ye — které; ca — a; anye — ostatní; vidviṣaḥ — nepřátele; mama — své.

Překlad

Zabiji i svého starého otce Ugrasenu, který dychtí po mém království, jeho bratra Devaku a také všechny své ostatní nepřátele.

10.36.35

Verš

tataś caiṣā mahī mitra
bhavitrī naṣṭa-kaṇṭakā

Synonyma

tataḥ — potom; ca — a; eṣā — této; mahī — zemĕ; mitra — ó příteli; bhavitrī — budou; naṣṭa — zničeny; kaṇṭakā — její trny.

Překlad

Potom, můj příteli, bude tato zemĕ zbavená trnů.

10.36.36

Verš

jarāsandho mama gurur
dvivido dayitaḥ sakhā
śambaro narako bāṇo
mayy eva kṛta-sauhṛdāḥ
tair ahaṁ sura-pakṣīyān
hatvā bhokṣye mahīṁ nṛpān

Synonyma

jarāsandhaḥ — Jarāsandha; mama — můj; guruḥ — starší (tchán); dvividaḥ — Dvivida; dayitaḥ — můj milý; sakhā — přítel; śambaraḥ — Śambara; narakaḥ — Naraka; bāṇaḥ — Bāṇa; mayi — vůči mnĕ; eva — jistĕ; kṛta-sauhṛdāḥ — kteří chovají pevné přátelství; taiḥ — s nimi; aham — já; sura — polobohů; pakṣīyān — spojence; hatvā — poté, co pobiji; bhokṣye — budu si užívat; mahīm — zemĕ; nṛpān — krále.

Překlad

Můj starší příbuzný Jarāsandha a můj milý přítel Dvivida jsou mí vĕrní dobrodinci, stejnĕ jako Śambara, Naraka a Bāṇa. Je všechny využiji k pozabíjení tĕch králů, kteří udržují spojenectví s polobohy, a pak budu vládnout zemi.

10.36.37

Verš

etaj jñātvānaya kṣipraṁ
rāma-kṛṣṇāv ihārbhakau
dhanur-makha-nirīkṣārthaṁ
draṣṭuṁ yadu-pura-śriyam

Synonyma

etat — toto; jñātvā — když víš; ānaya — přivez; kṣipram — rychle; rāma-kṛṣṇau — Rāmu a Kṛṣṇu; iha — sem; arbhakau — chlapce; dhanuḥ-makha — obĕti luku; nirīkṣā-artham — aby byli svĕdky; draṣṭum — vidĕt; yadu-pura — hlavního mĕsta yaduovské dynastie; śriyam — bohatství.

Překlad

Když nyní znáš mé zámĕry, přivez prosím okamžitĕ Kṛṣṇu a Balarāmu, aby mohli být svĕdky obĕti luku a vidĕt bohatství hlavního mĕsta Yaduovců.

10.36.38

Verš

śrī-akrūra uvāca
rājan manīṣitaṁ sadhryak
tava svāvadya-mārjanam
siddhy-asiddhyoḥ samaṁ kuryād
daivaṁ hi phala-sādhanam

Synonyma

śrī-akrūraḥ uvāca — Śrī Akrūra pravil; rājan — ó králi; manīṣitam — myšlení; sadhryak — dokonalé; tava — tvoje; sva — tvé vlastní; avadya — neštĕstí; mārjanam — které smyje; siddhi-asiddhyoḥ — v úspĕchu i v neúspĕchu; samam — vyrovnaný; kuryāt — mĕl by človĕk jednat; daivam — osud; hi — koneckonců; phala — plodu, výsledku; sādhanam — příčina dosažení.

Překlad

Śrī Akrūra pravil: Ó králi, zkušenĕ jsi vymyslel, jak se vyhnout svému neštĕstí. Ale přesto, človĕk by mĕl být vyrovnaný v úspĕchu i v neúspĕchu, protože je to zajisté osud, co vytváří výsledky jeho jednání.

10.36.39

Verš

manorathān karoty uccair
jano daiva-hatān api
yujyate harṣa-śokābhyāṁ
tathāpy ājñāṁ karomi te

Synonyma

manaḥ-rathān — své touhy; karoti — plní; uccaiḥ — vášnivĕ; janaḥ — průmĕrná osoba; daiva — Prozřetelností; hatān — zrazená; api — i když; yujyate — je vystavena; harṣa-śokābhyām — štĕstí a neštĕstí; tathā api — přesto; ājñām — pokyn; karomi — splním; te — tvůj.

Překlad

Obyčejná osoba je odhodlaná plnit si své touhy, přestože jí v tom osud brání. Proto zažívá štĕstí i neštĕstí. Nicménĕ i tak splním tvůj pokyn.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že ačkoliv to, co Akrūra řekl, znĕlo jako zdvořilé a povzbuzující, skrytý obsah jeho slov byl úplnĕ jiný. Ve skutečnosti říkal toto: „Tvůj plán se sice nehodí uskutečňovat, ale já ho přesto vykonám, protože ty jsi král a já jsem tvůj poddaný, a ty tak jak tak zanedlouho zemřeš.“

10.36.40

Verš

śrī-śuka uvāca
evam ādiśya cākrūraṁ
mantriṇaś ca viṣṛjya saḥ
praviveśa gṛhaṁ kaṁsas
tathākrūraḥ svam ālayam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; ādiśya — když dal pokyny; ca — a; akrūram — Akrūrovi; mantriṇaḥ — své ministry; ca — a; visṛjya — propustil; saḥ — on; praviveśa — vstoupil; gṛham — do svých komnat; kaṁsaḥ — Kaṁsa; tathā — také; akrūraḥ — Akrūra; svam — do svého; ālayam — sídla.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co dal král Kaṁsa Akrūrovi tyto pokyny, propustil své ministry a odebral se do svých komnat. Akrūra se také vrátil domů.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté šesté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Zabití býčího démona Ariṣṭy.“

KAPITOLA TŘICÁTÁ SEDMÁ

Zabití démonů Keśīho a Vyomy

10.37.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
keśī tu kaṁsa-prahitaḥ khurair mahīṁ
mahā-hayo nirjarayan mano-javaḥ
saṭāvadhūtābhra-vimāna-saṅkulaṁ
kurvan nabho heṣita-bhīṣitākhilaḥ

taṁ trāsayantaṁ bhagavān sva-gokulaṁ
tad-dheṣitair vāla-vighūrṇitāmbudam
ātmānam ājau mṛgayantam agra-ṇīr
upāhvayat sa vyanadan mṛgendra-vat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; keśī — démon jménem Keśī; tu — a poté; kaṁsa-prahitaḥ — poslaný Kaṁsou; khuraiḥ — svými kopyty; mahīm — zemi; mahā-hayaḥ — obrovský kůň; nirjarayan — rozrývající; manaḥ — jako mysl; javaḥ — jehož rychlost; saṭā — žínĕmi své hřívy; avadhūta — rozptýlených; abhra — mraků; vimāna — a letadel (polobohů); saṅkulam — plnou; kurvan — činící; nabhaḥ — oblohu; heṣita — ržáním; bhīṣita — vystrašené; akhilaḥ — všechny; tam — jeho; trāsayantam — dĕsícího; bhagavān — Nejvyšší Pán; sva-gokulam — Jeho vesnici pastevců; tat-heṣitaiḥ — tím ržáním; vāla — žínĕmi ocasu; vighūrṇita — rozehnané; ambudam — mraky; ātmānam — Jeho samotného; ājau — kvůli boji; mṛgayantam — hledajícího; agra-nīḥ — když předstoupil; upāhvayat — zavolal; saḥ — on, Keśī; vyanadan — zařval; mṛgendra-vat — jako lev.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Démon Keśī, kterého poslal Kaṁsa, se objevil ve Vraji jako velký kůň. Bĕžel rychlostí mysli a kopyty rozrýval zemi. Žínĕ jeho hřívy rozptýlily mraky a letadla polobohů po celé obloze a hlasitým ržáním vystrašil všechny přítomné.

Význam

Když Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, vidĕl, jak démon dĕsí Jeho vesnici Gokulu hrozivým ržáním a tím, jak svým ocasem rozhání mraky, předstoupil, aby se s ním utkal. Keśī hledal Kṛṣṇu, aby s Ním bojoval, takže když před ním Pán stál a vyzval ho, ať přijde blíž, kůň odpovĕdĕl tak, že zařval jako lev.

10.37.3

Verš

sa taṁ niśāmyābhimukho makhena khaṁ
pibann ivābhyadravad aty-amarṣaṇaḥ
jaghāna padbhyām aravinda-locanaṁ
durāsadaś caṇḍa-javo duratyayaḥ

Synonyma

saḥ — on, Keśī; tam — Jeho, Kṛṣṇu; niśāmya — když spatřil; abhimukhaḥ — před sebou; mukhena — tlamou; kham — oblohu; piban — pijící; iva — jako kdyby; abhyadravat — vyrazil vpřed; ati-amarṣaṇaḥ — velmi rozzuřený; jaghāna — zaútočil; padbhyām — dvĕma nohama; aravinda-locanam — na Pána s lotosovýma očima; durāsadaḥ — nedostižný; caṇḍa — prudká; javaḥ — jehož rychlost; duratyayaḥ — nepřemožitelný.

Překlad

Jakmile Keśī spatřil Pána stát před sebou, vyrazil k Nĕmu s nesmírnou zuřivostí a tlamou otevřenou dokořán, jako kdyby se chystal spolknout celou oblohu. Nepřemožitelný a nedostižný koňský démon se zuřivĕ rozbĕhl a Pána s lotosovýma očima se pokusil kopnout svýma předníma nohama.

10.37.4

Verš

tad vañcayitvā tam adhokṣajo ruṣā
pragṛhya dorbhyāṁ parividhya pādayoḥ
sāvajñam utsṛjya dhanuḥ-śatāntare
yathoragaṁ tārkṣya-suto vyavasthitaḥ

Synonyma

tat — tomu; vañcayitvā — poté, co se vyhnul; tam — jeho; adhokṣajaḥ — transcendentální Pán; ruṣā — hnĕvivĕ; pragṛhya — poté, co chytil; dorbhyām — svýma rukama; parividhya — zatočil; pādayoḥ — za nohy; sa-avajñam — opovržlivĕ; utsṛjya — poté, co odhodil; dhanuḥ — délek luku; śata — sta; antare — do vzdálenosti; yathā — jako; uragam — hada; tārkṣya — Kardamy Muniho; sutaḥ — syn (Garuḍa); vyavasthitaḥ — stojící.

Překlad

Transcendentální Pán se však Keśīho kopanci vyhnul a poté ho rukama rozzlobenĕ chytil za nohy, zatočil jím ve vzduchu a opovržlivĕ ho odhodil do vzdálenosti sta délek luku, jako by Garuḍa mohl odhodit hada. Pak tam Pán Kṛṣṇa zůstal stát.

10.37.5

Verš

saḥ labdha-saṁjñaḥ punar utthito ruṣā
vyādāya keśī tarasāpatad dharim
so ’py asya vaktre bhujam uttaraṁ smayan
praveśayām āsa yathoragaṁ bile

Synonyma

saḥ — on, Keśī; labdha — když nabyl; saṁjñaḥ — vĕdomí; punaḥ — znovu; utthitaḥ — vstal; ruṣā — v hnĕvu; vyādāya — otvírající (tlamu) dokořán; keśī — Keśī; tarasā — rychle; apatat — rozbĕhl se; harim — ke Kṛṣṇovi; saḥ — On, Pán Kṛṣṇa; api — a; asya — jeho; vaktre — do tlamy; bhujam — svou paži; uttaram — levou; smayan — usmál se; praveśayām āsa — vrazil dovnitř; yathā — jako; uragam — had; bile — (leze) do díry.

Překlad

Když se Keśī probral, hnĕvivĕ vstal, otevřel tlamu dokořán a opĕt se rozbĕhl k Pánu Kṛṣṇovi, aby Ho napadl. Pán se však jen usmál a vrazil koni svou levou paži do tlamy tak snadno, jako když had leze do díry v zemi.

10.37.6

Verš

dantā nipetur bhagavad-bhuja-spṛśas
te keśinas tapta-maya-spṛśo yathā
bāhuś ca tad-deha-gato mahātmano
yathāmayaḥ saṁvavṛdhe upekṣitaḥ

Synonyma

dantāḥ — zuby; nipetuḥ — vypadly; bhagavat — Nejvyššího Pána; bhuja — paže; spṛśaḥ — dotýkající se; te — ty; keśinaḥ — Keśīho; tapta-maya — rozžhaveného (železa); spṛśaḥ — dotýkající se; yathā — jako; bāhuḥ — paže; ca — a; tat — jeho, Keśīho; deha — tĕla; gataḥ — která vnikla do; mahā-ātmanaḥ — Nejvyšší Duše; yathā — jako; āmayaḥ — nemoc (konkrétnĕ roztažený žaludek); saṁvavṛdhe — velmi se zvĕtšila; upekṣitaḥ — zanedbaná.

Překlad

Keśīmu okamžitĕ vypadly zuby, jen co se dotkly ruky Nejvyššího Pána, kterou démon cítil horkou jako roztavené železo. V Keśīho tĕle se paže Nejvyšší Osobnosti velmi zvĕtšila, jako když se nemocný žaludek nafoukne kvůli zanedbané léčbĕ.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že i když je paže Pána Kṛṣṇy jemnĕjší a chladivĕjší než modrý lotos, Keśīmu připadala nesmírnĕ horká, jako kdyby ji tvořily blesky.

10.37.7

Verš

samedhamānena sa kṛṣṇa-bāhunā
niruddha-vāyuś caraṇāṁś ca vikṣipan
prasvinna-gātraḥ parivṛtta-locanaḥ
papāta laṇḍaṁ visṛjan kṣitau vyasuḥ

Synonyma

samedhamānena — zvĕtšující se; saḥ — on; kṛṣṇa-bāhunā — paží Pána Kṛṣṇy; niruddha — zastavené; vāyuḥ — dýchání; caraṇān — jeho nohy; ca — a; vikṣipan — kopající; prasvinna — potící se; gātraḥ — jeho tĕlo; parivṛtta — koulející se; locanaḥ — jeho oči; papāta — padl; laṇḍam — výkaly; visṛjan — vymĕšující; kṣitau — na zem; vyasuḥ — bez života.

Překlad

Jak zvĕtšující se paže Pána Kṛṣṇy úplnĕ zastavila Keśīho dech, démon křečovitĕ kopal nohama, jeho tĕlo pokryl pot a koulel očima. Pak se pokálel a padl na zem mrtvý.

10.37.8

Verš

tad-dehataḥ karkaṭikā-phalopamād
vyasor apākṛṣya bhujaṁ mahā-bhujaḥ
avismito ’yatna-hatārikaḥ suraiḥ
prasūna-varṣair varṣadbhir īḍitaḥ

Synonyma

tat-dehataḥ — z Keśīho tĕla; karkaṭikā-phala — plodu karkaṭikā; upamāt — které se podobalo; vyasoḥ — které opustily životní vzduchy; apākṛṣya — poté, co vytáhl; bhujam — svou paži; mahā-bhujaḥ — Pán mocných paží; avismitaḥ — bez nemístné pýchy; ayatna — bez námahy; hata — když zabil; arikaḥ — nepřítele; suraiḥ — polobohy; prasūna — kvĕtů; varṣaiḥ — sprškami; varṣadbhiḥ — kteří Ho zasypávali; īḍitaḥ — uctívaný.

Překlad

Kṛṣṇa s mocnými pažemi vytáhl svou ruku z Keśīho tĕla, které se nyní podobalo dlouhému plodu karkaṭikā. Pán bez sebemenšího projevu pýchy na to, že tak snadno zabil svého nepřítele, přijal uctívání od polobohů v podobĕ kvĕtů, které na Nĕho shůry shazovali.

10.37.9

Verš

devarṣir upasaṅgamya
bhāgavata-pravaro nṛpa
kṛṣṇam akliṣṭa-karmāṇaṁ
rahasy etad abhāṣata

Synonyma

deva-ṛṣiḥ — mudrc mezi polobohy (Nārada Muni); upasaṅgamya — když přišel; bhāgavata — z oddaných Pána; pravaraḥ — nejvznešenĕjší; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); kṛṣṇam — Pánu Kṛṣṇovi; akliṣṭa — bez potíží; karmāṇam — jehož činnosti; rahasi — v soukromí; etat — toto; abhāṣata — řekl.

Překlad

Můj milý králi, poté Pána Kṛṣṇu v soukromí navštívil velký mudrc mezi polobohy, Nārada Muni. Tento vznešený oddaný pak promluvil k Pánu, jenž provádí své zábavy bez jakéhokoliv úsilí.

Význam

Nārada se poté, co hovořil s Kaṁsou, vydal navštívit Pána Kṛṣṇu. Pánovy vṛndāvanské zábavy byly témĕř u konce a Nārada chtĕl vidĕt ty, které se Pán chystal vykonat v Mathuře.

10.37.10-11

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇāprameyātman
yogeśa jagad-īśvara
vāsudevākhilāvāsa
sātvatāṁ pravara prabho

tvam ātmā sarva-bhūtānām
eko jyotir ivaidhasām
gūḍho guhā-śayaḥ sākṣī
mahā-puruṣa īśvaraḥ

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; aprameya-ātman — ó nezmĕřitelný; yoga-īśa — ó zdroji všech mystických sil; jagat-īśvara — ó Pane vesmíru; vāsudeva — ó synu Vasudevy; akhila-āvāsa — ó útočištĕ všech bytostí; sātvatām — z yaduovské dynastie; pravara — ó nejlepší; prabho — ó Pane; tvam — Ty; ātmā — Nejvyšší Duše; sarva — všech; bhūtānām — stvořených bytostí; ekaḥ — sám; jyotiḥ — oheň; iva — jako; edhasām — ve dřevĕ na podpal; gūḍhaḥ — skrytý; guhā — v hlubinách srdce; śayaḥ — spočívající; sākṣī — svĕdek; mahā-puruṣaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; īśvaraḥ — nejvyšší vládce.

Překlad

(Nārada Muni řekl:) Ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, neomezený Pane, zdroji všech mystických sil, Pane vesmíru! Ó Vāsudevo, útočištĕ všech bytostí a nejlepší z Yaduovců! Ó Pane, jsi Nejvyšší Duše všech stvořených bytostí, spočívající neviditelnĕ v hlubinách srdce, jako oheň skrytý ve dřevĕ připraveném na podpal. Jsi svĕdek v nitru každého, Nejvyšší Osobnost a svrchované vládnoucí Božstvo.

10.37.12

Verš

ātmanātmāśrayaḥ pūrvaṁ
māyayā sasṛje guṇān
tair idaṁ satya-saṅkalpaḥ
sṛjasy atsy avasīśvaraḥ

Synonyma

ātmanā — působením své osobní energie; ātma — duše; āśrayaḥ — útočištĕ; pūrvam — nejprve; māyayā — svou tvořivou energií; sasṛje — stvořil jsi; guṇān — základní kvality hmotné přírody; taiḥ — jejich prostřednictvím; idam — tento (vesmír); satya — vždy uskutečnĕné; saṅkalpaḥ — jehož touhy; sṛjasi — tvoříš; atsi — stahuješ; avasi — a udržuješ; īśvaraḥ — vládce.

Překlad

Jsi útočištĕ všech duší, a jelikož jsi svrchovaný vládce, plníš si své touhy jednoduše svou vůlí. Působením své osobní tvořivé energie jsi na počátku projevil prvotní kvality hmotné přírody, a jejich prostřednictvím tvoříš, udržuješ a poté ničíš tento vesmír.

10.37.13

Verš

sa tvaṁ bhūdhara-bhūtānāṁ
daitya-pramatha-rakṣasām
avatīrṇo vināśāya
sādhunāṁ rakṣaṇāya ca

Synonyma

saḥ — On; tvam — Ty; bhū-dhara — jako králové; bhūtānām — kteří se objevují; daitya-pramatha-rakṣasām — různých druhů démonů; avatīrṇaḥ — sestoupil jsi; vināśāya — za účelem zničení; sādhūnām — svatých osob; rakṣaṇāya — za účelem ochrany; ca — a.

Překlad

Ty, tento stvořitel, jsi nyní sestoupil na Zemi, abys zničil démonské Daityi, Pramathy a Rākṣasy, kteří se vydávají za krále, a také proto, abys ochraňoval zbožné.

10.37.14

Verš

diṣṭyā te nihato daityo
līlayāyaṁ hayākṛtiḥ
yasya heṣita-santrastās
tyajanty animiṣā divam

Synonyma

diṣṭyā — díky (našemu) šťastnému osudu; te — Tebou; nihataḥ — zabitý; daityaḥ — démon; līlayā — jako by to byla hra; ayam — tento; haya-ākṛtiḥ — v podobĕ konĕ; yasya — jehož; heṣita — ržáním; santrastāḥ — vydĕšení; tyajanti — opouštĕjí; animiṣāḥ — polobozi; divam — nebesa.

Překlad

Ten koňský démon byl tak strašný, že jeho ržání vydĕsilo polobohy do té míry, že opustili své nebeské království. Díky našemu šťastnému osudu jsi ho však s chutí zabil, jako by to byla hra.

10.37.15-20

Verš

cāṇūraṁ muṣṭikaṁ caiva
mallān anyāṁś ca hastinam
kaṁsaṁ ca nihataṁ drakṣye
paraśvo ’hani te vibho

tasyānu śaṅkha-yavana-
murāṇāṁ narakasya ca
pārijātāpaharaṇam
indrasya ca parājayam

udvāhaṁ vīra-kanyānāṁ
vīrya-śulkādi-lakṣaṇam
nṛgasya mokṣaṇaṁ śāpād
dvārakāyāṁ jagat-pate

syamantakasya ca maṇer
ādānaṁ saha bhāryayā
mṛta-putra-pradānaṁ ca
brāhmaṇasya sva-dhāmataḥ

pauṇḍrakasya vadhaṁ paścāt
kāśi-puryāś ca dīpanam
dantavakrasya nidhanaṁ
caidyasya ca mahā-kratau

yāni cānyāni vīryāṇi
dvārakām āvasan bhavān
kartā drakṣyāmy ahaṁ tāni
geyāni kavibhir bhuvi

Synonyma

cāṇūram — Cāṇūru; muṣṭikam — Muṣṭiku; ca — a; eva — také; mallān — zápasníky; anyān — další; ca — a; hastinam — slona (Kuvalayāpīḍu); kaṁsam — krále Kaṁsu; ca — a; nihatam — zabité; drakṣye — uvidím; para-śvaḥ — pozítří; ahani — toho dne; te — Tebou; vibho — ó všemocný Pane; tasya anu — poté; śaṅkha-yavana-murāṇām — démonů Śaṅkhy (Pañcajany), Kālayavany a Mury; narakasya — Narakāsury; ca — také; pārijāta — nebeského kvĕtu pārijāta; apaharaṇam — ukradení; indrasya — Pána Indry; ca — a; parājayam — porážku; udvāham — vyženĕní; vīra — hrdinných králů; kanyānām — dcer; vīrya — svou statečností; śulka — jakožto platbou za nevĕsty; ādi — a tak dále; lakṣaṇam — charakterizované; nṛgasya — krále Nṛgy; mokṣaṇam — vysvobození; śāpāt — z jeho kletby; dvārakāyām — ve mĕstĕ Dvārace; jagat-pate — ó Pane vesmíru; syamantakasya — jménem Syamantaka; ca — a; maṇeḥ — drahokamu; ādānam — přivlastnĕní si; saha — spolu s; bhāryayā — manželkou (Jāmbavatī); mṛta — mrtvého; putra — syna; pradānam — předání; ca — a; brāhmaṇasya — brāhmaṇy; sva-dhāmataḥ — z Tvé vlastní říše (tj. ze sídla Smrti); pauṇḍrakasya — Pauṇḍraky; vadham — zabití; paścāt — poté; kāśi-puryāḥ — mĕsta Kāśī (Vārāṇasī); ca — a; dīpanam — spálení; dantavakrasya — Dantavakry; nidhanam — smrt; caidyasya — Caidyi (Śiśupāly); ca — a; mahā-kratau — bĕhem velké obĕti (Rājasūya-yajñi Mahārāje Yudhiṣṭhiry); yāni — které; ca — a; anyāni — ostatní; vīryāṇi — velké činy; dvārakām — ve Dvārace; āvasan — sídlící; bhavān — Ty; kartā — vykonáš; drakṣyāmi — uvidím; aham — já; tāni — je; geyāni — kterým je dáno být opĕvovány; kavibhiḥ — básníky; bhuvi — na této Zemi.

Překlad

Za pouhé dva dny, ó všemocný Pane, uvidím smrt Cāṇūry, Muṣṭiky a dalších zápasníků, spolu se smrtí slona Kuvalayāpīḍy i krále Kaṁsy  –  všechny Tvou rukou. Potom Tĕ uvidím zabít Kālayavanu, Muru, Naraku a démona s tĕlem lastury a také Tĕ uvidím ukrást kvĕt pārijāta a porazit Indru. Pak Tĕ uvidím, jak se ženíš s mnoha dcerami hrdinných králů poté, co jim zaplatíš svou statečností. Potom, ó Pane vesmíru, ve Dvārace vysvobodíš krále Nṛgu z kletby a přivlastníš si drahokam Syamantaka spolu s další manželkou. Přivedeš zpĕt brāhmaṇova mrtvého syna ze sídla svého služebníka Yamarāje a poté zabiješ Pauṇḍraku, spálíš mĕsto Kāśī a zničíš Dantavakru a krále Cedi bĕhem velké obĕti Rājasūya. Uvidím všechny tyto hrdinské zábavy, společnĕ s mnoha dalšími, které vykonáš bĕhem svého života ve Dvārace. Tyto zábavy jsou zde na Zemi oslavované v písních transcendentálních básníků.

10.37.21

Verš

atha te kāla-rūpasya
kṣapayiṣṇor amuṣya vai
akṣauhiṇīnāṁ nidhanaṁ
drakṣyāmy arjuna-sāratheḥ

Synonyma

atha — potom; te — Tebou; kāla-rūpasya — který přijímáš podobu času; kṣapayiṣṇoḥ — který zamýšlí uskutečnit zničení; amuṣya — (břemene) tohoto svĕta; vai — vskutku; akṣauhiṇīnām — celých armád; nidhanam — zkázu; drakṣyāmi — uvidím; arjuna sāratheḥ — způsobenou Arjunovým vozatajem.

Překlad

Poté Tĕ uvidím, až se zjevíš jako zosobnĕný čas a budeš sloužit jako Arjunův vozataj a ničit celé armády vojáků, abys zbavil Zemi jejího břemene.

10.37.22

Verš

viśuddha-vijñāna-ghanaṁ sva-saṁsthayā
samāpta-sarvārtham amogha-vāñchitam
sva-tejasā nitya-nivṛtta-māyā-
guṇa-pravāhaṁ bhagavantam īmahi

Synonyma

viśuddha — dokonale čistým; vijñāna — duchovním vĕdomím; ghanam — oplývající; sva-saṁsthayā — ve své původní totožnosti; samāpta — již splnĕné; sarva — ve všech; artham — zámĕrech; amogha — nikdy nezmařené; vāñchitam — jehož touhy; sva-tejasā — působením své vlastní energie; nitya — vĕčnĕ; nivṛtta — zdržující se; māyā — klamné, hmotné energie; guṇa — projevených kvalit; pravāham — proudu součinnosti; bhagavantam — k Nejvyšší Osobnosti Božství; īmahi — uchylme se.

Překlad

Vyhledejme útočištĕ u Tebe, Nejvyšší Osobnosti Božství. Oplýváš dokonale čistým duchovním vĕdomím a vždy si uchováváš svou původní totožnost. Jelikož Tvou vůli nikdy nic nemaří, již jsi dosáhl všeho, po čem se dá toužit, a působením své duchovní energie vĕčnĕ setrváváš mimo proud kvalit iluze.

10.37.23

Verš

tvām īśvaraṁ svāśrayam ātma-māyayā
vinirmitāśeṣa-viśeṣa-kalpanam
krīḍārtham adyātta-manuṣya-vigrahaṁ
nato ’smi dhuryaṁ yadu-vṛṣṇi-sātvatām

Synonyma

tvām — Tobĕ; īśvaram — nejvyššímu vládci; sva-āśrayam — spočívajícímu sám v sobĕ; ātma — Tvou vlastní; māyayā — tvořivou energií; vinirmita — vytvořená; aśeṣa — neomezená; viśeṣa — konkrétní; kalpanam — uspořádání; krīḍa — hře; artham — kvůli; adya — nyní; ātta — přijal jsi; manuṣya — mezi lidmi; vigraham — bitvu; nataḥ — sklonĕný; asmi — jsem; dhuryam — před nejvĕtším; yadu-vṛṣṇi-sātvatām — z dynastií Yaduovců, Vṛṣṇiovců a Sātvatů.

Překlad

Klaním se Ti, nejvyššímu vládci, který závisíš jen sám na sobĕ. Svou energií jsi vytvořil neomezená konkrétní uspořádání v tomto vesmíru. Nyní ses zjevil jako nejvĕtší hrdina mezi Yaduovci, Vṛṣṇiovci a Sātvaty a rozhodl ses zapojit do lidské bitvy.

10.37.24

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ yadu-patiṁ kṛṣṇaṁ
bhāgavata-pravaro muniḥ
praṇipatyābhyanujñāto
yayau tad-darśanotsavaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; yadu-patim — hlavnímu z Yaduovců; kṛṣṇam — Pánu Kṛṣṇovi; bhāgavata — z oddaných; pravaraḥ — nejpřednĕjší; muniḥ — mudrc Nārada; praṇipatya — poté, co se uctivĕ poklonil; abhyanujñātaḥ — když dostal souhlas odejít; yayau — šel; tat — Jeho, Kṛṣṇy; darśana — díky spatření; utsavaḥ — zažívající velkou radost.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Nārada takto oslovil Pána Kṛṣṇu, vůdce yaduovské dynastie, poklonil se Mu na projev úcty. Potom se tento vznešený mudrc a významný oddaný s Pánem rozloučil a odešel, plný radosti z toho, že Ho spatřil na vlastní oči.

10.37.25

Verš

bhagavān api govindo
hatvā keśinam āhave
paśūn apālayat pālaiḥ
prītair vraja-sukhāvahaḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; api — a; govindaḥ — Govinda; hatvā — poté, co zabil; keśinam — démona Keśīho; āhave — v boji; paśūn — zvířata; apālayat — pásl; pālaiḥ — s pasáčky; prītaiḥ — kteří byli rádi; vraja — obyvatelům Vṛndāvanu; sukha — štĕstí; āvahaḥ — přinášející.

Překlad

Po zabití démona Keśīho v boji Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, dál pásl krávy a ostatní zvířata ve společnosti svých veselých přátel pasáčků. Tak přinášel štĕstí všem obyvatelům Vṛndāvanu.

10.37.26

Verš

ekadā te paśūn pālāś’
cārayanto ’dri-sānuṣu
cakrur nilāyana-krīḍāś
cora-pālāpadeśataḥ

Synonyma

ekadā — jednoho dne; te — oni; paśūn — zvířata; pālāḥ — pasáčkové; cārayantaḥ — pasoucí; adri — hory; sānuṣu — na úbočích; cakruḥ — hráli; nilāyana — „na kradení a ukrývání“; krīḍāḥ — hry; cora — zlodĕjů; pāla — a ochránců; apadeśataḥ — hrající úlohy.

Překlad

Jednoho dne při pasení zvířat na úbočích hory hráli pasáčkové hru na kradení a ukrývání, při níž si rozdĕlovali úlohy zlodĕjů a ochránců.

10.37.27

Verš

tatrāsan katicic corāḥ
pālāś ca katicin nṛpa
meṣāyitāś ca tatraike
vijahrur akuto-bhayāḥ

Synonyma

tatra — v té; āsan — byli; katicit — nĕkteří; corāḥ — zlodĕji; pālāḥ — ochránci; ca — a; katicit — nĕkteří; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); meṣāyitāḥ — hrající ovce; ca — a; tatra — tam; eke — nĕkteří z nich; vijahruḥ — hráli; akutaḥ-bhayāḥ — beze strachu.

Překlad

V té hře, ó králi, hráli nĕkteří zlodĕje, jiní ovčáky a ještĕ jiní ovce. Hráli si šťastnĕ, bez obav z nebezpečí.

10.37.28

Verš

maya-putro mahā-māyo
vyomo gopāla-veṣa-dhṛk
meṣāyitān apovāha
prāyaś corāyito bahūn

Synonyma

maya-putraḥ — syn démona Mayi; mahā māyaḥ — mocný čarodĕj; vyomaḥ — jménem Vyoma; gopāla — pasáčka; veṣa — přestrojení; dhṛk — který na sebe vzal; meṣāyitān — ty, kteří hráli ovce; apovāha — odvedl; prāyaḥ — témĕř všechny; corāyitaḥ — předstírající, že hraje zlodĕje; bahūn — mnohé.

Překlad

Tehdy se na scénĕ objevil mocný čarodĕj jménem Vyoma, syn démona Mayi. V převleku za pasáčka předstíral, že se zapojil do hry jako zlodĕj, a začal unášet vĕtšinu pasáčků, kteří hráli ovce.

10.37.29

Verš

giri-daryāṁ vinikṣipya
nītaṁ nītaṁ mahāsuraḥ
śilayā pidadhe dvāraṁ
catuḥ-pañcāvaśeṣitāḥ

Synonyma

giri — hory; daryām — do jeskynĕ; vinikṣipya — uvrhávající; nītam nītam — postupnĕ je přivádĕjící; mahā-asuraḥ — velký démon; śilayā — balvanem; pidadhe — zatarasil; dvāram — vchod; catuḥ-pañca — čtyři nebo pĕt; avaśeṣitāḥ — zůstalo.

Překlad

Postupnĕ ten velký démon unášel víc a víc pasáčků a uvrhal je do jeskynĕ v hoře, kterou uzavíral balvanem. Nakonec ve hře zůstali jen čtyři nebo pĕt chlapců hrajících ovce.

10.37.30

Verš

tasya tat karma vijñāya
kṛṣṇaḥ śaraṇa-daḥ satām
gopān nayantaṁ jagrāha
vṛkaṁ harir ivaujasā

Synonyma

tasya — jeho, Vyomāsury; tat — toto; karma — počínání; vijñāya — plnĕ chápající; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; śaraṇa — útočištĕ; daḥ — dárce; satām — svatým oddaným; gopān — pasáčky; nayantam — který vedl; jagrāha — chytil; vṛkam — vlka; hariḥ — lev: iva  –  jako; ojasā — silou.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, jenž poskytuje útočištĕ všem svatým oddaným, dokonale rozumĕl tomu, co Vyomāsura dĕlal. Když démon odvádĕl další pasáčky, Kṛṣṇa ho silou chytil, tak jako lev chytí vlka.

10.37.31

Verš

sa nijaṁ rūpam āsthāya
girīndra-sadṛśaṁ balī
icchan vimoktum ātmānaṁ
nāśaknod grahaṇāturaḥ

Synonyma

saḥ — on, démon; nijam — svou původní; rūpam — podobu; āsthāya — poté, co přijal; giri-indra — královská hora; sadṛśam — jako; balī — mocný; icchan — chtĕjící; vimoktum — vysvobodit; ātmānam — sebe; na aśaknot — nedokázal; grahaṇa — tím, že byl pevnĕ držen; āturaḥ — oslabený.

Překlad

Démon přijal svou původní podobu, velkou a mocnou jako vysoká hora. Přestože se však ze všech sil snažil vysvobodit, nedokázal to, neboť v Pánovĕ pevném sevření přišel o svou sílu.

10.37.32

Verš

taṁ nigṛhyācyuto dorbhyāṁ
pātayitvā mahī-tale
paśyatāṁ divi devānāṁ
paśu-māram amārayat

Synonyma

tam — jeho; nigṛhya — když pevnĕ držel; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; dorbhyām — svými pažemi; pātayitvā — poté, co způsobil jeho pád; mahī-tale — na zem; paśyatām — zatímco přihlíželi; divi — na nebeských planetách; devānām — polobozi; paśu-māram — jak se zabíjí obĕtní zvíře; amārayat — zabil ho.

Překlad

Pán Acyuta sevřel Vyomāsuru mezi svými pažemi a shodil ho na zem. Před zraky polobohů na nebesích ho potom Kṛṣṇa zabil stejnĕ, jako se zabíjí obĕtní zvíře.

Význam

Ācāryové nám sdĕlují, že obĕtní zvířata se zabíjela uškrcením.

10.37.33

Verš

guhā-pidhānaṁ nirbhidya
gopān niḥsārya kṛcchrataḥ
stūyamānaḥ surair gopaiḥ
praviveśa sva-gokulam

Synonyma

guhā — jeskynĕ; pidhānam — zátaras; nirbhidya — poté, co rozbil; gopān — pasáčky; niḥsārya — poté, co vyvedl; kṛcchrataḥ — z nebezpečného místa; stūyamānaḥ — oslavovaný; suraiḥ — polobohy; gopaiḥ — a pasáčky; praviveśa — vstoupil; sva — své; gokulam — do vesnice pastevců.

Překlad

Kṛṣṇa pak rozbil balvan uzavírající vchod do jeskynĕ a vyvedl uvĕznĕné pasáčky do bezpečí. Potom se vrátil do své pastevecké vesnice, Gokuly, zatímco polobozi a pasáčci opĕvovali Jeho slávu.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Zabití démonů Keśīho a Vyomy.“

KAPITOLA TŘICÁTÁ OSMÁ

Akrūrův příjezd do Vṛndāvanu

10.38.1

Verš

śrī-śuka uvāca
akrūro ’pi ca tāṁ rātriṁ
madhu-puryāṁ mahā-matiḥ
uṣitvā ratham āsthāya
prayayau nanda-gokulam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; akrūraḥ — Akrūra; api ca — a; tām — tu; rātrim — noc; madhu-puryām — ve mĕstĕ Mathuře; mahā-matiḥ — velkodušný; uṣitvā — poté, co strávil; ratham — do svého kočáru; āsthāya — poté, co nastoupil; prayayau — vydal se; nanda-gokulam — do pastevecké vesnice Nandy Mahārāje.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co velkodušný Akrūra strávil noc ve mĕstĕ Mathuře, nastoupil do svého kočáru a vydal se do pastevecké vesnice Nandy Mahārāje.

Význam

Král Kaṁsa nařídil Akrūrovi jet do Vṛndāvanu na Ekādaśī bĕhem tmavé poloviny védského mĕsíce Phālguna. Po noci strávené v Mathuře vyjel Akrūra brzy ráno příštího dne. Toho rána ve Vṛndāvanu pronášel Nārada své modlitby ke Kṛṣṇovi a odpoledne se tam odehrálo zabití démona Vyomy. Za soumraku přijel Akrūra do Pánovy vesnice.

10.38.2

Verš

gacchan pathi mahā-bhāgo
bhagavaty ambujekṣaṇe
bhaktiṁ parām upagata
evam etad acintayat

Synonyma

gacchan — cestující; pathi — po cestĕ; mahā-bhāgaḥ — velice požehnaný; bhagavati — vůči Nejvyšší Osobnosti Božství; ambuja-īkṣaṇe — Pánu s lotosovýma očima; bhaktim — oddanost; parām — výjimečnou; upagataḥ — prožíval; evam — takto; etat — toto (následující); acintayat — probíral v mysli.

Překlad

Cestou pociťoval Akrūra, velká duše, nesmírnou oddanost Osobnosti Božství s lotosovýma očima, a začal takto uvažovat:

10.38.3

Verš

kiṁ mayācaritaṁ bhadraṁ
kiṁ taptaṁ paramaṁ tapaḥ
kiṁ vāthāpy arhate dattaṁ
yad drakṣyāmy adya keśavam

Synonyma

kim — jaké; mayā — mnou; ācaritam — byly vykonány; bhadram — dobré skutky; kim — jaká; taptam — protrpĕná; paramam — strohá; tapaḥ — askeze; kim — jaké; vā — nebo také; atha api — jinak; arhate — provedené uctívání; dattam — darované almužny; yat — díky nimž; drakṣyāmi — uvidím; adya — dnes; keśavam — Pána Kṛṣṇu.

Překlad

(Śrī Akrūra přemýšlel:) Jaké zbožné činy jsem vykonal, jakou strohou askezi jsem podstoupil, jaké jsem provádĕl uctívání nebo rozdával almužny, že dnes uvidím Pána Keśavu?

10.38.4

Verš

mamaitad durlabhaṁ manya
uttamaḥ-śloka-darśanam
viṣayātmano yathā brahma-
kīrtanaṁ śūdra-janmanaḥ

Synonyma

mama — mé; etat — toto; durlabham — obtížné dosáhnout; manye — uvažuji; uttamaḥ-śloka — Nejvyššího Pána, který je oslavován vybranou poezií; darśanam — spatření; viṣaya-ātmanaḥ — pro toho, kdo je pohroužený v uspokojování smyslů; yathā — tak jako; brahma — Véd; kīrtanam — pronášení; śūdra — jako človĕk nízkého původu; janmanaḥ — tím, kdo se narodil.

Překlad

Jelikož jsem materialista pohroužený jen v uspokojování smyslů, myslím si, že získat tuto příležitost vidĕt Pána Uttamaḥśloku je pro mĕ stejnĕ obtížné, jako by bylo pro človĕka s původem śūdry získat svolení pronášet védské mantry.

10.38.5

Verš

maivaṁ mamādhamasyāpi
syād evācyuta-darśanam
hriyamāṇaḥ kala-nadyā
kvacit tarati kaścana

Synonyma

mā evam — nemĕl bych takto uvažovat; mama — pro mĕ; adhamasya — nanejvýš pokleslého; api — dokonce; syāt — může nastat; eva — jistĕ; acyuta — neklesajícího Pána; darśanam — spatření; hriyamāṇaḥ — unášený; kāla — času; nadyā — řekou; kvacit — nĕkdy; tarati — dosáhne břehu; kaścana — nĕkdo.

Překlad

Dost však tĕchto myšlenek! Koneckonců i pokleslá duše jako já může mít možnost spatřit Nejvyššího Pána, jenž nikdy neklesá, neboť jedna z podmínĕných duší unášených řekou času může také nĕkdy dosáhnout břehu.

10.38.6

Verš

mamādyāmaṅgalaṁ naṣṭaṁ
phalavāṁś caiva me bhavaḥ
yan namasye bhagavato
yogi-dhyeyānghri-paṅkajam

Synonyma

mama — mé; adya — dnes; amaṅgalam — nepříznivé hříšné reakce; naṣṭam — zničené; phala-vān — přinášející plody; ca — a; eva — vskutku; me — mé; bhavaḥ — zrození; yat — jelikož; namasye — pokloním se; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; yogi-dhyeya — o nichž meditují yogī; aṅghri — nohám; paṅkajam — podobným lotosu.

Překlad

Dnes byly zničeny všechny mé hříšné reakce a mé zrození získalo smysl, jelikož se pokloním lotosovým nohám Nejvyššího Pána, o kterých mystičtí yogī meditují.

10.38.7

Verš

kaṁso batādyākṛta me ’ty-anugrahaṁ
drakṣye ’ṅghri-padmaṁ prahito ’munā hareḥ
kṛtāvatārasya duratyayaṁ tamaḥ
pūrve ’taran yan-nakha-maṇḍala-tviṣā

Synonyma

kaṁsaḥ — král Kaṁsa; bata — vskutku; adya — dnes; akṛta — prokázal; me — mi; ati-anugraham — nesmírnou laskavost; drakṣye — uvidím; aṅghri-padmam — lotosové nohy; prahitaḥ — poslaný; amunā — jím; hareḥ — Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství; kṛta — který sehrál; avatārasya — svůj příchod do tohoto svĕta; duratyayam — nepřekonatelnou; tamaḥ — temnotu hmotné existence; pūrve — osoby v minulosti; ataran — překonaly; yat — jejichž; nakha-maṇḍala — řady nehtů; tviṣā — díky záři.

Překlad

Dnes mi král Kaṁsa vskutku prokázal nesmírnou milost tím, že mĕ poslal, abych vidĕl lotosové nohy Pána Hariho, který se nyní zjevil v tomto svĕtĕ. Díky samotné záři Jeho nehtů překonalo již mnoho duší v minulosti nepřekonatelnou temnotu hmotné existence a dosáhlo osvobození.

Význam

Akrūra zaznamenal, jak je ironické, že mu závistivý, démonský Kaṁsa dal tak výjimečné požehnání tím, že ho poslal, aby mohl vidĕt Nejvyššího Pána Kṛṣṇu.

10.38.8

Verš

yad arcitaṁ brahma-bhavādibhiḥ suraiḥ
śriyā ca devyā munibhiḥ sa-sātvataiḥ
go-cāraṇāyānucaraiś carad vane
yad gopikānāṁ kuca-kuṅkumāṅkitam

Synonyma

yat — které (lotosové nohy); arcitam — uctívané; brahma-bhava — Brahmou a Śivou; ādibhiḥ — a ostatními; suraiḥ — polobohy; śriyā — Śrī; ca — také; devyā — bohyní štĕstí; munibhiḥ — mudrci; sa-sātvataiḥ — společnĕ s oddanými; go — krav; cāraṇāya — za účelem pasení; anucaraiḥ — se svými společníky; carat — pohybující se; vane — lesem; yat — které; gopikānām — pasaček; kuca — z ňader; kuṅkuma — červeným kuṅkumovým práškem; aṅkitam — umazané.

Překlad

Tyto lotosové nohy uctívají Brahmā, Śiva a všichni ostatní polobozi, bohynĕ štĕstí a také velcí mudrci a vaiṣṇavové. Na tĕchto lotosových nohách Pán chodí lesem, když pase krávy se svými společníky, a tyto nohy jsou potřené kuṅkumou z ňader gopī.

10.38.9

Verš

drakṣyāmi nūnaṁ su-kapola-nāsikaṁ
smitāvalokāruṇa-kañja-locanam
mukhaṁ mukundasya guḍālakāvṛtaṁ
pradakṣiṇaṁ me pracaranti vai mṛgāḥ

Synonyma

drakṣyāmi — uvidím; nūnam — jistĕ; su — krásné; kapola — jehož tváře; nāsikam — a nos; smita — usmĕvavými; avaloka — s pohledy; aruṇa — načervenalé; kañja — podobné lotosu; locanam — oči; mukham — obličej; mukundasya — Pána Kṛṣṇy; guḍa — kadeřavými; alaka — vlasy; āvṛtam — lemovaný; pradakṣiṇam — obřadné obcházení po smĕru hodinových ručiček; me — mĕ; pracaranti — provádĕjí; vai — vskutku; mṛgāḥ — jeleni.

Překlad

Jistĕ uvidím obličej Pána Mukundy, protože mĕ nyní jeleni míjejí po mé pravé stranĕ. Ten obličej, lemovaný kadeřavými vlasy, zkrášlují Jeho přitažlivé tváře a nos, usmĕvavé pohledy a načervenalé lotosové oči.

Význam

Akrūra vidĕl příznivé znamení  –  jeleni ho míjeli po jeho pravé stranĕ  –  a tak si byl jistý, že Nejvyššího Pána Kṛṣṇu uvidí.

10.38.10

Verš

apy adya viṣṇor manujatvam īyuṣo
bhārāvatārāya bhuvo nijecchayā
lāvaṇya-dhāmno bhavitopalambhanaṁ
mahyaṁ na na syāt phalam añjasā dṛśaḥ

Synonyma

api — navíc; adya — dnes; viṣṇoḥ — Nejvyššího Pána Viṣṇua; manujatvam — podobu lidské bytosti; īyuṣaḥ — který přijal; bhāra — břemene; avatārāya — kvůli zmenšení; bhuvaḥ — Zemĕ; nija — vlastní; icchayā — na základĕ touhy; lāvaṇya — krásy; dhāmnaḥ — sídla; bhavitā — bude; upalambhanam — vnímání; mahyam — pro mĕ; na — není to tak; na syāt — že se to nestane; phalam — plod; añjasā — přímo; dṛśaḥ — zraku.

Překlad

Uvidím Nejvyššího Pána Viṣṇua, pokladnici veškeré krásy, jenž ze své sladké vůle teď přijal lidskou podobu, aby zbavil Zemi jejího břemene. Mé oči tedy určitĕ dosáhnou dokonalosti své existence, a nikdo nemůže říct, že ne.

10.38.11

Verš

ya īkṣitāhaṁ-rahito ’py asat-satoḥ
sva-tejasāpāsta-tamo-bhidā-bhramaḥ
sva-māyayātman racitais tad-īkṣayā
prāṇākṣa-dhībhiḥ sadaneṣv abhīyate

Synonyma

yaḥ — kdo; īkṣitā — svĕdek; aham — falešného ega; rahitaḥ — prostý; api — přesto; asat-satoḥ — hmotných výtvorů a příčin; sva-tejasā — svou osobní energií; apāsta — když rozptýlil; tamaḥ — temnotu nevĕdomosti; bhidā — představu oddĕlenosti; bhramaḥ — a zmatenost; sva-māyayā — Jeho hmotnou tvořivou energií; ātman — v Nĕm samotném; racitaiḥ — tĕmi, kdo jsou vytvořeni (živými bytostmi); tat-īkṣayā — Jeho pohledem na Māyu; prāṇa — podle životních vzduchů; akṣa — smyslů; dhībhiḥ — a inteligence; sadaneṣu — v tĕlech živých bytostí; abhīyate — je domýšlena Jeho přítomnost.

Překlad

On je svĕdkem hmotné příčiny a následku, ale nikdy nepodléhá té iluzi, že by se s nimi ztotožňoval. Svou vnitřní energií rozptyluje temnotu oddĕlenosti a zmatenosti. Individuální duše v tomto svĕtĕ, které se zde projeví, když On pohlédne na svou hmotnou tvořivou energii, Ho nepřímo vnímají v činnostech svých životních vzduchů, smyslů a inteligence.

Význam

V tomto verši Akrūra ustanovuje všemocné postavení Nejvyššího Pána, jehož zanedlouho ve Vṛndāvanu uvidí. Iluzorní představa oddĕlenosti od Pána je popsána v jedenáctém zpĕvu Bhāgavatamu (11.2.37): bhayaṁ dvitīyābhiniveśataḥ syād īśād apetasya viparyayo 'smṛtiḥ. Přestože veškerá existence vyvĕrá z Absolutní Pravdy, Kṛṣṇy, představujeme si „nĕco druhého“, tento hmotný svĕt jako zcela oddĕlený od Pánovy existence. S touto mentalitou se snažíme zkoumat to „nĕco druhého“ za účelem našeho smyslového požitku. Psychologickou oporou hmotného života je tedy iluze, že tento svĕt je nĕjakým způsobem oddĕlený od Boha, a tudíž určený pro náš požitek.

Ironií je, že neosobní filozofové ve svém přísném zříkání se tohoto svĕta tvrdí, že je zcela iluzorní a naprosto oddĕlený od Absolutního. Bohužel tento umĕlý pokus zbavit tento svĕt jeho božské povahy nebo, jinými slovy, jeho vztahu k Bohu nevede lidi k tomu, aby se ho zcela zřekli, ale aby se naopak snažili si ho užívat. I když je pravda, že tento svĕt je dočasný, a proto v jednom smyslu iluzorní, mechanismem iluze je duchovní energie Nejvyššího Pána. Když si to uvĕdomíme, mĕli bychom okamžitĕ přestat s jakoukoliv snahou tento svĕt vykořisťovat; naopak bychom ho mĕli uznat za energii Boha. Svých hmotných tužeb se ve skutečnosti vzdáme jedinĕ tehdy, když pochopíme, že tento svĕt patří Bohu, a není tedy určený pro naše sobecké uspokojování.

Slovo abhīyate se zde vztahuje na proces domýšlení si přítomnosti Pána pomocí meditativního sebepozorování. Tento proces je také popsán ve druhém zpĕvu Bhāgavatamu (2.2.35):

bhagavān sarva-bhūteṣu
lakṣitaḥ svātmanā hariḥ
dṛśyair buddhy-ādibhir draṣṭā
lakṣaṇair anumāpakaiḥ

„Osobnost Božství, Pán Śrī Kṛṣṇa, se nachází v každé živé bytosti společnĕ s individuální duší. To je možné vnímat a představit se podle nám dané schopnosti vidĕt a za pomoci inteligence.“

Akrūra prohlašuje, že Pán je prostý sobecké pýchy, jež postihuje obyčejnou, vtĕlenou duši. Přesto Pán vypadá, že je vtĕlený jako všichni ostatní, a proto by nĕkdo mohl nesouhlasit s tvrzením, že je prostý sobectví. Śrīla Viśvanātha Cakravartī tuto otázku komentuje: „Jak můžeme rozlišit mezi tím, zda nejsme nebo jsme ovlivnĕni falešným egem? ,Pokud je nĕjaká živá bytost v tĕle,̀ (namítá odpůrce,) ,bude se nutnĕ utkávat s neštĕstím a zmateností, které se v nĕm objevují, jako když nĕkdo žije v domĕ, tak také není možné, že by nevnímal tmu, teplo a chlad, které se v nĕm vyskytují, ať je k domu připoutaný, nebo ne.̀ Zde je odpovĕď na tuto námitku: Svou vnitřní energií Pán rozptyluje temnotu nevĕdomosti i pocity oddĕlenosti a zmatenosti, které nevĕdomost vytváří.“

10.38.12

Verš

yasyākhilāmīva-habhiḥ su-maṅgalaiḥ
vāco vimiśrā guṇa-karma-janmabhiḥ
prāṇanti śumbhanti punanti vai jagat
yās tad-viraktāḥ śava-śobhanā matāḥ

Synonyma

yasya — jehož; akhila — všechny; amīva — hříchy; habhiḥ — které ničí; su-maṅgalaiḥ — nanejvýš příznivá; vācaḥ — slova; vimiśrāḥ — spojená; guṇa — s vlastnostmi; karma — činnostmi; janmabhiḥ — a inkarnacemi; prāṇanti — oživují; śumbhanti — zkrášlují; punanti — a očišťují; vai — vskutku; jagat — celý vesmír; yāḥ — která (slova); tat — tĕchto; viraktāḥ — prostá; śava — mrtvoly; śobhanāḥ — (jako) zdobení; matāḥ — považována.

Překlad

Vlastnosti, činnosti a zjevení Nejvyššího Pána ničí všechny hříchy a tvoří veškeré štĕstí, a slova, jimiž jsou popisovány, oživují, zkrášlují a očišťují svĕt. Na druhou stranu slova prostá Jeho slávy jsou jako ozdoby na mrtvém tĕle.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vznáší tuto možnou námitku: Jak se může ten, kdo je prostý obyčejného ega a plnĕ vnitřnĕ spokojený, vĕnovat nĕjakým zábavám? Zde je dána odpovĕď. Pán Kṛṣṇa jedná na čisté, duchovní úrovni pro potĕšení svých milujících oddaných, a ne aby dosáhl nĕjakého svĕtského uspokojení.

10.38.13

Verš

sa cāvatīrṇaḥ kila sātvatānvaye
sva-setu-pālāmara-varya-śarma-kṛt
yaśo vitanvan vraja āsta īśvaro
gāyanti devā yad aśeṣa-maṅgalam

Synonyma

saḥ — On; ca — a; avatīrṇaḥ — poté, co sestoupil; kila — vskutku; sātvata — Sātvatů; anvaye — v dynastii; sva — Jeho vlastní; setu — zásady náboženství; pāla — kteří udržují; amara-varya — hlavních polobohů; śarma — potĕšení; kṛt — tvořící; yaśaḥ — svou slávu; vitanvan — šířící; vraje — ve Vraji; āste — je přítomný; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán; gāyanti — zpívají; devāḥ — polobozi; yat — o níž (slávĕ); aśeṣa-maṅgalam — dokonale příznivé.

Překlad

Ten samý Nejvyšší Pán sestoupil do dynastie Sātvatů, aby potĕšil vznešené polobohy, kteří udržují zásady náboženství, jež vytvořil. Sídlí ve Vṛndāvanu a šíří svou slávu, kterou polobozi oslavují písní a která přináší příznivé vyhlídky všem.

10.38.14

Verš

taṁ tv adya nūnaṁ mahatāṁ gatiṁ guruṁ
trailokya-kāntaṁ dṛśiman-mahotsavam
rūpaṁ dadhānaṁ śriya īpsitāspadaṁ
drakṣye mamāsann uṣasaḥ su-darśanāḥ

Synonyma

tam — Jeho; tu — přesto; adya — dnes; nūnam — jistĕ; mahatām — velkých duší; gatim — cíl; gurum — a duchovní mistr; trai-lokya — všech tří svĕtů; kāntam — skutečná krása; dṛśi-mat — pro všechny, kdo mají oči; mahā-utsavam — velký svátek; rūpam — svou osobní podobu; dadhānam — projevující; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; īpsita — kýžené; āspadam — útočištĕ; drakṣye — uvidím; mama — mé; āsan — staly se; uṣasaḥ — úsvity; su-darśanāḥ — nadĕjné na pohled.

Překlad

Dnes jistĕ spatřím Jeho, cíl a duchovního mistra velkých duší. Pohled na Nĕho přináší radost všem, kdo mají oči, neboť On je skutečnou krásou vesmíru. Vždyť Jeho osobní podoba je vytoužené útočištĕ bohynĕ štĕstí! Teď jsou všechny úsvity mého života plné nadĕje.

10.38.15

Verš

athāvarūḍhaḥ sapadīśayo rathāt
pradhāna-puṁsoś caraṇaṁ sva-labdhaye
dhiyā dhṛtaṁ yogibhir apy ahaṁ dhruvaṁ
namasya ābhyāṁ ca sakhīn vanaukasaḥ

Synonyma

atha — potom; avarūḍhaḥ — když sestoupím; sapadi — ihned; īśayoḥ — obou Pánů; rathāt — ze svého kočáru; pradhāna-puṁsoḥ — Nejvyšších Osobností; caraṇam — k nohám; sva-labdhaye — pro seberealizaci; dhiyā — jejich inteligencí; dhṛtam — pevnĕ držené; yogibhiḥ — mystickými yogīmi; api — dokonce; aham — já; dhruvam — jistĕ; namasye — pokloním se; ābhyām — s Nimi; ca — také; sakhīn — přátelům; vana-okasaḥ — obyvatelům lesa.

Překlad

Potom ihned sestoupím ze svého kočáru a pokloním se lotosovým nohám Kṛṣṇy a Balarāmy, Nejvyšších Osobností Božství. Tĕm samým nohám, které velcí mystičtí yogī usilující o seberealizaci chovají ve svých myslích. Pokloním se také pasáčkům, kteří jsou přáteli obou Pánů, a všem ostatním obyvatelům Vṛndāvanu.

10.38.16

Verš

apy aṅghri-mūle patitasya me vibhuḥ
śirasy adhāsyan nija-hasta-paṅkajam
dattābhayaṁ kāla-bhujāṅga-raṁhasā
prodvejitānāṁ śaraṇaiṣiṇāṁ ṇṛnām

Synonyma

api — dále; aṅghri — Jeho nohou; mūle — u chodidel; patitasya — který padl; me — moji; vibhuḥ — všemocný Pán; śirasi — na hlavu; adhāsyat — položí; nija — svou vlastní; hasta — ruku; paṅkajam — podobnou lotosu; datta — která udílí; abhayam — nebojácnost; kāla — času; bhuja-aṅga — hada; raṁhasā — rychlostí; prodvejitānām — které jsou velmi rozrušené; śaraṇa — útočištĕ; eṣiṇām — hledajícím; nṛṇām — osobám.

Překlad

Až padnu k Jeho nohám, všemocný Pán mi položí na hlavu svou lotosovou ruku, která zbavuje veškerého strachu ty, kdo u Nĕho hledají útočištĕ, jelikož jsou velmi rozrušení z mocného hada času.

10.38.17

Verš

samarhaṇaṁ yatra nidhāya kauśikas
tathā baliś cāpa jagat-trayendratām
yad vā vihāre vraja-yoṣitāṁ śramaṁ
sparśena saugandhika-gandhy apānudat

Synonyma

samarhaṇam — uctivé almužny; yatra — do níž; nidhāya — vložením; kauśikaḥ — Purandara; tathā — jakož i; baliḥ — Bali Mahārāja; ca — také; āpa — dosáhli; jagat — svĕtů; traya — tří; indratām — vlády (jako Indra, král nebes); yat — která (lotosová ruka Pána); vā — a; vihāre — bĕhem zábav (tance rāsa); vraja-yoṣitām — žen z Vraji; śramam — únavu; sparśena — jejich dotekem; saugandhika — jako voňavá kvĕtina; gandhi — vonící; apānudat — setřela.

Překlad

Díky almužnĕ vložené do té lotosové ruky získali Purandara a Bali postavení Indry, krále nebes, a když bĕhem blažených zábav tance rāsa Pán setřel pot gopī a zbavil je únavy, učinil dotek jejich tváří tu ruku voňavou jako sladce vonící kvĕtinu.

Význam

Purāṇy nazývají lotos v jezeře Mānasa-sarovara saugandhika. Lotosová ruka Pána Kṛṣṇy získala vůni této kvĕtiny dotekem krásných tváří gopī. Tato konkrétní příhoda, která se odehrála bĕhem rāsa-līly, je popsána ve třicáté třetí kapitole desátého zpĕvu.

10.38.18

Verš

na mayy upaiṣyaty ari-buddhim acyutaḥ
kaṁsasya dūtaḥ prahito ’pi viśva-dṛk
yo ’ntar bahiś cetasa etad īhitaṁ
kṣetra-jña īkṣaty amalena cakṣuṣā

Synonyma

na — ne; mayi — ke mnĕ; upaiṣyati — vyvine; ari — nepřátelství; buddhim — postoj; acyutaḥ — neklesající Pán; kaṁsasya — Kaṁsy; dūtaḥ — posel; prahitaḥ — vyslaný; api — ačkoliv; viśva — všeho; dṛk — svĕdek; yaḥ — jenž; antaḥ — uvnitř; bahiḥ — i vnĕ; cetasaḥ — srdce; etat — tohoto; īhitam — vše, co se dĕje; kṣetra — pole (hmotného tĕla); jñaḥ — znalec; īkṣati — vidí; amalena — s dokonalým; cakṣuṣā — zrakem.

Překlad

Neklesající Pán mĕ nebude považovat za nepřítele, i když mĕ sem vyslal Kaṁsa jako svého posla. Vševĕdoucí Pán je ostatnĕ skutečný znalec pole tohoto hmotného tĕla a se svým dokonalým zrakem je svĕdkem, vnĕ i uvnitř, všeho úsilí, které srdce podmínĕné duše vyvíjí.

Význam

Vševĕdoucí Pán Kṛṣṇa vĕdĕl, že Akrūra je Kaṁsův přítel pouze navenek. Niternĕ byl vĕčným oddaným Pána Kṛṣṇy.

10.38.19

Verš

apy aṅghri-mūle ’vahitaṁ kṛtāñjaliṁ
mām īkṣitā sa-smitam ārdrayā dṛśā
sapady apadhvasta-samasta-kilbiṣo
voḍhā mudaṁ vīta-viśaṅka ūrjitām

Synonyma

api — a; aṅghri — Jeho nohou; mūle — u chodidel; avahitam — soustředĕného; kṛta-añjalim — se sepjatýma rukama; mām — na mĕ; īkṣitā — pohlédne; sasmitam — usmĕvavým; ārdrayā — láskyplným; dṛśā — pohledem; sapadi — ihned; apadhvasta — vykořenĕné; samasta — veškeré; kilbiṣaḥ — znečištĕní; voḍhā — dosáhnu; mudam — štĕstí; vīta — zbavený; viśaṅkaḥ — pochyb; ūrjitām — hlubokého.

Překlad

Upře na mĕ tedy svůj usmĕvavý, láskyplný pohled, zatímco já budu soustředĕný, se sepjatýma rukama ležet u Jeho nohou a klanĕt se Mu. Tehdy bude veškeré mé znečištĕní ihned rozptýlené, zbavím se všech pochyb a pocítím tu nejhlubší blaženost.

10.38.20

Verš

suhṛttamaṁ jñātim ananya-daivataṁ
dorbhyāṁ bṛhadbhyāṁ parirapsyate ’tha mām
ātmā hi tīrthī-kriyate tadaiva me
bandhaś ca karmātmaka ucchvasity ataḥ

Synonyma

suhṛt-tamam — nejlepšího z přátel; jñātim — člena rodiny; ananya — výhradní; daivatam — (který Ho má) za cíl svého uctívání; dorbhyām — svými dvĕma pažemi; bṛhadbhyām — velkými; parirapsyate — obejme; atha — potom; mām — mĕ; ātmā — tĕlo; hi — vskutku; tīrthī — posvĕcené; kriyate — stane se; tadā eva — právĕ tehdy; me — má; bandhaḥ — pouta; ca — a; karma-ātmakaḥ — vytvořená plodonosným jednáním; ucchvasiti — uvolní se; ataḥ — jako výsledek toho.

Překlad

Kṛṣṇa mĕ uzná za důvĕrného přítele a příbuzného, obejmĕ mĕ svými mocnými pažemi, čímž okamžitĕ posvĕtí mé tĕlo a zničí všechna má hmotná pouta, vytvořená plodonosným jednáním.

10.38.21

Verš

labdhvāṅga-saṅgam praṇatam kṛtāñjaliṁ
māṁ vakṣyate ’krūra tatety uruśravāḥ
tadā vayaṁ janma-bhṛto mahīyasā
naivādṛto yo dhig amuṣya janma tat

Synonyma

labdhvā — až dosáhnu; aṅga-saṅgam — fyzického doteku; praṇatam — stojícímu se sklonĕnou hlavou; kṛta-añjalim — s rukama sepjatýma k prosebné modlitbĕ; mām — ke mnĕ; vakṣyate — promluví; akrūra — ó Akrūro; tata — Můj milý příbuzný; iti — tĕmito slovy; uruśravāḥ — Pán Kṛṣṇa, jehož sláva je nesmírná; tadā — tehdy; vayam — my; janma-bhṛtaḥ — naše zrození se stane úspĕšným; mahīyasā — tou nejvznešenĕjší ze všech osob; na — ne; eva — vskutku; ādṛtaḥ — poctĕný; yaḥ — kdo; dhik — politováníhodné; amuṣya — jeho; janma — zrození; tat — to.

Překlad

Poté, co mĕ dokonale slavný Pán Kṛṣṇa obejme, budu před Ním pokornĕ stát se sklonĕnou hlavou a sepjatýma rukama a On mĕ osloví: „Můj milý Akrūro.“ Právĕ v tom okamžiku se naplní smysl mého života. Politováníhodný je život každého, koho neuzná Nejvyšší Osobnost.

10.38.22

Verš

na tasya kaścid dayitaḥ suhṛttamo
na cāpriyo dveṣya upekṣya eva vā
tathāpi bhaktān bhajate yathā tathā
sura-drumo yadvad upāśrito ’rtha-daḥ

Synonyma

na tasya — nemá; kaścit — jakéhokoliv; dayitaḥ — oblíbeného; suhṛttamaḥ — nejlepšího přítele; na ca — ani; apriyaḥ — neoblíbeného; dveṣyaḥ — nenávidĕného; upekṣyaḥ — přehlíženého; eva — jistĕ; vā — či; tathā api — přesto; bhaktān — se svými oddanými; bhajate — oplácí si; yathā — tak, jak jsou; tathā — podle toho; sura-drumaḥ — nebeský strom přání; yadvat — stejnĕ jako; upāśritaḥ — vyhledaný; artha — vytoužený prospĕch; daḥ — dávající.

Překlad

Nejvyšší Pán nemá žádného oblíbeného a nejdražšího přítele, ani nepovažuje nikoho za nežádoucího, opovrženíhodného nebo zasluhujícího si nevšímavost. Nicménĕ s láskou oplácí vztahy svých oddaných, ať už Ho uctívají jakýmkoliv způsobem, tak jako nebeské stromy plní touhy kohokoliv, kdo je vyhledá.

Význam

Pán říká nĕco podobného v Bhagavad-gītĕ (9.29):

samo 'haṁ sarva-bhūteṣu
na me dveṣyo 'sti na priyaḥ
ye bhajanti tu māṁ bhaktyā
mayi te teṣu cāpy aham

„Vůči nikomu nechovám zášť a nikomu nestraním. Jsem stejnĕ naklonĕný všem. Ale každý, kdo Mi oddanĕ slouží, je Můj přítel  –  je u Mĕ  –  a Já jsem také přítelem jemu.“

Podobnĕ Pán Caitanya byl tvrdý jako blesk vůči tĕm, kdo Ho nenávidĕli, a jemný jako růže vůči tĕm, kdo chápali Jeho božské poslání.

10.38.23

Verš

kiṁ cāgrajo māvanataṁ yadūttamaḥ
smayan pariṣvajya gṛhītam añjalau
gṛhaṁ praveṣyāpta-samasta-satkṛtaṁ
samprakṣyate kaṁsa-kṛtaṁ sva-bandhuṣu

Synonyma

kim ca — dále; agra-jaḥ — Jeho starší bratr (Pán Balarāma); mā — mĕ; avanatam — stojícího se sklonĕnou hlavou; yadu-uttamaḥ — nejvznešenĕjší z Yaduovců; smayan — usmívající se; pariṣvajya — poté, co obejme; gṛhītam — uchopené; añjalau — za mé sepjaté ruce; gṛham — do svého domova; praveṣya — poté, co uvede; āpta — který obdržím; samasta — všechny; sat-kṛtam — znaky úcty; samprakṣyate — zeptá se; kaṁsa — Kaṁsou; kṛtam — co bylo učinĕno; sva-bandhuṣu — členům Jeho rodiny.

Překlad

A potom mĕ starší bratr Pána Kṛṣṇy, nejpřednĕjší z Yaduovců, vezme za sepjaté ruce, zatímco já budu stále ještĕ stát se sklonĕnou hlavou, a poté, co mĕ obejme, mĕ uvede do svého domu. Tam mĕ uctí všemi předmĕty používanými pro obřadné uvítání a zeptá se mĕ, jak se Kaṁsa chová ke členům Jeho rodiny.

10.38.24

Verš

śrī-śuka uvāca
iti sañcintayan kṛṣṇaṁ
śvaphalka-tanayo ’dhvani
rathena gokulaṁ prāptaḥ
sūryaś cāsta-giriṁ nṛpa

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; sañcintayan — hluboce rozjímající; kṛṣṇam — o Pánu Kṛṣṇovi; śvaphalka-tanayaḥ — Akrūra, Śvaphalkův syn; adhvani — po cestĕ; rathena — svým kočárem; gokulam — vesnice Gokuly; prāptaḥ — dosáhl; sūryaḥ — slunce; ca — a; asta-girim — hory, za níž slunce zapadá; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, syn Śvaphalky po cestĕ takto hluboce meditoval o Śrī Kṛṣṇovi, a tak dorazil do Gokuly, právĕ když slunce začínalo zapadat.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje, že Akrūra, hluboce pohroužený v meditaci o Pánu Kṛṣṇovi, ani nevnímal cestu, ale přesto ve svém kočáře dorazil do Gokuly.

10.38.25

Verš

padāni tasyākhila-loka-pāla-
kirīṭa-juṣṭāmala-pāda-reṇoḥ
dadarśa goṣṭhe kṣiti-kautukāni
vilakṣitāny abja-yavāṅkuśādyaiḥ

Synonyma

padāni — otisky nohou; tasya — Jeho; akhila — všech; loka — planet; pāla — vládci; kirīṭa — na korunách; juṣṭa — umístĕný; amala — čistý; pāda — z Jeho nohou; reṇoḥ — prach; dadarśa — (Akrūra) spatřil; goṣṭhe — na pastvinĕ; kṣiti — zemi; kautakāni — krásnĕ zdobící; vilakṣitāni — jež byly poznat; abja — podle lotosu; yava — zrna ječmene; aṅkuśa — bodce na pohánĕní slonů; ādyaiḥ — a tak dále.

Překlad

Na pastvinĕ spatřil Akrūra otisky tĕch nohou, jejichž čistý prach nosí vládci všech planet ve vesmíru na svých korunách. Tyto Pánovy stopy, jež byly poznat podle znaků lotosu, zrna ječmene a bodce na pohánĕní slonů, nádhernĕ zkrášlovaly zemi.

10.38.26

Verš

tad-darśanāhlāda-vivṛddha-sambhramaḥ
premṇordhva-romāśru-kalākulekṣaṇaḥ
rathād avaskandya sa teṣv aceṣṭata
prabhor amūny aṅghri-rajāṁsy aho iti

Synonyma

tat — otisky nohou Pána Kṛṣṇy; darśana — z pohledu na; āhlāda — extází; vivṛddha — nesmírnĕ zvĕtšené; sambhramaḥ — jehož vzrušení; premṇā — z čisté lásky; ūrdhva — zježené; roma — jehož chlupy; aśru-kalā — slz; ākula — plné; īkṣaṇaḥ — jehož oči; rathāt — z kočáru; avaskandya — poté, co sestoupil; saḥ — on, Akrūra; teṣu — mezi tĕmito (otisky nohou); aceṣṭata — válel se; prabhoḥ — mého Pána; amūni — tĕchto; aṅghri — z nohou; rajāṁsi — částečky prachu; aho — ó; iti — tĕmito slovy.

Překlad

Akrūra, čím dál vzrušenĕjší extází při pohledu na otisky Pánových nohou, s chlupy zježenými čistou láskou a s očima plnýma slz, seskočil z kočáru a začal se mezi tĕmito stopami válet a volat: „Ó, toto je prach z nohou mého Pána!“

10.38.27

Verš

dehaṁ-bhṛtām iyān artho
hitvā dambhaṁ bhiyaṁ śucam
sandeśād yo harer liṅga-
darśana-śravaṇādibhiḥ

Synonyma

deham-bhṛtām — vtĕlených bytostí; iyān — toto; arthaḥ — cíl života; hitvā — poté, co se zbavil; dambham — pýchy; bhiyam — strachu; śucam — a žalu; sandeśāt — počínaje obdržením příkazu (Kaṁsy); yaḥ — který; hareḥ — Pána Kṛṣṇy; liṅga — znaků; darśana — zhlížením; śravaṇa — posloucháním; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

Samotným cílem života všech vtĕlených bytostí je tato extáze, kterou zažíval Akrūra, když po obdržení Kaṁsova příkazu odložil veškerou pýchu, strach a žal a pohroužil se do zhlížení, poslouchání a popisování vĕcí, které mu připomínaly Pána Kṛṣṇu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že Akrūra se vzdal strachu tím způsobem, že otevřenĕ projevil svou lásku a úctu ke Kṛṣṇovi, i když ho nebo jeho rodinu mohl rozhnĕvaný Kaṁsa potrestat. Akrūra se vzdal pýchy na to, že je urozeným členem společnosti, a uctíval pastevce z prosté vesnice Vṛndāvanu. A vzdal se i žalu nad svým domovem, manželkou a rodinou, kterým hrozilo nebezpečí ze strany krále Kaṁsy. Všech tĕchto vĕcí se vzdal a válel se v prachu z lotosových nohou Boha.

10.38.28-33

Verš

dadarśa kṛṣṇaṁ rāmaṁ ca
vraje go-dohanaṁ gatau
pīta-nīlāmbara-dharau
śarad-amburahekṣaṇau

kiśorau śyāmala-śvetau
śrī-niketau bṛhad-bhujau
su-mukhau sundara-varau
bala-dvirada-vikramau

dhvaja-vajrāṅkuśāmbhojaiś
cihnitair aṅghribhir vrajam
śobhayantau mahātmānau
sānukrośa-smitekṣaṇau

udāra-rucira-krīḍau
sragviṇau vana-mālinau
puṇya-gandhānuliptāṅgau
snātau viraja-vāsasau

pradhāna-puruṣāv ādyau
jagad-dhetū jagat-patī
avatīrṇau jagaty-arthe
svāṁśena bala-keśavau

diśo vitimirā rājan
kurvāṇau prabhayā svayā
yathā mārakataḥ śailo
raupyaś ca kanakācitau

Synonyma

dadarśa — spatřil; kṛṣṇam rāmam ca — Pána Kṛṣṇu a Pána Balarāmu; vraje — ve vesnici Vraji; go — krávy; dohanam — do chléva, kde se dojí; gatau — odešlé; pīta-nīla — žluté a modré; ambara — šaty; dharau — mající na sobĕ; śarat — podzimu; amburuha — jako lotosy; īkṣaṇau — jejichž oči; kiśorau — oba mladíci; śyāmala-śvetau — tmavĕ modrý a bílý; śrī-niketau — útočištĕ bohynĕ štĕstí; bṛhat — mocné; bhujau — jejichž paže; su-mukhau — s přitažlivými obličeji; sundara-varau — nejkrásnĕjšími; bala — mladý; dvirada — jako slon; vikramau — jejichž chůze; dhvaja — praporkem; vajra — bleskem; aṅkuśa — bodcem na pohánĕní slonů; ambhojaiḥ — a lotosem; cihnitaiḥ — označenýma; aṅghribhiḥ — nohama; vrajam — pastvinu; śobhayantau — zkrášlující; mahā-ātmānau — vznešená duše; sa-anukrośa — soucitné; smita — a usmĕvavé; īkṣaṇau — jejichž pohledy; udāra — velkodušné; rucira — a přitažlivé; krīḍau — jejichž zábavy; srak-vinau — mající na krku náhrdelníky z drahokamů; vana-mālinau — a kvĕtinové girlandy; puṇya — příznivými; gandha — vonnými látkami; anulipta — pomazané; aṅgau — jejichž údy; snātau — čerstvĕ vykoupaní; viraja — bez jediné poskvrny; vāsasau — jejichž odĕvy; pradhāna — nejvznešenĕjší; puruṣau — dvĕ osoby; ādyau — prvotní; jagat-dhetū — příčiny vesmíru; jagat-patī — vládcové vesmíru; avatīrṇau — když sestoupili; jagati-arthe — ve prospĕch vesmíru; sva-aṁśena — ve svých rozdílných podobách; bala-keśavau — Balarāma a Keśava; diśaḥ — všechny svĕtové strany; vitimirāḥ — prosté temnoty; rājan — ó králi; kurvāṇau — činící; prabhayā — září; svayā — svojí; yathā — jako; mārakataḥ — smaragdová; śailaḥ — hora; raupyaḥ — stříbrná; ca — a; kanaka — zlatem; acitau — obĕ ozdobené.

Překlad

Poté Akrūra uvidĕl Kṛṣṇu a Balarāmu ve vesnici Vraji, jak jdou dojit krávy. Kṛṣṇa mĕl na sobĕ žluté šaty, Balarāma modré a Jejich oči připomínaly podzimní lotosy. Jeden z tĕchto dvou mladíků s mocnými pažemi, kteří skýtají útočištĕ bohyni štĕstí, mĕl tmavĕ modrou pleť a druhý mĕl bílou. Se svými jemnĕ tvarovanými tvářemi byli nejkrásnĕjšími ze všech osob. Když tyto dvĕ vznešené osobnosti kráčely chůzí mladých slonů a hledĕly kolem sebe soucitným pohledy, zkrášlovaly pastvinu otisky svých nohou, nesoucími znaky praporku, blesku, bodce na pohánĕní slonů a lotosu. Oba Pánové, jejichž zábavy jsou dokonale velkodušné a přitažlivé, byli ozdobeni náhrdelníky z drahokamů a kvĕtinovými girlandami, pomazáni příznivými, vonnými látkami, čertvĕ vykoupaní a oblečení v dokonale čistých šatech. Byly to prvotní Nejvyšší Osobnosti, vládci a původní příčiny vesmírů, jež pro dobro Zemĕ nyní sestoupily ve svých odlišných podobách Keśavy a Balarāmy. Ó králi Parīkṣite, jak svou září rozptylovali temnotu oblohy na všech svĕtových stranách, podobali se dvĕma pozlaceným horám, jedné smaragdové a druhé stříbrné.

10.38.34

Verš

rathāt tūrṇam avaplutya
so ’krūraḥ sneha-vihvalaḥ
papāta caraṇopānte
daṇḍa-vad rāma-kṛṣṇayoḥ

Synonyma

rathāt — ze svého kočáru; tūrṇam — rychle; avaplutya — poté, co sestoupil; saḥ — on; akrūraḥ — Akrūra; sneha — náklonností; vihvalaḥ — zaplavený; papāta — padl; caraṇa-upānte — vedle nohou; daṇḍa-vat — jako tyč; rāma-kṛṣṇayoḥ — Balarāmy a Kṛṣṇy.

Překlad

Akrūra, zaplavený náklonností, rychle seskočil ze svého kočáru a padl u nohou Kṛṣṇy a Balarāmy jako tyč.

10.38.35

Verš

bhagavad-darśanāhlāda-
bāṣpa-paryākulekṣaṇaḥ
pulakacitāṅga autkaṇṭhyāt
svākhyāne nāśakan nṛpa

Synonyma

bhagavat — Nejvyšší Osobnosti Božství; darśana — ze spatření; āhlāda — kvůli radosti; bāṣpa — slzami; paryākula — zalité; īkṣaṇaḥ — jehož oči; pulaka — husí kůží; ācita — poseté; aṅgaḥ — jehož údy; autkaṇṭhyāt — kvůli dychtivosti; sva-ākhyāne — ohlásit se; na aśakat — nebyl schopen; nṛpa — ó králi.

Překlad

Radost ze spatření Nejvyššího Pána zalila Akrūrovy oči slzami a ozdobila jeho údy husí kůží, která je známkou extáze. Pociťoval takovou dychtivost, že ani nedokázal promluvit, aby se ohlásil, ó králi.

10.38.36

Verš

bhagavāṁs tam abhipretya
rathāṅgāṅkita-pāṇinā
parirebhe ’bhyupākṛṣya
prītaḥ praṇata-vatsalaḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; tam — jeho, Akrūru; abhipretya — když poznal; ratha-aṅga — kola kočáru; aṅkita — nesoucí znak; pāṇinā — svou rukou; parirebhe — objal; abhyupākṛṣya — poté, co si přitáhl k sobĕ; prītaḥ — potĕšený; praṇata — odevzdaným; vatsalaḥ — jenž je vlídnĕ naklonĕný.

Překlad

Pán Kṛṣṇa poznal Akrūru, přitáhl si ho k sobĕ rukou, která nese znak kola kočáru, a pak ho obejmul. Kṛṣṇa byl rád, protože je vždy vlídnĕ naklonĕný svým odevzdaným oddaným.

Význam

Podle ācāryů Pán Kṛṣṇa natažením své ruky se znakem kola kočáru neboli cakry dal najevo, že dokáže zabít Kaṁsu.

10.38.37-38

Verš

saṅkarṣaṇaś ca praṇatam
upaguhya mahā-manāḥ
gṛhītvā pāṇinā pāṇī
anayat sānujo gṛham

pṛṣṭvātha sv-āgataṁ tasmai
nivedya ca varāsanam
prakṣālya vidhi-vat pādau
madhu-parkārhaṇam āharat

Synonyma

saṅkarṣaṇaḥ — Pán Balarāma; ca — a; praṇatam — který stál se sklonĕnou hlavou; upaguhya — poté, co obejmul; mahā-manāḥ — velkodušný; gṛhītvā — poté, co uchopil; pāṇinā — svou rukou; pāṇī — jeho ruce; anayat — vzal; sa-anujaḥ — se svým mladším bratrem (Pánem Kṛṣṇou); gṛham — do svého obydlí; pṛṣṭvā — poté, co se dotázal; atha — potom; su-āgatam — na pohodlí bĕhem jeho cesty; tasmai — jemu; nivedya — poté, co nabídl; ca — a; vara — vynikající; āsanam — místo na sezení; prakṣālya — poté, co umyl; vidhi-vat — podle pokynů písem; pādau — jeho nohy; madhu-parka — med smíchaný s mlékem; arhaṇam — jako uctivou pozornost; āharat — přinesl.

Překlad

Zatímco Akrūra stál se sklonĕnou hlavou, Pán Saṅkarṣaṇa (Balarāma) ho uchopil za sepjaté ruce a spolu s Pánem Kṛṣṇou ho uvedl do svého domu. Nejprve se ho Balarāma zeptal, zda mĕl pohodlnou cestu, a poté mu nabídl prvotřídní místo na sezení, umyl mu nohy podle pokynů písem a uctivĕ mu předložil mléko s medem.

10.38.39

Verš

nivedya gāṁ cātithaye
saṁvāhya śrāntam āḍṛtaḥ
annaṁ bahu-guṇaṁ medhyaṁ
śraddhayopāharad vibhuḥ

Synonyma

nivedya — poté, co daroval; gām — krávu; ca — a; atithaye — hostu; saṁvāhya — poté, co namasíroval; śrāntam — unaveného; adṛtaḥ — s velkou úctou; annam — vařené jídlo; bahu-guṇam — různých chutí; medhyam — vhodné k nabídnutí; śraddhayā — s vírou; upāharat — nabídl; vibhuḥ — všemocný Pán.

Překlad

Všemocný Pán Balarāma daroval Akrūrovi krávu, namasíroval mu nohy, aby ho zbavil únavy, a potom ho s velkou úctou a vírou nakrmil vhodnĕ připraveným jídlem různých lahodných chutí.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho přišel Akrūra do Kṛṣṇova a Balarāmova domu dvanáctého lunárního dne, bĕhem nĕhož by se nemĕl večer přerušovat půst. Akrūra však na této formalitĕ netrval, protože si dychtivĕ přál přijmout jídlo v Pánovĕ domĕ.

10.38.40

Verš

tasmai bhuktavate prītyā
rāmaḥ parama-dharma-vit
makha-vāsair gandha-mālyaiḥ
parāṁ prītiṁ vyadhāt punaḥ

Synonyma

tasmai — jemu; bhuktavate — který dojedl; prītyā — láskyplnĕ; rāmaḥ — Pán Balarāma; parama — svrchovaný; dharma-vit — znalec náboženských zásad; mukha-vāsaiḥ — s vonnými bylinami vytvářejícími sladkou chuť v ústech; gandha — s parfémem; mālyaiḥ — a kvĕtinovými girlandami; parām — nejvyšší; prītim — spokojenost; vyadhāt — zařídil; punaḥ — dále.

Překlad

Když se Akrūra dosyta najedl, Pán Balarāma, svrchovaný znalec náboženských zásad, mu nabídl vonné byliny k oslazení úst, spolu s parfémy a kvĕtinovými girlandami. Díky tomu Akrūra opĕt prožíval nejvyšší blaženost.

10.38.41

Verš

papraccha sat-kṛtaṁ nandaḥ
kathaṁ stha niranugrahe
kaṁse jīvati dāśārha
sauna-pālā ivāvayaḥ

Synonyma

papraccha — zeptal se; sat-kṛtam — který byl poctĕn; nandaḥ — Nanda Mahārāja; katham — jak; stha — žijete; niranugrahe — nemilosrdný; kaṁse — Kaṁsa; jīvati — zatímco je naživu; dāśārha — ó potomku Daśārhy; sauna — řezník; pālāḥ — jejichž ochránce; iva — přesnĕ jako; avayaḥ — ovce.

Překlad

Nanda Mahārāja se Akrūry zeptal: Ó potomku Daśārhy, jak všichni žijete, když je pořád ještĕ naživu ten nemilosrdný Kaṁsa? Jste jako ovce v péči řezníka.

10.38.42

Verš

yo ’vadhīt sva-svasus tokān
krośantyā asu-tṛp khalaḥ
kiṁ nu svit tat-prajānāṁ vaḥ
kuśalaṁ vimṛśāmahe

Synonyma

yaḥ — jenž; avadhīt — zabil; sva — své; svasuḥ — sestry; tokān — novorozeňata; krośantyāḥ — která naříkala; asu-tṛp — požitkářský; khalaḥ — krutý; kim nu — co potom; svit — vskutku; tat — jeho; prajānām — poddaných; vaḥ — vás; kuśalam — blaho; vimṛśāmahe — mĕli bychom se domýšlet.

Překlad

Ten krutý, požitkářský Kaṁsa povraždil novorozeňata své sestry v její přítomnosti, přestože v mukách naříkala. Proč bychom se tedy mĕli vůbec ptát, zda se vám, jeho poddaným, daří dobře?

10.38.43

Verš

itthaṁ sūnṛtayā vācā
nandena su-sabhājitaḥ
akrūraḥ paripṛṣṭena
jahāv adhva-pariśramam

Synonyma

ittham — takto; sū-nṛtayā — velmi pravdivými a příjemnými; vācā — slovy; nandena — Nandou Mahārājem; su — vhodnĕ; sabhājitaḥ — poctĕný; akrūraḥ — Akrūra; paripṛṣṭena — dotazem; jahau — odložil; adhva — cesty; pariśramam — svou únavu.

Překlad

Akrūra, kterého Nanda Mahārāja poctil tĕmito pravdivými a příjemnými slovy, zapomnĕl na únavu ze své cesty.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Akrūrův příjezd do Vṛndāvanu.“

KAPITOLA TŘICÁTÁ DEVÁTÁ

Akrūrova vize

10.39.1

Verš

śrī-śuka uvāca
sukhopaviṣṭaḥ paryaṅke
rama-kṛṣṇoru-mānitaḥ
lebhe manorathān sarvān
pathi yān sa cakāra ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; sukha — pohodlnĕ; upaviṣṭaḥ — usazený; paryaṅke — na pohovce; rāma-kṛṣṇa — Pánem Balarāmou a Pánem Kṛṣṇou; uru — velmi; mānitaḥ — poctĕný; lebhe — dosáhl; manaḥ-rathān — svých tužeb; sarvān — všech; pathi — na cestĕ; yān — které; saḥ — on; cakāra ha — projevil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Akrūra, pohodlnĕ usazený na pohovce, takto obdržel velké pocty od Pána Balarāmy s Pánem Kṛṣṇou, cítil, že všechny touhy, o kterých rozjímal po cestĕ, se nyní splnily.

10.39.2

Verš

kim alabhyaṁ bhagavati
prasanne śrī-niketane
tathāpi tat-parā rājan
na hi vāñchanti kiñcana

Synonyma

kim — co; alabhyam — je nedosažitelné; bhagavati — Nejvyšší Pán; prasanne — je-li spokojený; śrī — bohynĕ štĕstí; niketane — sídlo; tathā api — přesto; tat-parāḥ — ti, kdo jsou Mu oddáni; rājan — ó králi (Parīkṣite); na — ne; hi — vskutku; vāñchanti — touží; kiñcana — po čemkoliv.

Překlad

Můj milý králi, co je nedosažitelné pro toho, kdo uspokojil Nejvyšší Osobnost Božství, útočištĕ bohynĕ štĕstí? Přesto ti, kdo se odevzdali oddané službĕ Pánu, od Nĕho nikdy nic nechtĕjí.

10.39.3

Verš

sāyantanāśanaṁ kṛtvā
bhagavān devakī-sutaḥ
suhṛtsu vṛttaṁ kaṁsasya
papracchānyac cikīrṣitam

Synonyma

sāyantana — večerní; aśanam — najedení se; kṛtvā — poté, co učinil; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — syn Devakī; suhṛtsu — vůči Jeho dobrodincům z řad příbuzných a přátel; vṛttam — na chování; kaṁsasya — Kaṁsy; papraccha — zeptal se; anyat — další; cikīrṣitam — zámĕry.

Překlad

Po večeři se Pán Kṛṣṇa, syn Devakī, zeptal Akrūry, jak se Kaṁsa chová k jejich drahým příbuzným a přátelům a co má tento král dále v plánu.

10.39.4

Verš

śrī-bhagavān uvāca
tāta saumyāgataḥ kaccit
sv-āgataṁ bhadram astu vaḥ
api sva-jñāti-bandhūnām
anamīvam anāmayam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; tāta — ó strýčku; saumya — ó laskavý; āgataḥ — přijel jsi; kaccit — zdali; su-āgatam — vítej; bhadram — vše dobré; astu — nechť je; vaḥ — pro tebe; api — zdali; sva — pro tvé přátele a dobrodince; jñāti — důvĕrné příbuzné; bandhūnām — a ostatní členy rodiny; anamīvam — nepřítomnost neštĕstí; anāmayarn — nepřítomnost nemoci.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Můj milý, laskavý strýčku Akrūro, mĕl jsi pohodlnou cestu? Přeji ti všechno štĕstí. Jsou naši přátelé, dobrodinci a příbuzní, blízcí i vzdálení, štastní a zdraví?

10.39.5

Verš

kiṁ nu naḥ kuśalaṁ pṛcche
edhamāne kulāmaye
kaṁse mātula-nāmnāṅga
svānāṁ nas tat-prajāsu ca

Synonyma

kim — jaké; nu — spíše; naḥ — naše; kuśalam — na blaho; pṛcche — mĕl bych se ptát; edhamāne — když se mu dobře daří; kula — naší rodiny; āmaye — nemoci; kaṁse — králi Kaṁsovi; mātula-nāmnā — pod jménem „strýc z matčiny strany“; aṅga — můj milý; svānām — příbuzných; naḥ — našich; tat — jeho; prajāsu — obyvatel; ca — a.

Překlad

Ale, můj milý Akrūro, dokud se stále dobře daří králi Kaṁsovi, té nemoci naší rodiny zvané „strýc z matčiny strany“, proč bych se vůbec mĕl ptát na blaho naší rodiny a jeho dalších poddaných?

10.39.6

Verš

aho asmad abhūd bhūri
pitror vṛjinam āryayoḥ
yad-dhetoḥ putra-maraṇaṁ
yad-dhetor bandhanaṁ tayoḥ

Synonyma

aho — ó; asmat — kvůli Mĕ; abhūt — bylo; bhūri — velké; pitroḥ — pro Mé rodiče; vṛjinam — utrpení; āryayoḥ — pro nevinné; yat-hetoḥ — kvůli nĕmuž; putra — jejich synů; maraṇam — smrt; yat-hetoḥ — kvůli nĕmuž; bandhanam — zajetí; tayoḥ — jejich.

Překlad

Jen se podívej, kolik utrpení jsem způsobil svým nevinným rodičům! Kvůli Mnĕ byli zabiti jejich synové a oni sami byli uvrženi do vĕzení.

Význam

Jelikož Kaṁsa slyšel proroctví, že ho osmý syn Devakī zabije, pokusil se usmrtit všechny její dĕti. Ze stejného důvodu ji i jejího manžela Vasudevu uvĕznil.

10.39.7

Verš

diṣṭyādya darśanaṁ svānāṁ
mahyaṁ vaḥ saumya kāṅkṣitam
sañjātaṁ varṇyatāṁ tāta
tavāgamana-kāraṇam

Synonyma

diṣṭyā — díky přízni osudu; adya — dnes; darśanam — možnost vidĕt; svānām — Mého blízkého příbuzného; mahyam — pro Mĕ; vaḥ — ty; saumya — ó laskavý; kāṅkṣitam — vytoužené; sañjātam — přišlo; varṇyatām — prosím vysvĕtli; tāta — ó strýčku; tava — tvého; āgamana — příjezdu; kāraṇam — důvod.

Překlad

Díky přízni osudu se Nám dnes splnila Naše touha tĕ vidĕt, Našeho milého příbuzného. Ó laskavý strýčku, řekni Nám prosím, proč jsi přijel.

10.39.8

Verš

śrī-śuka uvāca
pṛṣṭo bhagavatā sarvaṁ
varṇayām āsa mādhavaḥ
vairānubandhaṁ yaduṣu
vasudeva-vadhodyamam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; pṛṣṭaḥ — požádaný; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; sarvam — vše; varṇayām āsa — popsal; mādhavaḥ — Akrūra, potomek Madhua; vaira-anubandham — nepřátelství; yaduṣu — vůči Yaduovcům; vasudeva — Vasudevu; vadha — zavraždit; udyamam — pokus.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Akrūra, potomek Madhua, na žádost Nejvyššího Pána popsal celou situaci, včetnĕ nepřátelství krále Kaṁsy vůči Yaduovcům a jeho pokusu zavraždit Vasudevu.

10.39.9

Verš

yat-sandeśo yad-arthaṁ vā
dūtaḥ sampreṣitaḥ svayam
yad uktaṁ nāradenāsya
sva-janmānakadundubheḥ

Synonyma

yat — když mĕl toto; sandeśaḥ — poselství; yat — kterého; artham — účel; vā — a; dūtaḥ — jako posel; sampreṣitaḥ — vyslaný; svayam — on (Akrūra); yat — co; uktam — bylo řečeno; nāradena — Nāradou; asya — jemu (Kaṁsovi); sva — Jeho (Kṛṣṇovo); janma — zrození; ānakadundubheḥ — z Vasudevy.

Překlad

Akrūra předal poselství, které mĕl doručit. Také popsal Kaṁsovy skutečné zámĕry a jak Nārada sdĕlil Kaṁsovi, že se Kṛṣṇa narodil jako syn Vasudevy.

10.39.10

Verš

śrutvākrūra-vacaḥ kṛṣṇo
balaś ca para-vīra-hā
prahasya nandaṁ pitaraṁ
rājñā diṣṭaṁ vijajñatuḥ

Synonyma

śrutvā — když vyslechli; akrūra-vacaḥ — Akrūrova slova; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; balaḥ — Pán Balarāma; ca — a; para-vīra — nepřátelských hrdinů; hā — ničitel; prahasya — smĕjící se; nandam — Nandovi Mahārājovi; pitaram — svému otci; rājñā — králem; diṣṭam — daný příkaz; vijajñatuḥ — sdĕlili.

Překlad

Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma, ničitel hrdinných nepřátel, se smáli, když vyslechli Akrūrova slova. Potom Pánové sdĕlili svému otci, Nandovi Mahārājovi, jaké jsou příkazy krále Kaṁsy.

10.39.11-12

Verš

gopān samādiśat so ’pi
gṛhyatāṁ sarva-go-rasaḥ
upāyanāni gṛhṇīdhvaṁ
yujyantāṁ śakaṭāni ca

yāsyāmaḥ śvo madhu-purīṁ
dāsyāmo nṛpate rasān
drakṣyāmaḥ su-mahat parva
yānti jānapadāḥ kila
evam āghoṣayat kṣatrā
nanda-gopaḥ sva-gokule

Synonyma

gopān — pastevcům; samādiśāt — nařídil; saḥ — on (Nanda Mahārāja); api — také; gṛhyatām — shromáždĕte; sarva — všechny; go-rasaḥ — mléčné výrobky; upāyanāni — prvotřídní dary; gṛhṇīdhvam — vezmĕte; yujyantām — zapřáhnĕte; śakaṭāni — vozy; ca — a; yāsyāmaḥ — pojedeme; śvaḥ — zítra; madhu-purīm — do Mathury; dāsyāmaḥ — dáme; nṛpateḥ — králi; rasān — naše mléčné výrobky; drakṣyāmaḥ — uvidíme; su-mahat — převelký; parva — festival; yānti — jedou; jānapadāḥ — obyvatelé všech okolních okresů; kila — vskutku; evam — takto; āghoṣayat — oznámil; kṣatrā — prostřednictvím vesnického strážníka; nanda-gopaḥ — Nanda Mahārāja; sva-gokule — lidem ze své Gokuly.

Překlad

Nanda Mahārāja pak vydal pokyny pastevcům tak, že nechal vesnickým strážníkem rozhlásit po Vraji toto oznámení: „Shromáždĕte všechny dostupné mléčné produkty. Přineste cenné dary a zapřáhnĕte vozy. Zítra pojedeme do Mathury, předáme naše mléčné výrobky králi a uvidíme převeliký festival. Jedou tam i obyvatelé všech okolních okresů.“

Význam

Nanda chtĕl přivézt ghí a další mléčné výrobky jako danĕ pro krále.

10.39.13

Verš

gopyas tās tad upaśrutya
babhūvur vyathitā bhṛśam
rāma-kṛṣṇau purīṁ netum
akrūraṁ vrajam āgatam

Synonyma

gopyaḥ — pasačky; tāḥ — ony; tat — potom; upaśrutya — když slyšely; babhūvuḥ — staly se; vyathitāḥ — rozrušené; bhṛśam — nesmírnĕ; rāma-kṛṣṇau — Balarāmu a Kṛṣṇu; purīm — do mĕsta; netum — odvézt; akrūram — Akrūra; vrajam — do Vṛndāvanu; āgatam — přijel.

Překlad

Když se mladé gopī doslechly, že Akrūra přijel do Vraji, aby odvezl Kṛṣṇu a Balarāmu do mĕsta, nesmírnĕ je to rozrušilo.

10.39.14

Verš

kāścit tat-kṛta-hṛt-tāpa
śvāsa-mlāna-mukha-śriyaḥ
sraṁsad-dukūla-valaya
keśa-granthyaś ca kāścana

Synonyma

kāścit — nĕkteré z nich; tat — tím (že slyšely); kṛta — stvořených; hṛt — ve svých srdcích; tāpa — z muk; śvāsa — vzdycháním; mlāna — pobledlý; mukha — jejich tváří; śriyaḥ — lesk; sraṁsat — uvolňující se; dukūla — jejich odĕvy; valaya — náramky; keśa — ve vlasech; granthyaḥ — uzly; ca — a; kāścana — jiné.

Překlad

Nĕkteré gopī cítily v srdci takovou bolest, až jim z hlubokých vzdechů zbledly tváře. Jiné tak trpĕly, že se jim uvolnily odĕvy, náramky i copy.

10.39.15

Verš

anyāś ca tad-anudhyāna
nivṛttāśeṣa-vṛttayaḥ
nābhyajānann imaṁ lokam
ātma-lokaṁ gatā iva

Synonyma

anyāḥ — další; ca — a; tat — na Nĕho; anudhyāna — upřenou meditací; nivṛtta — zastavily; aśeṣa — veškeré; vṛttayaḥ — činnosti smyslů; na abhyajānan — nebyly si vĕdomé; imam — tohoto; lokam — svĕta; ātma — seberealizace; lokam — oblasti; gatāḥ — ti, kdo dosáhli; iva — jako.

Překlad

Další gopī zcela zastavily činnosti svých smyslů a soustředily se v meditaci na Kṛṣṇu. Ztratily veškeré vĕdomí vnĕjšího svĕta, tak jako ti, kdo dosáhli úrovnĕ seberealizace.

Význam

Gopī ve skutečnosti již byly na úrovni seberealizace. Caitanya-caritāmṛta (Madhya 20.108) uvádí: jīvera svarūpa haya kṛṣṇera nitya-dāsa: „Vlastní já neboli individuální duše je vĕčný služebník Kṛṣṇy.“ Jelikož tedy gopī poskytovaly Pánu tu nejhlubší láskyplnou službu, nacházely se na nejvyšším stupni seberealizace.

10.39.16

Verš

smarantyaś cāparāḥ śaurer
anurāga-smiteritāḥ
hṛdi-spṛśaś citra-padā
giraḥ sammumuhuḥ striyaḥ

Synonyma

smarantyaḥ — vzpomínající; ca — a; aparāḥ — jiné; śaureḥ — Kṛṣṇy; anurāga — láskyplným; smita — Jeho úsmĕvem; īritāḥ — vyjádřenou; hṛdi — srdce; spṛśaḥ — dotýkající se; citra — úžasnými; padāḥ — s výrazy; giraḥ — na řeč; sammumuhuḥ — omdlely; striyaḥ — ženy.

Překlad

A ještĕ jiné mladé ženy omdlely z pouhého vzpomínání na slova Pána Śauriho (Kṛṣṇy). Ta slova, ozdobená úžasnými výrazy a vyjádřená láskyplnými úsmĕvy, se hluboce dotýkala srdcí tĕch mladých dívek.

10.39.17-18

Verš

gatiṁ su-lalitāṁ ceṣṭāṁ
snigdha-hāsāvalokanam
śokāpahāni narmāṇi
proddāma-caritāni ca

cintayantyo mukundasya
bhītā viraha-kātarāḥ
sametāḥ saṅghaśaḥ procur
aśru-mukhyo ’cyutāśayāḥ

Synonyma

gatim — pohyby; su-lalitām — velmi okouzlující; ceṣṭām — činnosti; snigdha — láskyplné; hāsa — usmĕvavé; avalokanam — pohledy; śoka — neštĕstí; apahāni — jež odstraňují; narmāṇi — žertovná slova; proddāma — mocné; caritāni — činy; ca — a; cintayantyaḥ — myslící na; mukundasya — Pána Kṛṣṇy; bhītaḥ — obávající se; viraha — kvůli odloučení; kātarāḥ — velmi trpící; sametāḥ — shromáždĕné; saṅghaśaḥ — ve skupinách; procuḥ — hovořily; aśru — se slzami; mukhyaḥ — jejich tváře; acyuta-āśayāḥ — jejich mysli pohroužené v Pánu Acyutovi.

Překlad

Gopī byly vydĕšené vyhlídkou i na sebekratší odloučení od Pána Mukundy, takže nyní, když vzpomínaly na Jeho ladnou chůzi, zábavy, láskyplné usmĕvavé pohledy, hrdinné činy a žertovná slova, která je zbavovala utrpení, byly bez sebe úzkostí, jakmile pomyslely na velké odloučení, které mĕlo nastat. Shromažďovaly se ve skupinách a hovořily spolu s uslzenými tvářemi a myslemi plnĕ pohrouženými v Acyutovi.

10.39.19

Verš

śrī-gopya ūcuḥ
aho vidhātas tava na kvacid dayā
saṁyojya maitryā praṇayena dehinaḥ
tāṁś cākṛtārthān viyunaṅkṣy apārthakaṁ
vikrīḍitaṁ te ’rbhaka-ceṣṭitaṁ yathā

Synonyma

śrī-gopyaḥ ūcuḥ — gopī řekly; aho — ó; vidhātaḥ — Prozřetelnosti; tava — tvá; na — není; kvacit — kdekoliv; dayā — milost; saṁyojya — poté, co svádíš dohromady; maitryā — s přátelstvím; praṇayena — a s láskou; dehinaḥ — vtĕlené živé bytosti; tān — je; ca — a; akṛta — nenaplnĕné; arthān — jejich zámĕry; viyunaṅkṣi — oddĕluješ; apārthakam — zbytečnĕ; vikrīḍitam — hra; te — tvá; arbhaka — dítĕte; ceṣṭitam — činnost; yathā — jako.

Překlad

Gopī řekly: Ó Prozřetelnosti, ty nemáš žádné slitování! Svádíš vtĕlené tvory dohromady ve vztazích přátelství a lásky a potom je nesmyslnĕ oddĕluješ ještĕ dřív, než si stačí naplnit své touhy. Tato tvá rozmarná hra je jako šprýmy malých dĕtí.

10.39.20

Verš

yas tvaṁ pradarśyāsita-kuntalāvṛtaṁ
mukunda-vaktraṁ su-kapolam un-nasam
śokāpanoda-smita-leśa-sundaraṁ
karoṣi pārokṣyam asādhu te kṛtam

Synonyma

yaḥ — kdo; tvam — ty; pradarśya — ukazující; asita — černými; kuntala — kadeřemi; āvṛtam — lemovanou; mukunda — Kṛṣṇovu; vaktram — tvář; su-kapolam — s jemnými lícemi; ut-nasam — a zdviženým nosem; śoka — utrpení; apanoda — ničícím; smita — s Jeho úsmĕvem; leśa — lehkým; sundaram — krásným; karoṣi — činíš; pārokṣyam — neviditelnou; asādhu — nesprávné; te — tebou; kṛtam — učinĕné.

Překlad

Poté, co jsi nám ukázala Mukundovu tvář, lemovanou černými kadeřemi a zkrášlenou Jeho jemnými lícemi, zdviženým nosem a laskavými úsmĕvy, jež ničí veškeré utrpení, činíš teď tuto tvář neviditelnou. Toto tvé chování není vůbec správné.

10.39.21

Verš

krūras tvam akrūra-samākhyayā sma naś
cakṣur hi dattaṁ harase batājña-vat
yenaika-deśe ’khila-sarga-sauṣṭhavaṁ
tvadīyam adrākṣma vayaṁ madhu-dviṣaḥ

Synonyma

krūraḥ — krutá; tvam — ty (jsi); akrūra-samākhyayā — jménem Akrūra (které znamená „ne krutý“); sma — jistĕ; naḥ — naše; cakṣuḥ — oči; hi — vskutku; dattam — dané; harase — bereš; bata — bĕda; ajña — pošetilec; vat — jako; yena — jimiž (očima); eka — na jednom; deśe — místĕ; akhila — celého; sarga — stvoření; sauṣṭhavam — dokonalost; tvadīyam — tvého; adrākṣma — vidĕly jsme; vayam — my; madhudviṣaḥ — v podobĕ Pána Kṛṣṇy, nepřítele démona Madhua.

Překlad

Ó Prozřetelnosti, přestože sem přicházíš se jménem Akrūra, jsi ve skutečnosti krutá, neboť jako pošetilec bereš to, co jsi nám jednou dala  –  ty oči, jimiž jsme i v jediném rysu podoby Pána Madhudviṣi vidĕly dokonalost celého tvého stvoření.

Význam

Gopī nechtĕly vidĕt nic jiného než Kṛṣṇu; proto kdyby Kṛṣṇa opustil Vṛndāvan, jejich oči by nemĕly žádný význam. Kṛṣṇův odjezd tedy tyto ubohé dívky oslepoval, a ve svém utrpení nadávaly Akrūrovi, jehož jméno znamená „ne krutý“, do kruťasů.

10.39.22

Verš

na nanda-sūnuḥ kṣaṇa-bhaṅga-sauhṛdaḥ
samīkṣate naḥ sva-kṛtāturā bata
vihāya gehān sva-janān sutān patīṁs
tad-dāsyam addhopagatā nava-priyaḥ

Synonyma

na — ne; nanda-sūnuḥ — syn Nandy Mahārāje; kṣaṇa — v okamžiku; bhaṅga — přetrhávající; sauhṛdaḥ — jehož přátelství; samīkṣate — pohled na; naḥ — nás; sva — jímž; kṛta — učinĕné; āturāḥ — podřízené Jeho vlivu; bata — bĕda; vihāya — opouštĕjící; gehān — naše domovy; sva-janān — příbuzné; sutān — dĕti; patīn — manžely; tat — Jemu; dāsyam — službu; addhā — přímo; upagatāḥ — které jsme přijaly; nava — vždy nové; priyaḥ — jehož milenky.

Překlad

Bĕda, Nandův syn, který v okamžiku přetrhává láskyplná přátelství, se na nás přímo ani nepodívá. Násilím jsme byly přivedeny pod Jeho vliv, a tak jsme opustily své domovy, příbuzné, dĕti a manžely, jen abychom Mu sloužily, ale On si stále hledá nové milenky.

10.39.23

Verš

sukhaṁ prabhātā rajanīyam āśiṣaḥ
satyā babhūvuḥ pura-yoṣitāṁ dhruvam
yāḥ saṁpraviṣṭasya mukhaṁ vrajas-pateḥ
pāsyanty apāṅgotkalita-smitāsavam

Synonyma

sukham — štastný; prabhātā — jejíž úsvit; rajanī — noc; iyam — tato; āśiṣaḥ — nadĕje; satyāḥ — skutečnými; babhūvuḥ — staly se; pura — mĕstských; yoṣitām — žen; dhruvam — jistĕ; yāḥ — které; saṁpraviṣṭasya — Jeho, jenž vstoupil (do Mathury); mukham — tvář; vrajaḥ-pateḥ — vládce Vraji; pāsyanti — budou pít; apāṅga — na koutcích Jeho očí; utkalita — rozšířený; smita — úsmĕv; āsavam — nektar.

Překlad

Úsvit po této noci bude jistĕ příznivý pro ženy z Mathury. Všechny nadĕje se jim teď splní, neboť až Pán Vraji vstoupí do jejich mĕsta, budou moci pít z Jeho tváře nektar úsmĕvu vycházejícího z koutků Jeho očí.

10.39.24

Verš

tāsāṁ mukundo madhu-mañju-bhāṣitair
gṛhīta-cittaḥ para-vān manasvy api
kathaṁ punar naḥ pratiyāsyate ’balā
grāmyāḥ salajja-smita-vibhramair bhraman

Synonyma

tāsām — jejich; mukundaḥ — Kṛṣṇa; madhu — jako med; mañju — sladkými; bhāṣitaiḥ — slovy; gṛhīta — uchvácená; cittaḥ — jehož mysl; paravān — podřízený; manasvī — inteligentní; api — ačkoliv; katham — jak; punaḥ — znovu; naḥ — k nám; pratiyāsyate — vrátí se; abalāḥ — ó dívky; grāmyāḥ — venkovské; sa-lajja — stydlivĕ; smita — usmívajících se; vibhramaiḥ — jejich osobními kouzly; bhraman — zmatený.

Překlad

Ó gopī, ačkoliv je náš Mukunda inteligentní a velmi poslušný svých rodičů, jakmile podlehne kouzlu medovĕ sladkých slov žen z Mathury a jejich půvabných, stydlivých úsmĕvů, jak se kdy vrátí k nám, prostým vesnickým dívkám?

10.39.25

Verš

adya dhruvaṁ tatra dṛśo bhaviṣyate
dāśārha-bhojāndhaka-vṛṣṇi-sātvatām
mahotsavaḥ śrī-ramaṇaṁ guṇāspadaṁ
drakṣyanti ye cādhvani devakī-sutam

Synonyma

adya — dnes; dhruvam — jistĕ; tatra — tam; dṛśaḥ — pro oči; bhaviṣyate — bude; dāśārha-bhoja-andhaka-vṛṣṇi-sātvatām — členů rodů Dāśārhů, Bhojů, Andhaků, Vṛṣṇiovců a Sātvatů; mahā-utsavaḥ — velký festival; śrī — bohynĕ štĕstí; ramaṇam — miláčka; guṇa — všech transcendentálních vlastností; āspadam — sídlo; drakṣyanti — uvidí; ye — ti, kdo; ca — také; adhvani — na cestĕ; devakī-sutam — Kṛṣṇu, syna Devakī.

Překlad

Až Dāśārhové, Bhojové, Andhakové, Vṛṣṇiovci a Sātvatové uvidí syna Devakī v Mathuře, jistĕ se budou tĕšit z velkého festivalu pro jejich oči, stejnĕ jako všichni, kdo Ho uvidí na cestĕ do mĕsta. Je přece jen miláčkem bohynĕ štĕstí a sídlem všech transcendentálních vlastností.

10.39.26

Verš

maitad-vidhasyākaruṇasya nāma bhūd
akrūra ity etad atīva dāruṇaḥ
yo ’sāv anāśvāsya su-duḥkhitam janaṁ
priyāt priyaṁ neṣyati pāram adhvanaḥ

Synonyma

mā — nemĕlo by; etat-vidhasya — takové; akaruṇasya — nemilostivé osoby; nāma — jméno; bhūt — být; akrūraḥ iti — „Akrūra“; etat — toto; atīva — nesmírnĕ; dāruṇaḥ — krutý; yaḥ — kdo; asau — on; anāśvāsya — neutĕšující; su-duḥkhitam — jež velmi trpí; janam — lidi; priyāt — než nejmilejší; priyam — milého (Kṛṣṇu); neṣyati — vezme; pāram adhvanaḥ — mimo náš dohled.

Překlad

Ten, který se dopouští tohoto nelítostného činu, by se nemĕl jmenovat Akrūra. Je tak nesmírnĕ krutý, že se ani nepokouší utĕšit trpící obyvatele Vraji, a přitom odváží Kṛṣṇu, který je nám milejší než sám život.

10.39.27

Verš

anārdra-dhīr eṣa samāsthito rathaṁ
tam anv amī ca tvarayanti durmadāḥ
gopā anobhiḥ sthavirair upekṣitaṁ
daivaṁ ca no ’dya pratikūlam īhate

Synonyma

anārdra-dhīḥ — s tvrdým srdcem; eṣaḥ — tento (Kṛṣṇa); samāsthitaḥ — poté, co nastoupil; ratham — do kočáru; tam — Jeho; anu — následující; amī — tito; ca — a; tvarayanti — spĕchají; durmadāḥ — ošálení; gopāḥ — pastevci; anobhiḥ — na svých volských povozech; sthaviraiḥ — staršími; upekṣitam — přehlížený; daivam — osud; ca — a; naḥ — s námi; adya — dnes; pratikūlam — nepříznivĕ; īhate — jedná.

Překlad

Kṛṣṇa s tvrdým srdcem již nastoupil do kočáru a pošetilí pastevci teď za Ním spĕchají ve svých volských povozech. Ani stařešinové neříkají nic, aby Ho zastavili. Osud dnes jedná proti nám.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vyjevuje, co si gopī myslely: „Tito pošetilí pastevci a stařešinové se ani nesnaží Kṛṣṇu zastavit. Neuvĕdomují si snad, že páchají sebevraždu? Pomáhají Kṛṣṇovi odjet do Mathury, ale sami se budou muset vrátit do Vṛndāvanu a v Jeho nepřítomnosti jistĕ zemřou. Celý svĕt ztrácí smysl.“

10.39.28

Verš

nivārayāmaḥ samupetya mādhavaṁ
kiṁ no ’kariṣyan kula-vṛddha-bāndhavāḥ
mukunda-saṅgān nimiṣārdha-dustyajād
daivena vidhvaṁsita-dīna-cetasām

Synonyma

nivārayāmaḥ — zastavme; samupetya — poté, co půjdeme až k Nĕmu; mādhavam — Kṛṣṇu; kim — co; naḥ — nám; akariṣyan — udĕlají; kula — rodiny; vṛddha — starší členové; bāndhavāḥ — a naši příbuzní; mukunda-saṅgāt — od společnosti Pána Mukundy; nimiṣa — okamžiku; ardha — na polovinu; dustyajāt — které je nemožné se vzdát; daivena — osudem; vidhvaṁsita — oddĕlené; dīna — zoufalá; cetasām — jejichž srdce.

Překlad

Pojďme přímo za Mādhavou a zadržme Ho. Co nám mohou starší členové našich rodin a ostatní příbuzní udĕlat? Když nás osud oddĕluje od Mukundy, naše srdce jsou již teď zoufalá, neboť se od Nĕho nedokážeme odloučit ani na zlomek vteřiny.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī popisuje, co si gopī myslely: „Pojďme přímo za Kṛṣṇou, tahejme Ho za šaty a za ruce a trvejme na tom, aby sestoupil z kočáru a zůstal zde s námi. Řeknĕme Mu: ,Nepřivolávej na sebe hříšné reakce za zabití tolika žen!̀“

„Pokud to ale udĕláme,“ řekly jiné gopī, „naši příbuzní a vesničtí stařešinové odhalí naši tajnou lásku ke Kṛṣṇovi a zavrhnou nás.“

„Co nám však mohou udĕlat?“

„Ano, naše životy jsou zoufalé už teď, když Kṛṣṇa odjíždí. Nemáme co ztratit.“

„To je pravda. Zůstaneme v lese Vṛndāvanu jako jeho vládnoucí bohynĕ a tak si budeme moci naplnit naši skutečnou touhu  –  pobývat s Kṛṣṇou v lese.“

„Ano, a dokonce i když nás stařešinové a naši příbuzní potrestají tím, že nás budou bít nebo nás zamknou doma, budeme moci stále šťastnĕ žít s vĕdomím, že Kṛṣṇa sídlí v naší vesnici. Nĕkteré z našich neuvĕznĕných přítelkyň najdou chytře způsob, jak nám přinést zbytky Kṛṣṇova jídla, a pak budeme moci zůstat naživu. Pokud ale Kṛṣṇu nikdo nezastaví, jistĕ zemřeme.“

10.39.29

Verš

yasyānurāga-lalita-smita-valgu-mantra
līlāvaloka-parirambhaṇa-rāsa-goṣṭhām
nītāḥ sma naḥ kṣaṇam iva kṣaṇadā vinā taṁ
gopyaḥ kathaṁ nv atitarema tamo durantam

Synonyma

yasya — jehož; anurāga — s láskyplnou náklonností; lalita — okouzlující; smita — (kde byly) úsmĕvy; valgu — přitažlivé; mantra — důvĕrné rozhovory; līlā — hravé; avaloka — pohledy; parirambhaṇa — a objetí; rāsa — tance rāsa; goṣṭhām — do shromáždĕní; nītāḥ sma — které jsme byly přivedeny; naḥ — pro nás; kṣaṇam — okamžik; iva — jako; kṣaṇadāḥ — noci; vinā — bez; tam — Nĕho; gopyaḥ — ó gopī; katham — jak; nu — vskutku; atitarema — překonáme; tamaḥ — temnotu; durantam — nepřekonatelnou.

Překlad

Když nás přivedl do shromáždĕní tance rāsa, kde jsme si užívaly Jeho láskyplných a okouzlujících úsmĕvů, rozkošných tajných rozhovorů, hravých pohledů a objetí, strávily jsme mnoho nocí, jako by to byl jediný okamžik. Ó gopī, jak vůbec můžeme překonat tu nepřekonatelnou temnotu Jeho nepřítomnosti?

Význam

Gopīm uplynula dlouhá doba v Kṛṣṇovĕ společnosti jako okamžik, a jediný moment v Jeho nepřítomnosti jim připadal jako velmi dlouhý čas.

10.39.30

Verš

yo ’hnaḥ kṣaye vrajam ananta-sakhaḥ parīto
gopair viśan khura-rajaś-churitālaka-srak
veṇuṁ kvaṇan smita-katākṣa-nirīkṣaṇena
cittaṁ kṣiṇoty amum ṛte nu kathaṁ bhavema

Synonyma

yaḥ — kdo; ahnaḥ — dne; kṣaye — na sklonku; vrajam — vesnice Vraji; ananta — Ananty, Pána Balarāmy; sakhaḥ — přítel, Kṛṣṇa; parītaḥ — doprovázený na všech stranách; gopaiḥ — pasáčky; viśan — vstupující; khura — od kopyt (krav); rajaḥ — prachem; churita — zaprášené; alaka — kadeře vlasů; srak — a girlandy; veṇum — na svou flétnu; kvaṇan — hrající; smita — usmĕvavými; kaṭa-akṣa — z koutků očí; nirīkṣaṇena — pohledy; cittam — naše mysli; kṣiṇoti — ničí; amum — Nĕho; ṛte — bez; nu — vskutku; katham — jak; bhavema — můžeme existovat.

Překlad

Jak můžeme existovat bez Anantova přítele Kṛṣṇy, který se večer vracel do Vraji ve společnosti pasáčků s vlasy a girlandami pokrytými prachem zvířeným kopyty krav? Když hrál na svou flétnu, uchvacoval naše mysli tím, že na nás koutkem očí upíral usmĕvavé pohledy.

10.39.31

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ bruvāṇā virahāturā bhṛśaṁ
vraja-striyaḥ kṛṣṇa-viṣakta-mānasāḥ
visṛjya lajjāṁ ruruduḥ sma su-svaraṁ
govinda dāmodara mādhaveti

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; bruvāṇāḥ — hovořící; viraha — z pocitů odloučení; āturāḥ — rozrušené; bhṛśam — zcela; vraja-striyaḥ — ženy z Vraji; kṛṣṇa — ke Kṛṣṇovi; viṣakta — připoutané; mānasāḥ — jejich mysli; visṛjya — odhazující; lajjām — stud; ruruduḥ sma — naříkaly; su-svaram — hlasitĕ; govinda dāmodara mādhava iti — ó Govindo, ó Dāmodare, ó Mādhavo.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Takto hovořily ženy z Vraji, jež byly ke Kṛṣṇovi tak připoutané, že je nadcházející odloučení od Nĕho nesmírnĕ rozrušovalo. Poté odhodily veškerý stud a hlasitĕ naříkaly: „Ó Govindo! Ó Dāmodare! Ó Mādhavo!“

Význam

Dlouhou dobu gopī pečlivĕ skrývaly svou milostnou lásku ke Kṛṣṇovi. Když ale nyní Kṛṣṇa odjíždĕl, byly tak zoufalé, že již déle své city skrývat nedovedly.

10.39.32

Verš

strīṇām evaṁ rudantīnām
udite savitary atha
akrūraś codayām āsa
kṛta-maitrādiko ratham

Synonyma

strīṇām — ženy; evam — takto; rudantīnām — zatímco naříkaly; udite — vycházející; savitari — slunce; atha — potom; akrūraḥ — Akrūra; codayām āsa — vyjel; kṛta — poté, co vykonal; maitra-ādikaḥ — své ranní uctívání a ostatní pravidelné povinnosti; ratham — kočárem.

Překlad

Ale přestože gopī takto naříkaly, Akrūra, který za východu slunce vykonal své ranní uctívání a ostatní povinnosti, vyjel s kočárem na cestu.

Význam

Podle nĕkterých vaiṣṇavských autorit Akrūra urazil gopī tím, že je neutĕšil, když odvážel Kṛṣṇu do Mathury, a kvůli tomuto přestupku pozdĕji musel opustit Dvāraku a být odloučen od Kṛṣṇy bĕhem příhody s drahokamem Syamantaka. Tehdy musel Akrūra přijmout prosté sídlo ve Vārāṇasī.

Matka Yaśodā a ostatní obyvatelé Vṛndāvanu zjevnĕ nenaříkali jako gopī, protože upřímnĕ vĕřili, že se Kṛṣṇa za pár dní vrátí.

10.39.33

Verš

gopās tam anvasajjanta
nandādyāḥ śakaṭais tataḥ
ādāyopāyanaṁ bhūri
kumbhān go-rasa-sambhṛtān

Synonyma

gopāḥ — pastevci; tam — Jeho; anvasajjanta — následovali; nanda-ādyāḥ — v čele s Nandou; śakaṭaiḥ — ve vozech; tataḥ — potom; ādāya — když vzali; upāyanam — dary; bhūri — v hojném množství; kumbhān — hlinĕné nádoby; go-rasa — mléčných výrobků; sambhṛtān — plné.

Překlad

Pastevci v čele s Nandou Mahārājem jeli ve svých vozech za Pánem Kṛṣṇou. Muži vezli mnoho darů pro krále, včetnĕ hlinĕných nádob plných ghí a dalších mléčných výrobků.

10.39.34

Verš

gopyaś ca dayitaṁ kṛṣṇam
anuvrajyānurañjitāḥ
pratyādeśaṁ bhagavataḥ
kāṅkṣantyaś cāvatasthire

Synonyma

gopyaḥ — gopī; ca — a; dayitam — svého milovaného; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; anuvrajya — následující; anurañjitāḥ — potĕšené; pratyādeśam — nĕjaký pokyn jako odpovĕď; bhagavataḥ — od Pána; kāṅkṣantyaḥ — doufající; ca — a; avatasthire — stály.

Překlad

Pán Kṛṣṇa gopī ponĕkud uklidnil (svými pohledy) a ony Jej také nĕjakou dobu následovaly. Potom se zastavily, s nadĕjí, že jim dá nĕjaký pokyn.

10.39.35

Verš

tās tathā tapyatīr vīkṣya
sva-prasthāṇe yadūttamaḥ
sāntvayām asa sa-premair
āyāsya iti dautyakaiḥ

Synonyma

tāḥ — ony (gopī); tathā — takto; tapyatīḥ — naříkající; vīkṣya — když vidĕly; sva-prasthāne — jak odjíždí; yadu-uttamaḥ — nejvĕtší z Yaduovců; sāntvayām āsa — utĕšil je; sa-premaiḥ — oplývajícími láskou; āyāsye iti — „Já se vrátím“; dautyakaiḥ — slovy doručenými poslem.

Překlad

Když ten nejlepší z Yaduovců odjíždĕl, vidĕl, jak gopī naříkají, a tak je utĕšil tím, že za nimi vyslal posla s láskyplným slibem: „Já se vrátím.“

10.39.36

Verš

yāvad ālakṣyate ketur
yāvad reṇū rathasya ca
anuprasthāpitātmāno
lekhyānīvopalakṣitāḥ

Synonyma

yāvat — dokud; ālakṣyate — byl vidĕt; ketuḥ — prapor; yāvat — dokud; reṇuḥ — prach; rathasya — kočáru; ca — a; anuprasthāpita — posílající za; ātmānaḥ — své mysli; lekhyāni — namalované postavy; iva — jako; upalakṣitāḥ — vypadaly.

Překlad

Gopī stály nehnutĕ jako postavy na obrazu a posílaly své mysli za Kṛṣṇou. Zůstaly tam tak dlouho, dokud byl vidĕt prapor na kočáru, a pak ještĕ do té doby, kdy už ani nevidĕly prach zvířený koly kočáru.

10.39.37

Verš

tā nirāśā nivavṛtur
govinda-vinivartane
viśokā ahanī ninyur
gāyantyaḥ priya-ceṣṭitam

Synonyma

tāḥ — ony; nirāśāḥ — bez nadĕje; nivavṛtuḥ — když se vrátily; govinda-vinivartane — na Govindův návrat; viśokāḥ — nesmírnĕ zarmoucené; ahanī — dny a noci; ninyuḥ — trávily; gāyantyaḥ — zpívající; priya — svého milovaného; ceṣṭitam — o činnostech.

Překlad

Poté šly gopī zpátky, bez nadĕje, že se k nim Govinda kdy vrátí. V zármutku začaly trávit své dny a noci zpĕvem o zábavách svého milovaného.

10.39.38

Verš

bhagavān api samprāpto
rāmākrūra-yuto nṛpa
rathena vāyu-vegena
kālindīm agha-nāśinīm

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; api — a; samprāptaḥ — přijel; rāma-akrūra-yutaḥ — s Balarāmou a Akrūrou; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); rathena — kočárem; vāyu — jako vítr; vegena — rychlým; kālindīm — k řece Kālindī (Yamunĕ); agha — hříchy; nāśinīm — která ničí.

Překlad

Můj milý králi, Nejvyšší Pán Kṛṣṇa jel v kočáře s Pánem Balarāmou a Akrūrou rychle jako vítr, až přijel k řece Kālindī, která ničí všechny hříchy.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī komentuje, že Pán Kṛṣṇa potají naříkal nad svým odloučením od gopī. Tyto Pánovy transcendentální pocity náleží k Jeho svrchované energii blaženosti.

10.39.39

Verš

tatropaspṛśya pānīyaṁ
pītvā mṛṣṭaṁ maṇi-prabham
vṛkṣa-ṣaṇḍam upavrajya
sa-rāmo ratham āviśat

Synonyma

tatra — tam; upaspṛśya — poté, co se dotkl vody; pānīyam — v ruce; pītvā — poté, co se napil; mṛṣṭam — sladké; maṇi — jako drahokamy; prabham — zářící; vṛkṣa — stromů; ṣaṇḍam — k háji; upavrajya — poté, co vyjel; sa-rāmaḥ — s Balarāmou; ratham — na kočár; āviśat — nastoupil.

Překlad

Sladká voda řeky zářila víc než oslnivé drahokamy. Poté, co se jí Pán Kṛṣṇa dotkl pro očištĕní, trochu se z ruky napil. Potom nechal kočár přemístit k háji stromů a spolu s Balarāmou do nĕj opĕt nastoupil.

10.39.40

Verš

akrūras tāv upāmantrya
niveśya ca rathopari
kālindyā hradam āgatya
snānaṁ vidhi-vad ācarat

Synonyma

akrūraḥ — Akrūra; tau — od obou; upāmantrya — když přijal svolení; niveśya — poté, co Je usadil; ca — a; ratha-upari — na kočár; kālindyāḥ — Yamuny; hradam — k jezírku; āgatya — poté, co šel; snānam — koupel; vidhi-vat — podle pokynů písem; ācarat — vykonal.

Překlad

Akrūra vyzval oba Pány, aby zaujali svá místa na kočáru. Potom si vyžádal Jejich svolení, odešel k jezírku v Yamunĕ a podle pokynů písem se vykoupal.

10.39.41

Verš

nimajjya tasmin salile
japan brahma sanātanam
tāv eva dadṛśe ’krūro
rāma-kṛṣṇau samanvitau

Synonyma

nimajjya — když se ponořil; tasmin — do té; salile — vody; japan — pronášející; brahma — védské mantry; sanātanam — vĕčné; tau — Je; eva — vskutku; dadṛśe — uvidĕl; akrūraḥ — Akrūra; rāma-kṛṣṇau — Balarāmu a Kṛṣṇu; samanvitau — společnĕ.

Překlad

Když se Akrūra ponořil do vody a pronášel vĕčné mantry z Véd, náhle uvidĕl Balarāmu a Kṛṣṇu před sebou.

10.39.42-43

Verš

tau ratha-sthau katham iha
sutāv ānakadundubheḥ
tarhi svit syandane na sta
ity unmajjya vyacaṣṭa saḥ

tatrāpi ca yathā-pūrvam
āsīnau punar eva saḥ
nyamajjad darśanaṁ yan me
mṛṣā kiṁ salile tayoḥ

Synonyma

tau — Oni; ratha-sthau — sedící v kočáře; katham — jak; iha — zde; sutau — dva synové; ānakadundubheḥ — Vasudevy; tarhi — potom; svit — zda; syandane — v kočáře; na staḥ — nejsou; iti — takto uvažující; unmajjya — když vyšel z vody; vyacaṣṭa — uvidĕl; saḥ — on; tatra api — na tom samém místĕ; ca — a; yathā — jako; pūrvam — předtím; āsīnau — sedící; punaḥ — opĕt; eva — vskutku; saḥ — on; nyamajjat — vstoupil do vody; darśanam — vidĕní; yat — pokud; me — moje; mṛṣā — iluzorní; kim — možná; salile — ve vodĕ; tayoḥ — Jich.

Překlad

Akrūra si pomyslel: „Jak mohou oba synové Ānakadundubhiho, kteří sedí v kočáře, stát tady ve vodĕ? To museli kočár opustit.“ Když však vyšel z řeky, byli v kočáře jako předtím. Akrūra se sám sebe zeptal: „Byla to iluze, že jsem Je vidĕl ve vodĕ?“ a opĕt vstoupil do jezírka.

10.39.44-45

Verš

bhūyas tatrāpi so ’drākṣīt
stūyamānam ahīśvaram
siddha-cāraṇa-gandharvair
asurair nata-kandharaiḥ

sahasra-śirasaṁ devaṁ
sahasra-phaṇa-maulinam
nīlāmbaraṁ visa-śvetaṁ
śṛṅgaiḥ śvetam iva sthitam

Synonyma

bhūyaḥ — znovu; tatra api — na tom samém místĕ; saḥ — on; adrākṣīt — vidĕl; stūyamānam — velebeného; ahi-īśvaram — Pána hadů (Anantu Śeṣu, úplnou expanzi Pána Balarāmy, jenž slouží jako lůžko Viṣṇua); siddha-cāraṇa-gandharvaiḥ — Siddhy, Cāraṇy a Gandharvy; asuraiḥ — a démony; nata — sklonĕné; kandharaiḥ — jejichž krky; sahasra — tisíce; śirasam — jenž mĕl hlav; devam — Nejvyšší Pán; sahasra — tisíce; phaṇa — jenž mĕl kápí; maulinam — a přileb; nīla — modrý; ambaram — jehož odĕv; visa — jako vlákna lotosového stonku; śvetam — bílého; śṛṅgaiḥ — se svými vrcholy; śvetam — hora Kailāsa; iva — jako kdyby; sthitam — spočívajícího.

Překlad

Tam nyní Akrūra spatřil Anantu Śeṣu, Pána hadů, jak přijímá chválu od Siddhů, Cāraṇů, Gandharvů a démonů, kteří mĕli všichni sklonĕné hlavy. Pán, Osobnost Božství, kterého Akrūra vidĕl, mĕl tisíce hlav, tisíce kápí a tisíce přileb. Jelikož mĕl modré šaty a svĕtlou pleť, bílou jako vlákna lotosového stonku, vypadal jako bĕlostná hora Kailāsa se svými mnoha vrcholy.

10.39.46-48

Verš

tasyotsaṅge ghana-śyāmaṁ
pīta-kauśeya-vāsasam
puruṣaṁ catur-bhujaṁ śāntam
padma-patrāruṇekṣaṇam

cāru-prasanna-vadanaṁ
cāru-hāsa-nirīkṣaṇam
su-bhrūnnasaṁ caru-karṇaṁ
su-kapolāruṇādharam

pralamba-pīvara-bhujaṁ
tuṅgāṁsoraḥ-sthala-śriyam
kambu-kaṇṭhaṁ nimna-nābhiṁ
valimat-pallavodaram

Synonyma

tasya — Jeho (Ananty Śeṣi); utsaṅge — na klínĕ; ghana — jako dešťový mrak; śyāmam — tmavĕ modrého; pīta — žluté; kauśeya — hedvábné; vāsasam — jehož šaty; puruṣam — Nejvyššího Pána; catuḥ-bhujam — se čtyřmi pažemi; śāntam — klidného; padma — lotosu; patra — jako lístky; aruṇa — načervenalé; īkṣaṇam — jehož oči; cāru — přitažlivá; prasanna — spokojená; vadanam — jehož tvář; cāru — přitažlivý; hāsa — usmĕvavý; nirīkṣaṇam — jehož pohled; su — krásné; bhrū — jehož obočí; ut — zdvižený; nasam — jehož nos; cāru — přitažlivé; karṇam — jehož uši; su — krásné; kapola — jehož líce; aruṇa — červené; adharam — jehož rty; pralamba — dlouhé; pīvara — silné; bhujam — jehož paže; tuṅga — zdviženými; aṁsa — rameny; uraḥ-sthala — a hrudí; śriyam — zkrášleného; kambu — jako lastura; kaṇṭham — jehož hrdlo; nimna — hluboký; nābhim — jehož pupek; vali — čáry; mat — mající; pallava — jako list; udaram — jehož břicho.

Překlad

Akrūra poté spatřil Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, ležet klidnĕ na klínĕ Pána Ananty Śeṣi. Pleť této Nejvyšší Osoby se podobala tmavĕ modrému mraku. Mĕl žluté šaty, čtyři paže a načervenalé oči jako okvĕtní lístky lotosu. Jeho tvář vypadala přitažlivĕ a spokojenĕ, se svým usmĕvavým, roztomilým pohledem, půvabným obočím, zdviženým nosem, jemnĕ tvarovanýma ušima, krásnými lícemi a červenými rty. Pánova široká ramena a mocná hruď byly překrásné a Jeho paže dlouhé a silné. Jeho krk připomínal lasturu, mĕl hluboký pupek a břicho ozdobené čarami jako jsou čáry na listu banyánu.

10.39.49-50

Verš

bṛhat-kati-tata-śroṇi
karabhoru-dvayānvitam
cāru-jānu-yugaṁ cāru
jaṅghā-yugala-saṁyutam

tuṅga-gulphāruṇa-nakha
vrāta-dīdhitibhir vṛtam
navāṅguly-aṅguṣṭha-dalair
vilasat-pāda-paṅkajam

Synonyma

bṛhat — velká; kaṭi-taṭa — jehož bedra; śroṇi — a boky; karabha — jako chobot slona; ūru — stehen; dvaya — pár; anvitam — mĕl; cāru — přitažlivá; jānu-yugam — jehož dvĕ kolena; cāru — přitažlivý; jaṅghā — holení; yugala — pár; saṁyutam — mĕl; tuṅga — vysoké; gulpha — jehož kotníky; aruṇa — načervenalých; nakha-vrāta — z jehož nehtů; dīdhitibhiḥ — zářivými paprsky; vṛtam — obklopené; nava — mĕkké; aṅguli-aṅguṣṭha — dva palce a ostatní prsty na nohách; dalaiḥ — jako okvĕtní lístky; vilasat — zářící; pāda-paṅkajam — jehož lotosové nohy.

Překlad

Mĕl velká bedra a boky, stehna jako chobot slona a přitažlivĕ tvarovaná kolena a holenĕ. Jeho vysoké kotníky odrážely záři vycházející z nehtů Jeho prstů podobných okvĕtním lístkům, které zkrášlovaly Jeho lotosové nohy.

10.39.51-52

Verš

su-mahārha-maṇi-vrāta
kirīṭa-kaṭakāṅgadaiḥ
kaṭi-sūtra-brahma-sūtra
hāra-nūpura-kuṇḍalaiḥ

bhrājamānaṁ padma-karaṁ
śaṅkha-cakra-gadā-dharam
śrīvatsa-vakṣasaṁ bhrājat
kaustubhaṁ vana-mālinam

Synonyma

su-mahā — nesmírnĕ; arha — cennými; maṇi-vrāta — s mnoha drahokamy; kirīṭa — s přilbami; kaṭaka — náramky kolem zápĕstí; aṅgadaiḥ — a náramky výše na pažích; kaṭi-sūtra — s opaskem; brahma-sūtra — posvátnou šňůrou; hāra — náhrdelníky; nūpura — nákotníčky; kuṇḍalaiḥ — a náušnicemi; bhrājamānam — zářící; padma — držící lotos; karam — jehož ruka; śaṅkha — lasturu; cakra — disk; gadā — a kyj; dharam — držící; śrīvatsa — nesoucí znak známý jako Śrīvatsa; vakṣasam — jehož hruď; bhrājat — zářícím; kaustubham — s drahokamem Kaustubha; vana-mālinam — s kvĕtinovou girlandou.

Překlad

Pán, ozdobený přilbou, náramky kolem zápĕstí a výše na pažích, které byly všechny posázené mnoha nesmírnĕ cennými drahokamy, a také opaskem, posvátnou šňůrou, náhrdelníky, nákotníčky a náušnicemi, vydával oslňující záři. V jedné ruce držel lotos a v ostatních lasturu, disk a kyj. Jeho hruď zdobily znak Śrīvatsa, zářící drahokam Kaustubha a kvĕtinová girlanda.

10.39.53-55

Verš

sunanda-nanda-pramukhaiḥ
parṣadaiḥ sanakādibhiḥ
sureśair brahma-rudrādyair
navabhiś ca dvijottamaiḥ

prahrāda-nārada-vasu
pramukhair bhāgavatottamaiḥ
stūyamānaṁ pṛthag-bhāvair
vacobhir amalātmabhiḥ

śriyā puṣṭyā girā kāntyā
kīrtyā tuṣṭyelayorjayā
vidyayāvidyayā śaktyā
māyayā ca niṣevitam

Synonyma

sunanda-nanda-pramukhaiḥ — v čele se Sunandou a Nandou; parṣadaiḥ — svými osobními společníky; sanaka-ādibhiḥ — Sanakou Kumārem a jeho bratry; sura-īśaiḥ — hlavními polobohy; brahma-rudra-ādyaiḥ — v čele s Brahmou a Rudrou; navabhiḥ — devíti; ca — a; dvija-uttamaiḥ — hlavními brāhmaṇy (v čele s Marīcim); prahrāda-nārada-vasu-pramukhaiḥ — v čele s Prahlādem, Nāradou a Uparicarou Vasuem; bhāgavata-uttamaiḥ — nejvznešenĕjšími oddanými; stūyamānam — oslavovaný; pṛthak-bhāvaiḥ — každým s jiným láskyplným přístupem; vacobhiḥ — slovy; amala-ātmabhiḥ — posvĕcenými; śrīyā puṣṭyā gīrā kāntyā kīrtyā tuṣṭyā ilayā ūrjayā — svými vnitřními energiemi zvanými Śrī, Puṣṭi, Gīr, Kānti, Kīrti, Tuṣṭi, Ilā a Ūrjā; vidyayā avidyayā — svými energiemi poznání a nevĕdomosti; śaktyā — svou vnitřní energií blaženosti; māyayā — svou hmotnou tvůrčí energií; ca — a; niṣevitam — obsluhovaný.

Překlad

Pána obklopovali a uctívali Nanda, Sunanda a Jeho další osobní společníci; Sanaka a ostatní Kumārové; Brahmā, Rudra a ostatní hlavní polobozi; devĕt hlavních brāhmaṇů a nejlepší ze svatých oddaných v čele s Prahlādem, Nāradou a Uparicarou Vasuem. Každá z tĕchto vznešených osobností uctívala Pána pronášením posvĕcených slov chvály ve své vlastní jedinečné náladĕ. Pánu sloužily také hlavní vnitřní energie  –  Śrī, Puṣṭi, Gīr, Kānti, Kīrti, Tuṣṭi, Ilā a Ūrjā  –  jakož i Jeho hmotné energie Vidyā, Avidyā a Māyā a vnitřní energie blaženosti, Śakti.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje Pánovy energie zmínĕné v tĕchto verších: „Śrī je energie bohatství, Puṣṭi síly, Gīr poznání, Kānti krásy, Kīrti slávy a Tuṣṭi odříkání. To je Pánových šest vznešených vlastností. Ilā je Jeho bhū-śakti, známá také jako sandhinī, vnitřní energie, jejíž expanzí je prvek zemĕ. Ūrjā je Jeho vnitřní energie pro konání zábav; v tomto svĕtĕ se expanduje jako rostlina tulasī. Vidyā a Avidyā (poznání a nevĕdomost) jsou vnĕjší energie, které způsobují osvobození a spoutanost živých bytostí. Śakti je Jeho vnitřní energie blaženosti, hlādinī, a Māyā je vnitřní energie, která je zdrojem Vidyi a Avidyi. Slovo ca naznačuje přítomnost Pánovy okrajové energie, jīva-śakti, která je podřízena Māyi. Všechny tyto zosobnĕné energie obsluhovaly Pána Viṣṇua.“

10.39.56-57

Verš

vilokya su-bhṛśaṁ prīto
bhaktyā paramayā yutaḥ
hṛṣyat-tanūruho bhāva-
pariklinnātma-locanaḥ

girā gadgadayāstauṣīt
sattvam ālambya sātvataḥ
praṇamya mūrdhnāvahitaḥ
kṛtāñjali-puṭaḥ śanaiḥ

Synonyma

vilokya — když (Akrūra) vidĕl; su-bhṛśam — velmi; prītaḥ — potĕšený; bhaktyā — oddaností; paramayā — svrchovanou; yutaḥ — nadšený; hṛṣyat — zježené; tanū-ruhaḥ — chlupy na tĕle; bhāva — z láskyplné extáze; pariklinna — mokré; ātma — jeho tĕlo; locanaḥ — a oči; girā — se slovy; gadgadayā — zalykající se; astauṣīt — vzdával úctu; sattvam — střízlivosti; ālambya — když se dobral; sātvataḥ — vznešený oddaný; praṇamya — klanící se; mūrdhnā — hlavou; avahitaḥ — pozornĕ; kṛta-añjali-puṭaḥ — spínající ruce k prosebné modlitbĕ; śanaiḥ — pomalu.

Překlad

Když vznešený oddaný Akrūra toto vše spatřil, byl nesmírnĕ potĕšený a cítil se nadšený transcendentální oddaností. Ze silné extáze se mu zježily chlupy a z očí mu tekly slzy, které mu zmáčely celé tĕlo. Nĕjak se mu podařilo se uklidnit a poklonil se hlavou až k zemi. Potom sepjal ruce k prosebné modlitbĕ a hlasem zalknutým emocemi se začal velmi pomalu a pozornĕ modlit.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke třicáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Akrūrova vize.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ

Akrūrovy modlitby

10.40.1

Verš

śrī-akrūra uvāca
nato ’smy ahaṁ tvākhila-hetu-hetuṁ
nārāyaṇaṁ pūruṣam ādyam avyayam
yan-nābhi-jātād aravinda-koṣād
brahmāvirāsīd yata eṣa lokaḥ

Synonyma

śrī-akrūraḥ uvāca — Śrī Akrūra pravil; nataḥ — klanící se; asmi — jsem; aham — já; tvā — Tobĕ; akhila — všech; hetu — příčin; hetum — příčino; nārāyaṇam — Pane Nārāyaṇe; pūruṣam — Nejvyšší Osobo; ādyam — původní; avyayam — nevyčerpatelná; yat — z jehož; nābhi — pupku; jātāt — který byl stvořen; aravinda — lotosu; koṣāt — z kalichu; brahmā — Brahmā; avirāsīt — zjevil se; yataḥ — z nĕhož; eṣaḥ — tento; lokaḥ — svĕt.

Překlad

Śrī Akrūra pravil: Klaním se Ti, příčino všech příčin, původní a nevyčerpatelná Nejvyšší Osobo, Nārāyaṇe. Z kalichu lotosu zrozeného z Tvého pupku se zjevil Brahmā a jeho prostřednictvím vznikl tento vesmír.

10.40.2

Verš

bhūs toyam agniḥ pavanaṁ kham ādir
mahān ajādir mana indriyāṇi
sarvendriyārthā vibudhāś ca sarve
ye hetavas te jagato ’ṅga-bhūtāḥ

Synonyma

bhūḥ — zemĕ; toyam — voda; agniḥ — oheň; pavanam — vzduch; kham — éter; ādiḥ — a jeho zdroj, falešné ego; mahān — mahat-tattva; ajā — celková hmotná příroda; ādiḥ — její zdroj, Nejvyšší Pán; manaḥ — mysl; indriyāṇi — smysly; sarva-indriya — všech smyslů; arthāḥ — předmĕty vnímání; vibudhāḥ — polobozi; ca — a; sarve — všichni; ye — které; hetavaḥ — příčiny; te — Tvého; jagataḥ — vesmíru; aṅga — z tĕla; bhūtāḥ — stvoření.

Překlad

Zemĕ, voda, oheň, vzduch, éter a jeho zdroj, falešné ego, mahat-tattva, celková hmotná příroda a její zdroj, expanze Nejvyššího Pána jako Puruṣa, mysl, smysly, smyslové předmĕty a vládnoucí božstva smyslů  –  všechny tyto příčiny vesmírného projevu pocházejí z Tvého transcendentálního tĕla.

10.40.3

Verš

naite svarūpaṁ vidur ātmanas te
hy ajādayo ’nātmatayā gṛhītaḥ
ajo ’nubaddhaḥ sa guṇair ajāyā
guṇāt paraṁ veda na te svarūpam

Synonyma

na — ne; ete — tyto (prvky stvoření); svarūpam — pravou totožnost; viduḥ — znají; ātmanaḥ — Nejvyšší Duše; te — Tebe; hi — vskutku; ajā-ādayaḥ — v čele s celkovou hmotnou přírodou; anātmatayā — tím, že jsou neživá hmota; gṛhītāḥ — sevřené; ajaḥ — Pán Brahmā; anubaddhaḥ — spoutaný; saḥ — on; guṇaiḥ — kvalitami; ajāyāḥ — hmotné přírody; guṇāt — vůči tĕmto kvalitám; param — transcendentální; veda na — nezná; te — Tvou; svarūpam — pravou podobu.

Překlad

Celková hmotná příroda a tyto ostatní prvky stvoření Tĕ dozajista nemohou znát takového, jaký jsi, neboť jsou projevené v říši netečné hmoty. Jelikož stojíš nad kvalitami přírody, ani Pán Brahma, který je jimi spoutaný, nezná Tvou pravou totožnost.

Význam

Bůh je transcendentální vůči hmotné přírodĕ. Dokud i my nepřekonáme omezené vĕdomí hmotné existence, nemůžeme Ho poznat. Ani nejvznešenĕjší živá bytost ve vesmíru, Brahmā, nemůže poznat Nejvyššího, dokud nedospĕje na úroveň čistého vĕdomí Kṛṣṇy.

10.40.4

Verš

tvāṁ yogino yajanty addhā
mahā-puruṣam īśvaram
sādhyātmaṁ sādhibhūtaṁ ca
sādhidaivaṁ ca sādhavaḥ

Synonyma

tvam — Tebe; yoginaḥ — yogī; yajanti — konají obĕti; addhā — jistĕ; mahā-puruṣam — pro Nejvyšší Osobnost; īśvaram — Boha; sa-adhyātmam — (svĕdka) živých bytostí; sa-adhibhutam — hmotných prvků; ca — a; sa-adhidaivam — vládnoucích polobohů; ca — a; sādhavaḥ — očištĕné osoby.

Překlad

Čistí yogī uctívají Tebe, Nejvyšší Osobnost Božství, tím, že Tĕ vnímají ve trojí podobĕ zahrnující živé bytosti, hmotné prvky, jež tvoří tĕla živých bytostí, a vládnoucí božstva tĕchto prvků.

10.40.5

Verš

trayyā ca vidyayā kecit
tvāṁ vai vaitānikā dvijāḥ
yajante vitatair yajñair
nānā-rūpāmarākhyayā

Synonyma

trayyā — tří Véd; ca — a; vidyayā — mantrami; kecit — nĕjakými; tvām — Tebe; vai — vskutku; vaitānikāḥ — kteří uznávají předpisy týkající se tří posvátných ohňů; dvijāḥ — brāhmaṇové; yajante — uctívají; vitataiḥ — složitými; yajñaiḥ — obřadními obĕťmi; nānā — různých; rūpa — podob; amara — polobohů; ākhyayā — podle označení.

Překlad

Brāhmaṇové, kteří následují předpisy týkající se tří posvátných ohňů, Tĕ uctívají pronášením manter ze tří Véd a složitými ohňovými obĕťmi pro různé polobohy, kteří mají mnoho podob a jmen.

Význam

Akrūra nyní popisuje, jak ti, kdo následují cesty sāṅkhyi, yogy a tří Véd, různými způsoby uctívají Nejvyššího Pána. Na různých místech, kde Védy zjevnĕ doporučují uctívat Indru, Varuṇu a další polobohy, jsou tito polobozi prohlášeni za svrchované. Zároveň však Védy prohlašují, že existuje jeden svrchovaný vládce, Absolutní Pravda. Tou je Śrī Kṛṣṇa, Osobnost Božství, který skrze hmotné stvoření expanduje svoji energii do podob polobohů. Uctívání polobohů jde tedy k Nĕmu nepřímou metodou karma-kāṇḍy neboli plodonosných náboženských obřadů. Nakonec by však mĕl ten, kdo chce dosáhnout vĕčné dokonalosti, uctívat Pána přímo, plnĕ si vĕdom Kṛṣṇy.

10.40.6

Verš

eke tvākhila-karmāṇi
sannyasyopaśamaṁ gatāḥ
jñānino jñāna-yajñena
yajanti jñāna-vigraham

Synonyma

eke — nĕkteří; tvā — Tobĕ; akhila — všechny; karmāṇi — činnosti; sannyasya — odevzdávající; upaśamam — klidu; gatāḥ — dosahující; jñāninaḥ — hledači poznání; jñāna-yajñena — obĕtí v podobĕ rozvoje poznání; yajanti — uctívají; jñāna-vigraham — ztĕlesnĕné poznání.

Překlad

Nĕkteří lidé se při hledání duchovního poznání vzdávají všech hmotných činností a poté, co takto dosáhli klidu, provádĕjí obĕť formou filosofického zkoumání, aby uctívali Tebe jakožto původní podobu veškerého poznání.

Význam

Moderní filosofové hledají poznání, aniž by se obtĕžovali uctívat Nejvyšší Osobnost Božství, a tak přirozenĕ dosahují jen skrovných, ne-li úplnĕ bezcenných výsledků.

10.40.7

Verš

anye ca saṁskṛtātmāno
vidhinābhihitena te
yajanti tvan-mayās tvāṁ vai
bahu-mūrty-eka-mūrtikam

Synonyma

anye — jiní; ca — a; saṁskṛta — očištĕná; ātmānaḥ — jejichž inteligence; vidhinā — pokyny (písem jako je Pañcarātra); abhihitena — předaných; te — Tebou; yajanti — uctívají; tvat-mayāḥ — plni myšlenek na Tebe; tvām — Tebe; vai — vskutku; bahu-mūrti — s mnoha podobami; eka-mūrtikam — s jednou podobou.

Překlad

A ještĕ jiní  –  ti s čistou inteligencí  –  následují pokyny vaiṣṇavských písem, která Ty sám šíříš. S myslí pohrouženou v myšlenkách na Tebe Tĕ uctívají jako jediného Nejvyššího Pána projevujícího se v mnoha podobách.

Význam

Slovo saṁskṛtātmānaḥ, „ti, jejichž inteligence je čistá,“ je zde významné. Naznačuje, že dříve zmínĕní uctívači svou inteligenci ještĕ zcela nezbavili hmotného znečištĕní, a tak Pána uctívají nepřímo. Avšak ti, kdo jsou očištĕní, uctívají Pána přímo, buď jako Nejvyšší Osobnost Božství, Pána Kṛṣṇu, nebo jako jednu z Jeho různých úplných podob, jako jsou Vāsudeva, Saṅkarṣaṇa, Pradyumna nebo Aniruddha, o kterých je zde řeč.

10.40.8

Verš

tvām evānye śivoktena
mārgeṇa śiva-rūpiṇam
bahv-ācārya-vibhedena
bhagavantam upāsate

Synonyma

tvām — Tebe; eva — také; anye — jiní; śiva — Pánem Śivou; uktena — vyloženou; mārgeṇa — cestou; śiva-rūpiṇam — v podobĕ Pána Śivy; bahu-ācārya — mnoha učitelů; vibhedena — následující různé výklady; bhagavantam — Nejvyššího Pána; upāsate — uctívají.

Překlad

Jsou tu ještĕ další, kteří Tĕ, Nejvyššího Pána, uctívají v podobĕ Pána Śivy. Následují cestu jím popsanou a vykládanou různými způsoby mnoha učiteli.

Význam

Slova tvām eva, „Tebe také“, naznačují, že cesta uctívání Pána Śivy je nepřímá, a proto je na nižší úrovni. Samotný Akrūra následuje vyšší metodu tím, že svými modlitbami přímo uctívá Kṛṣṇu neboli Viṣṇua.

10.40.9

Verš

sarva eva yajanti tvāṁ
sarva-deva-mayeśvaram
ye ’py anya-devatā-bhaktā
yady apy anya-dhiyaḥ prabho

Synonyma

sarve — všichni; eva — vskutku; yajanti — uctívají; tvam — Tebe; sarva-deva — všechny polobohy; maya — ó Ty, který zahrnuješ; īśvaram — Nejvyššího Pána; ye — oni; api — dokonce; anya — jiných; devatā — božstev; bhaktāḥ — oddaní; yadi api — ačkoliv; anya — obrácená jinam; dhiyaḥ — jejich pozornost; prabho — ó vládce.

Překlad

Všichni tito lidé, můj Pane, dokonce i ti, kdo od Tebe odvrátili pozornost a uctívají jiná božstva, však ve skutečnosti uctívají pouze Tebe, ó ztĕlesnĕní všech polobohů.

Význam

Zde je vyjádřena myšlenka, že i ti, kdo uctívají polobohy, nepřímo uctívají Nejvyššího Pána Viṣṇua. Porozumĕní tĕchto uctívačů je však nedokonalé.

10.40.10

Verš

yathādri-prabhavā nadyaḥ
parjanyāpūritāḥ prabho
viśanti sarvataḥ sindhuṁ
tadvat tvāṁ gatayo ’ntataḥ

Synonyma

yathā — jako; adri — z hor; prabhavāḥ — zrozené; nadyaḥ — řeky; parjanya — deštĕm; āpūritāḥ — plnĕné; prabho — ó Pane; viśanti — vlévají se; sarvataḥ — ze všech stran; sindhum — do oceánu; tadvat — podobnĕ; tvām — do Tebe; gatayaḥ — tyto cesty; antataḥ — nakonec.

Překlad

Tak jako řeky zrozené z hor a plnĕné deštĕm tečou ze všech smĕrů do moře, dospĕjí všechny tyto cesty nakonec k Tobĕ, ó Pane.

Význam

Pán Kṛṣṇa sám hovoří o uctívání v Bhagavad-gītĕ (9.23–25):

ye 'py anya-devatā-bhaktā
yajante śraddhayānvitāḥ
te 'pi mām eva kaunteya
yayanty avidhi-pūrvakam

ahaṁ hi sarva-yajñānāṁ
bhoktā ca prabhur eva ca
na tu mām abhijānanti
tattvenātaś cyavanti te

yānti deva-vratā devān
pitṝn yānti pitṛ-vratāḥ
bhūtāni yānti bhūtejyā
yānti mad-yājino ’pi mām

„Ó synu Kuntī! Ti, kdo jsou oddáni jiným bohům a s vírou je uctívají, ve skutečnosti uctívají jen Mĕ, ale nesprávným způsobem. Já jsem jediným poživatelem a Pánem všech obĕtí. A ti, kdo neznají Mou pravou, transcendentální povahu, následnĕ klesají. Ti, kdo uctívají polobohy, se narodí mezi polobohy; ti, kdo uctívají předky, půjdou k předkům; ti, kdo uctívají duchy, se narodí mezi takovými bytostmi a ti, kdo uctívají Mĕ, budou žít se Mnou.“

10.40.11

Verš

sattvaṁ rajas tama iti
bhavataḥ prakṛter guṇāḥ
teṣu hi prākṛtāḥ protā
ā-brahma-sthāvarādayaḥ

Synonyma

sattvam — dobro; rajaḥ — vášeň; tamaḥ — nevĕdomost; iti — takto známé; bhavataḥ — Tvé; prakṛteḥ — hmotné přírody; guṇāḥ — kvality; teṣu — do nich; hi — jistĕ; prākṛtāḥ — podmínĕné živé bytosti; protāḥ — vpletené; ā-brahma — až po Pána Brahmu; sthāvara-ādayaḥ — počínaje nehybnými tvory.

Překlad

Dobro, vášeň a nevĕdomost, kvality Tvé hmotné přírody, zaplétají všechny podmínĕné živé bytosti, od Brahmy až po nehybné tvory.

10.40.12

Verš

tubhyaṁ namas te tv aviṣakta-dṛṣṭaye
sarvātmane sarva-dhiyāṁ ca sākṣiṇe
guṇa-pravāho ’yam avidyayā kṛtaḥ
pravartate deva-nṛ-tiryag-ātmasu

Synonyma

tubhyam — Tobĕ; namaḥ — poklony; te — Tvé; tu — a; aviṣakta — povznesený; dṛṣṭaye — jehož pohled; sarva-ātmane — Duši všech; sarva — každého; dhiyām — vĕdomí; ca — a; sākṣiṇe — svĕdkovi; guṇa — hmotných kvalit; pravāhaḥ — proud; ayam — tento; avidyayā — silou nevĕdomosti; kṛtaḥ — vytvořený; pravartate — pokračuje dál; deva — jako polobozi; nṛ — lidé; tiryak — a zvířata; ātmasu — mezi tĕmi, kdo přijímají identitu.

Překlad

Klaním se Tobĕ, který jsi jako Nejvyšší Duše všech bytostí svĕdkem jejich vĕdomí s nestranným pohledem. Proud Tvých hmotných kvalit, vytvořený silou nevĕdomosti, teče mocnĕ mezi živými bytostmi, jež přijímají identitu polobohů, lidí a zvířat.

10.40.13-14

Verš

agnir mukhaṁ te ’vanir aṅghrir īkṣaṇaṁ
sūryo nabho nābhir atho diśaḥ śrutiḥ
dyauḥ kaṁ surendrās tava bāhavo ’rṇavāḥ
kukṣir marut prāṇa-balaṁ prakalpitam

romāṇi vṛkṣauṣadhayaḥ śiroruhā
meghāḥ parasyāsthi-nakhāni te ’drayaḥ
nimeṣaṇaṁ rātry-ahanī prajāpatir
meḍhras tu vṛṣṭis tava vīryam iṣyate

Synonyma

agniḥ — oheň; mukham — tvář; te — Tvoje; avaniḥ — zemĕ; aṅghriḥ — nohy; ikṣaṇam — oko; sūryaḥ — slunce; nabhaḥ — nebe; nābhiḥ — pupek; atha u — a také; diśaḥ — svĕtové strany; śrutiḥ — sluch; dyauḥ — nebesa; kam — hlava; sura-indrāḥ — hlavní polobozi; tava — Tvé; bāhavaḥ — paže; arṇavāḥ — oceány; kukṣiḥ — břicho; marut — vítr; prāṇa — životní vzduch; balam — a fyzická síla; prakalpitam — myšlené; romāṇi — chlupy na tĕle; vṛkṣa — stromy; oṣadhayaḥ — rostliny; śiraḥ-ruhāḥ — vlasy na Tvé hlavĕ; meghāḥ — mraky; parasya — Nejvyššího; asthi — kosti; nakhāni — a nehty; te — Tvé; adrayaḥ — hory; nimeṣaṇam — mrkání Tvých očí; rātri-ahanī — den a noc; prajāpatiḥ — praotec lidstva; meḍhraḥ — genitálie; tu — a; vṛṣṭiḥ — déšť; tava — Tvé; vīryam — semeno; iṣyate — je považováno.

Překlad

Oheň je považován za Tvou tvář, zemĕ za Tvé nohy, slunce za Tvé oko a nebe za Tvůj pupek. Svĕtové strany jsou Tvůj sluch, hlavní polobozi Tvé paže a oceány Tvé břicho. Nebesa jsou považována za Tvou hlavu a vítr za Tvůj životní vzduch a fyzickou sílu. Stromy a rostliny jsou chlupy na Tvém tĕle, mraky Tvé vlasy a hory jsou Tvé kosti a nehty, ó Nejvyšší. Plynutí dne a noci je mrkání Tvých očí, praotec lidstva jsou Tvé genitálie a déšť je Tvé semeno.

10.40.15

Verš

tvayy avyayātman puruṣe prakalpitā
lokāḥ sa-pālā bahu-jīva-saṅkulāḥ
yathā jale sañjihate jalaukaso
’py udumbare vā maśakā mano-maye

Synonyma

tvayi — v Tobĕ; avyaya-ātman — nevyčerpatelný; puruṣe — Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství; prakalpitāḥ — stvořené; lokāḥ — svĕty; sa-pālāḥ — i s polobohy, jejich ochránci; bahu — mnoha; jīva — živými bytostmi; saṅkulāḥ — zaplnĕné; yathā — jako; jale — ve vodĕ; sañjihate — se pohybují; jala-okasaḥ — vodní živočichové; api — vskutku; udumbare — v plodu udumbara (druhu fíku); vā — nebo; maśakāḥ — drobný bodavý hmyz; manaḥ — mysl (a ostatní smysly); maye — (v Tobĕ) který zahrnuješ.

Překlad

Všechny svĕty se svými vládnoucími polobohy a mnoha obyvateli mají svůj původ v Tobĕ, nevyčerpatelná Nejvyšší Osobnosti Božství. Tyto svĕty se pohybují uvnitř Tebe, základu mysli a smyslů, tak jako vodní živočichové plavou v moři nebo jako drobný hmyz vrtá chodbičky v plodu udumbara.

10.40.16

Verš

yāni yānīha rūpāṇi
krīḍanārthaṁ bibharṣi hi
tair āmṛṣṭa-śuco lokā
mudā gāyanti te yaśaḥ

Synonyma

yāni yāni — které různé; iha — v tomto hmotném svĕtĕ; rūpāṇi — podoby; krīḍana — hry; artham — za účelem; bibharṣi — projevuješ; hi — vskutku; taiḥ — jimi; āmṛṣṭa — očištĕni; śucaḥ — od svého neštĕstí; lokāḥ — lidé; mudā — radostnĕ; gāyanti — opĕvují; te — Tvou; yaśaḥ — slávu.

Překlad

Aby sis užíval svých zábav, projevuješ se tady v hmotném svĕtĕ v různých podobách, a tyto inkarnace očišťují veškeré neštĕstí tĕch, kdo radostnĕ opĕvují Tvoji slávu.

10.40.17-18

Verš

namaḥ kāraṇa-matsyāya
pralayābdhi-carāya ca
hayaśīrṣṇe namas tubhyaṁ
madhu-kaiṭabha-mṛtyave

akūpārāya bṛhate
namo mandara-dhāriṇe
kṣity-uddhāra-vihārāya
namaḥ śūkara-mūrtaye

Synonyma

namaḥ — poklony; kāraṇa — který je původní příčinou stvoření; matsyāya — Nejvyššímu Pánu v podobĕ ryby; pralaya — zkázy; abdhi — v oceánu; carāya — který se pohyboval; ca — a; haya-śīrṣṇe — inkarnaci, která se zjevila s hlavou konĕ; namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; madhu-kaiṭabha — démonů Madhua a Kaiṭabhy; mṛtyave — hubiteli; akūpārāya — želvĕ; bṛhate — obrovské; namaḥ — poklony; mandara — horu Mandara; dhāriṇe — jež držela; kṣiti — zemĕ; uddhāra — vyzdvižení; vihārāya — jehož potĕšení; namaḥ — poklony; śūkara — kance; mūrtaye — podobĕ.

Překlad

Klaním se Tobĕ, příčinĕ stvoření, Pánu Matsyovi, jenž plaval v oceánu zkázy, Pánu Hayagrīvovi, hubiteli Madhua a Kaiṭabhy, obrovské želvĕ (Pánu Kūrmovi), jež držela horu Mandara, a inkarnaci kance (Pánu Varāhovi), jehož tĕšilo vyzdvižení Zemĕ.

Význam

Slovník Viśva-kośa uvádí, že slovo akūpārāya označuje krále želv.

10.40.19

Verš

namas te ’dbhuta-siṁhāya
sādhu-loka-bhayāpaha
vāmanāya namas tubhyaṁ
krānta-tribhuvanāya ca

Synonyma

namaḥ — poklony; te — Tobĕ; adbhuta — úžasnému; siṁhāya — lvu; sadhu-loka — všech svatých oddaných; bhaya — strachu; apaha — ó odstraňovateli; vāmanāya — trpaslíku; namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; krānta — který jsi překročil; tri-bhuvanāya — tři planetární systémy vesmíru; ca — a.

Překlad

Poklony Tobĕ, úžasnému lvu (Pánu Nṛsiṁhovi), který zbavuješ své svaté oddané strachu, a trpaslíku Vāmanovi, který překročil tři svĕty.

10.40.20

Verš

namo bhṛguṇāṁ pataye
dṛpta-kṣatra-vana-cchide
namas te raghu-varyāya
rāvaṇānta-karāya ca

Synonyma

namaḥ — poklony; bhṛgūṇām — z potomků Bhṛgua; pataye — hlavnímu (Pánu Paraśurāmovi); dṛpta — pyšných; kṣatra — členů královské třídy; vana — les; chide — který pokácel; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; raghu-varyāya — nejlepší z potomků Raghua; rāvaṇa — s Rāvaṇou; anta-karāya — který skoncoval; ca — a.

Překlad

Poklony Tobĕ, Pane Bhṛguovců, který jsi vykácel les pyšné královské třídy, a Pánu Rāmovi, nejlepšímu z Raghuovy dynastie, který skoncoval s démonem Rāvaṇou.

10.40.21

Verš

namas te vāsudevāya
namaḥ saṅkarṣaṇāya ca
pradyumnāyaniruddhāya
sātvatāṁ pataye namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; te — Tobĕ; vāsudevāya — Pane Śrī Vāsudevo; namaḥ — poklony; saṅkarṣaṇāya — Pánu Saṅkarṣaṇovi; ca — a; pradyumnāya — Pánu Pradyumnovi; aniruddhāya — a Pánu Aniruddhovi; sātvatām — z Yaduovců; pataye — hlavnímu; namaḥ — poklony.

Překlad

Poklony Tobĕ, Pane Sātvatů, a Tvým podobám Vāsudevy, Saṅkarṣaṇa, Pradyumny a Aniruddhy.

10.40.22

Verš

namo buddhāya śuddhāya
daitya-dānava-mohine
mleccha-prāya-kṣatra-hantre
namas te kalki-rūpiṇe

Synonyma

namaḥ — poklony; buddhāya — Pánu Buddhovi; śuddhāya — čistému; daitya-dānava — démonské potomky Diti a Danu; mohine — tomu, který mate; mleccha — bezkastovních pojídačů masa; prāya — připomínajících; kṣatra — krále; hantre — hubiteli; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; kalki-rūpiṇe — v podobĕ Kalkiho.

Překlad

Poklony Tvé podobĕ bezchybného Pána Buddhy, jenž zmate Daityi a Dānavy, a Pánu Kalkimu, hubiteli pojídačů masa vydávajích se za krále.

10.40.23

Verš

bhagavan jīva-loko ’yaṁ
mohitas tava māyayā
ahaṁ mamety asad-grāho
bhrāmyate karma-vartmasu

Synonyma

bhagavan — ó Nejvyšší Pane; jīva — živých bytostí; lokaḥ — svĕt; ayam — tento; mohitaḥ — zmatený; tava — Tvou; māyayā — klamnou energií; aham mama iti — založené na představách „já“ a „moje“; asat — mylné; grāhaḥ — jejichž pojetí; bhrāmyate — je přinucený putovat; karma — plodonosného konání; vartmasu — po cestách.

Překlad

Ó Nejvyšší Pane, živé bytosti v tomto svĕtĕ jsou zmatené Tvou klamnou energií. Podléhají mylným představám „já“ a „moje“, a tak jsou nucené putovat po cestách plodonosné práce.

10.40.24

Verš

ahaṁ cātmātmajāgāra-
dārārtha-svajanādiṣu
bhramāmi svapna-kalpeṣu
mūḍhaḥ satya-dhiyā vibho

Synonyma

aham — já; ca — také; ātma — týkající se mého tĕla; ātma-ja — dĕti; agāra — domov; dāra — manželka; artha — bohatství; sva-jana — následovníci; ādiṣu — a tak dále; bhramāmi — jsem zmatený; svapna — sen; kalpeṣu — kteří jsou přesnĕ jako; mūḍhaḥ — pošetilý; satya — že jsou skuteční; dhiyā — s představou; vibho — ó všemocný Pane.

Překlad

I já jsem takto zmatený, ó všemocný Pane, a pošetile považuji své tĕlo, dĕti, domov, manželku, peníze a následovníky za skutečné, třebaže jsou přitom stejnĕ neskuteční jako sen.

10.40.25

Verš

anityānātma-duḥkheṣu
viparyaya-matir hy aham
dvandvārāmas tamo-viṣṭo
na jāne tvātmanaḥ priyam

Synonyma

anitya — ne vĕčné; anātma — ne skutečné já; duḥkheṣu — ve zdrojích utrpení; viparyaya — obrácenĕ; matiḥ — jehož mentalita; hi — vskutku; aham — já; dvandva — v dualitĕ; ārāmaḥ — nacházející potĕšení; tamaḥ — v nevĕdomosti; viṣṭaḥ — pohroužený; na jāne — nedokážu rozpoznat; tvā — Tebe; ātmanaḥ — mĕ; priyam — nejdražšího.

Překlad

Tak jsem mylnĕ považoval dočasné za vĕčné, své tĕlo za vlastní já a zdroje utrpení za zdroje štĕstí a snažil jsem se nacházet potĕšení v hmotných dualitách. Takto jsem byl pokrytý nevĕdomostí a nedokázal jsem rozpoznat Tebe jako pravý cíl mé lásky.

10.40.26

Verš

yathābudho jalaṁ hitvā
praticchannaṁ tad-udbhavaiḥ
abhyeti mṛga-tṛṣṇāṁ vai
tadvat tvāhaṁ parāṅ-mukhaḥ

Synonyma

yathā — jako; abudhaḥ — neinteligentní osoba; jalam — vodu; hitvā — přehlížející; praticchannam — zakrytou; tat-udbhavaiḥ — rostlinami, které v ní rostou; abhyeti — žene se za; mṛga-tṛṣṇām — fatou morgánou; vai — vskutku; tadvat — stejnĕ; tvā — Tebe; aham — já; parāk-mukhaḥ — odvrácený od.

Překlad

Odvrátil jsem se od Tebe, stejnĕ jako hlupák přehlédne vodní nádrž zakrytou rostlinami, které v ní rostou, a žene se za fatou morgánou.

10.40.27

Verš

notsahe ’haṁ kṛpaṇa-dhīḥ
kāma-karma-hataṁ manaḥ
roddhuṁ pramāthibhiś cākṣair
hriyamāṇam itas tataḥ

Synonyma

na utsahe — nenacházím sílu; aham — já; kṛpaṇa — ochromená; dhīḥ — jehož inteligence; kāma — hmotnými touhami; karma — a hmotnými činnostmi; hatam — rozrušenou; manaḥ — svou mysl; roddhum — ovládnout; pramāthibhiḥ — které jsou velmi mocné a umínĕné; ca — a; akṣaiḥ — smysly; hriyamāṇam — vláčený; itaḥ tataḥ — sem a tam.

Překlad

Má inteligence je tak ochromená, že nenacházím sílu ovládnout svou mysl, která je rozrušená hmotnými touhami a činnostmi a neustále vláčená sem a tam mými umínĕnými smysly.

10.40.28

Verš

so ’haṁ tavāṅghry-upagato ’smy asatāṁ durāpaṁ
tac cāpy ahaṁ bhavad-anugraha īśa manye
puṁso bhaved yarhi saṁsaraṇāpavargas
tvayy abja-nābha sad-upāsanayā matiḥ syāt

Synonyma

saḥ — takový; aham — já; tava — ke Tvým; aṅghri — nohám; upagataḥ asmi — přicházím; asatām — pro nečisté; durāpam — nedosažitelné; tat — to; ca — a; api — také; aham — já; bhavat — Tvá; anugrahaḥ — milost; īśa — ó Pane; manye — myslím; puṁsaḥ — osoby; bhavet — stává se; yarhi — když; saṁsaraṇa — jejího putování v kolobĕhu hmotné existence; apavargaḥ — ukončení; tvayi — Tvých; abja — jako lotos; nābha — ó Ty, jehož pupek; sat — čistých oddaných; uāsanayā — uctíváním; matiḥ — vĕdomí; syāt — rozvíjí se.

Překlad

Takto pokleslý přicházím do útočištĕ ke Tvým nohám, ó Pane, neboť i když nečistí nemohou Tvých nohou nikdy dosáhnout, myslím si, že Tvou milostí je to přesto možné. Jedinĕ ten, jehož hmotný život skončil, ó Pane s lotosem v pupku, může službou Tvým čistým oddaným rozvinout vĕdomí Tebe.

10.40.29

Verš

namo vijñāna-mātrāya
sarva-pratyaya-hetave
puruṣeśa-pradhānāya
brahmaṇe ’nanta-śaktaye

Synonyma

namaḥ — poklony; vijñāna — čistého poznání; mātrāya — ztĕlesnĕní; sarva — všech; pratyaya — podob poznání; hetave — zdroji; puruṣa — osoby; īśa — ovládající síly; pradhānāya — Jemu, který ovládá; brahmaṇe — Nejvyšší Absolutní Pravdĕ; ananta — neomezené; śaktaye — jejíž energie.

Překlad

Skládám poklony Nejvyšší Absolutní Pravdĕ, majiteli neomezených energií. Je ztĕlesnĕním čistého, transcendentálního poznání, zdrojem všech druhů vĕdomí a vládcem přírodních sil, jež ovládají živou bytost.

10.40.30

Verš

namas te vāsudevāya
sarva-bhūta-kṣayāya ca
hṛṣīkeśa namas tubhyaṁ
prapannaṁ pāhi māṁ prabho

Synonyma

namaḥ — poklony; te — Tobĕ; vāsudevāya — synu Vasudevy; sarva — všech; bhūta — živých bytostí; kṣayāya — sídlu; ca — a; hṛṣīka-īśa — ó Pane mysli a smyslů; namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; prapannam — který jsem odevzdaný; pāhi — prosím ochraň; mām — mĕ; prabho — ó Pane.

Překlad

Ó synu Vasudevy, poklony Tobĕ, v nĕmž sídlí všechny živé bytosti. Ó Pane mysli a smyslů, znovu se Ti klaním. Ó Pane, prosím ochraň mĕ, který jsem Ti odevzdaný.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Akrūrovy modlitby.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ PRVNÍ

Kṛṣṇa a Balarāma vstupují do Mathury

10.41.1

Verš

śrī-śuka uvāca
stuvatas tasya bhagavān
darśayitvā jale vapuḥ
bhūyaḥ samāharat kṛṣṇo
naṭo nāṭyam ivātmanaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; stuvataḥ — zatímco se modlil; tasya — on, Akrūra; bhagavān — Nejvyšší Pán; darśayitvā — poté, co ukázal; jale — ve vodĕ; vapuḥ — svou osobní podobu; bhūyaḥ — znovu; samāharat — nechal zmizet; kṛṣṇaḥ — Śrī Kṛṣṇa; naṭaḥ — herec; nāṭyam — představení; iva — jako; ātmanaḥ — své.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Zatímco se Akrūra modlil, Nejvyšší Pán Kṛṣṇa odstranil svou podobu, kterou zjevil ve vodĕ, tak jako herec ukončuje své představení.

Význam

Pán Kṛṣṇa způsobil, že Akrūrova vize podoby Viṣṇua spolu s vizí duchovního nebe a jeho vĕčných obyvatel, opĕt zmizela.

10.41.2

Verš

so ’pi cāntarhitaṁ vīkṣya
jalād unmajya satvaraḥ
kṛtvā cāvaśyakaṁ sarvaṁ
vismito ratham āgamat

Synonyma

saḥ — on, Akrūra; api — vskutku; ca — a; antarhitam — zmizela; vīkṣya — když vidĕl; jalāt — z vody; unmajya — poté, co se vynořil; satvaraḥ — rychle; kṛtvā — poté, co vykonal; ca — a; āvaśyakam — své předepsané povinnosti; sarvam — všechny; vismitaḥ — udivený; ratham — ke kočáru; āgamat — šel.

Překlad

Když Akrūrova vize zmizela, vyšel z vody a rychle dokončil své různé obřadní povinnosti. Potom se celý udivený vrátil ke kočáru.

10.41.3

Verš

tam apṛcchad dhṛṣīkeśaḥ
kiṁ te dṛṣṭam ivādbhutam
bhūmau viyati toye vā
tathā tvāṁ lakṣayāmahe

Synonyma

tam — jeho; apṛcchat — zeptal se; hṛṣīkśaḥ — Pán Kṛṣṇa; kim — zda; te — tebou; dṛṣṭam — spatřeno; iva — vskutku; adbhutam — nĕco výjimečného; bhūmau — na zemi; viyati — na nebi; toye — ve vodĕ; va — nebo; tathā — tak; tvām — u tebe; lakṣayāmahe — domníváme se.

Překlad

Pán Kṛṣṇa se zeptal Akrūry: Spatřil jsi snad nĕco úžasného na zemi, na nebi nebo ve vodĕ? Z tvého výrazu se domníváme, že ano.

10.41.4

Verš

śrī-akrūra uvāca
adbhutānīha yāvanti
bhūmau viyati vā jale
tvayi viśvātmake tāni
kiṁ me ’dṛṣṭaṁ vipaśyataḥ

Synonyma

śrī-akrūraḥ uvāca — Śrī Akrūra řekl; adbhutāni — úžasné vĕci; iha — v tomto svĕtĕ; yāvanti — jakékoliv; bhūmau — na zemi; viyati — na nebi; vā — nebo; jale — ve vodĕ; tvayi — v Tobĕ; viśva-ātmake — který zahrnuješ vše; tāni — ony; kim — co; me — mnou; adṛṣṭam — nevidĕné; vipaśyataḥ — vidící (Tebe).

Překlad

Śrī Akrūra řekl: Všechny úžasné vĕci, které lze na zemi, na nebi nebo ve vodĕ najít, existují v Tobĕ. Ty zahrnuješ vše, a co jsem tedy nevidĕl, když vidím Tebe?

10.41.5

Verš

yatrādbhutāni sarvāṇi
bhūmau viyati vā jale
taṁ tvānupaśyato brahman
kiṁ me dṛṣṭam ihādbhutam

Synonyma

yatra — v nĕmž; adbhutāni — úžasné vĕci; sarvāṇi — všechny; bhūmau — na zemi; viyati — na nebi; vā — nebo; jale — ve vodĕ; tam — tu osobu; tvā — Tebe; anupaśyataḥ — když vidím; brahman — ó svrchovaná Absolutní Pravdo; kim — co; me — mnou; dṛṣṭam — vidĕno; iha — v tomto svĕtĕ; adbhutam — úžasné.

Překlad

Když teď vidím Tebe, ó svrchovaná Absolutní Pravdo, v níž spočívají všechny úžasné vĕci na zemi, na nebi a ve vodĕ, tak jaké úžasné vĕci mohu vidĕt v tomto svĕtĕ?

Význam

Akrūra si nyní uvĕdomuje, že Pán Kṛṣṇa není jen jeho synovec.

10.41.6

Verš

ity uktvā codayām āsa
syandanaṁ gāndinī-sutaḥ
mathurām anayad rāmaṁ
kṛṣṇaṁ caiva dinātyaye

Synonyma

iti — takto; uktvā — když promluvil; codayām āsa — řídil vpřed; syandanam — kočár; gāndinī-sutaḥ — syn Gāndinī, Akrūra; mathurām — do Mathury; anayat — přivezl; rāmam — Pána Balarāmu; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; ca — a; eva — také; dina — dne; atyaye — na sklonku.

Překlad

S tĕmito slovy Akrūra, syn Gāndinī, znovu rozjel kočár. Na sklonku dne dorazil s Pánem Balarāmou a Pánem Kṛṣṇou do Mathury.

10.41.7

Verš

mārge grāma-janā rājaṁs
tatra tatropasaṅgatāḥ
vasudeva-sutau vīkṣya
prītā dṛṣṭiṁ na cādaduḥ

Synonyma

mārge — po cestĕ; grāma — z vesnic; janāḥ — lidé; rājan — ó králi (Parīkṣite); tatra tatra — tu a tam; upasaṅgatāḥ — přicházející; vasudeva-sutau — na dva syny Vasudevy; vīkṣya — hledící; prītāḥ — potĕšení; dṛṣṭim — svůj zrak; na — ne; ca — a; ādaduḥ — dokázali odtrhnout.

Překlad

Všude, kde projíždĕli po cestĕ, ó králi, se scházeli vesničtí lidé a s velkým potĕšením hledĕli na oba syny Vasudevy. Vůbec od Nich nedokázali odtrhnout oči.

10.41.8

Verš

tāvad vrajaukasas tatra
nanda-gopādayo ’grataḥ
puropavanam āsādya
pratīkṣanto ’vatasthire

Synonyma

tāvat — v té dobĕ; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vraji; tatra — tam; nanda-gopa-ādayaḥ — v čele s Nandou, králem pastevců; agrataḥ — před; pura — mĕstem; upavanam — zahradu; āsādya — narazili na; pratīkṣantaḥ — čekající; avatasthire — zůstali tam.

Překlad

Nanda Mahārāja a ostatní obyvatelé Vṛndāvanu dorazili do Mathury dřív než kočár a zastavili se v zahradĕ na okraji mĕsta, aby na Kṛṣṇu a Balarāmu počkali.

Význam

Nanda a ostatní dorazili do Mathury jako první, protože kočár vezoucí Kṛṣṇu a Balarāmu se zdržel Akrūrovou koupelí.

10.41.9

Verš

tān sametyāha bhagavān
akrūraṁ jagad-īśvaraḥ
gṛhītvā pāṇinā pāṇiṁ
praśritaṁ prahasann iva

Synonyma

tān — s nimi; sametya — když se setkal; āha — řekl; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; akrūram — Akrūrovi; jagat-īśvaraḥ — Pán vesmíru; gṛhītvā — beroucí; pāṇinā — do své ruky; pāṇim — jeho ruku; praśritam — pokornému; prahasan — usmívající se; iva — vskutku.

Překlad

Poté, co se Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, vládce vesmíru, setkal s Nandou a ostatními, vzal ruku pokorného Akrūry do své a s úsmĕvem promluvil.

10.41.10

Verš

bhavān praviśatām agre
saha-yānaḥ purīṁ gṛham
vayaṁ tv ihāvamucyātha
tato drakṣyāmahe purīm

Synonyma

bhavān — ty; praviśatām — mĕl bys vstoupit; agre — napřed; saha — spolu s; yānaḥ — kočárem; purīm — do mĕsta; gṛham — a svého domova; vayam — my; tu — naopak; iha — zde; avamucya — když sesedneme; atha — potom; tataḥ — nato; drakṣyāmahe — uvidíme; purīm — mĕsto.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Vezmi kočár a jeď do mĕsta před námi. Potom jdi domů. My se půjdeme do mĕsta podívat, až si zde chvíli odpočineme.

10.41.11

Verš

śrī-akrūra uvāca
nāhaṁ bhavadbhyāṁ rahitaḥ
pravekṣye mathurāṁ prabho
tyaktuṁ nārhasi māṁ nātha
bhaktaṁ te bhakta-vatsala

Synonyma

śrī-akrūraḥ uvāca — Śrī Akrūra řekl; na — nemohu; aham — já; bhavadbhyām — Vás dvou; rahitaḥ — bez; pravekṣye — vstoupit; mathurām — do Mathury; prabho — ó Pane; tyaktum — opouštĕt; na arhasi — nemĕl bys; mām — mĕ; nātha — ó Pane; bhaktam — oddaného; te — svého; bhakta-vatsala — ó Ty, jenž chováš ke svým oddaným rodičovskou lásku.

Překlad

Śrī Akrūra řekl: Ó Pane, bez Vás dvou do Mathury nevstoupím. Jsem Tvůj oddaný, ó Pane, takže od Tebe není správné mĕ opouštĕt, neboť vždy chováš lásku ke svým oddaným.

10.41.12

Verš

āgaccha yāma gehān naḥ
sa-nāthān kurv adhokṣaja
sahāgrajaḥ sa-gopālaiḥ
suhṛdbhiś ca suhṛttama

Synonyma

āgaccha — prosím pojď; yāma — pojďme; gehān — do domu; naḥ — našeho; sa — majícího; nāthān — pána; kuru — prosím učiň ho; adhokṣaja — ó transcendentální Pane; saha — se; agra-jaḥ — svým starším bratrem; sa-gopālaiḥ — s pastevci; suhṛdbhiḥ — se svými přáteli; ca — a; suhṛt-tama — ó svrchovaný dobrodinče.

Překlad

Pojďme s Tvým starším bratrem, pastevci a Tvými společníky do mého domu. Ó nejlepší z přátel, ó transcendentální Pane, pocti takto prosím můj dům přítomností jeho pána.

10.41.13

Verš

punīhi pāda-rajasā
gṛhān no gṛha-medhinām
yac-chaucenānutṛpyanti
pitaraḥ sāgnayaḥ surāḥ

Synonyma

punīhi — prosím očisti; pāda — z Tvých nohou; rajasā — prachem; gṛhān — domov; naḥ — náš; gṛha-medhinām — kteří jsme připoutaní k domácím obřadním povinnostem; yat — kteroužto; śaucena — očistou; anutṛpyanti — budou uspokojeni; pitaraḥ — moji předkové; sa — spolu s; agnayaḥ — obĕtními ohni; surāḥ — a polobohy.

Překlad

Já jsem jen obyčejný hospodář připoutaný k obřadním obĕtem, tak prosím očisti můj domov prachem z Tvých lotosových nohou. Tato očista uspokojí mé předky, obĕtní ohnĕ i polobohy.

10.41.14

Verš

avanijyāṅghri-yugalam
āsīt ślokyo balir mahān
aiśvaryam atulaṁ lebhe
gatiṁ caikāntināṁ tu yā

Synonyma

avanijya — omývající; aṅghri-yugalam — obĕ nohy; āsīt — stal se; ślokyaḥ — slavným; baliḥ — král Bali; mahān — vznešený; aiśvaryam — moc; atulam — nesrovnatelnou; lebhe — získal; gatīm — cíl; ca — a; ekāntinām — čistých oddaných Pána; tu — vskutku; yā — který.

Překlad

Omýváním Tvých nohou získal vznešený Bali Mahārāja nejen slávu a nesrovnatelnou moc, ale také dosáhl konečného cíle čistých oddaných.

10.41.15

Verš

āpas te ’ṅghry-avanejanyas
trīḻ lokān śucayo ’punan
śirasādhatta yāḥ śarvaḥ
svar yātāḥ sagarātmajāḥ

Synonyma

āpaḥ — voda (konkrétnĕ řeka Ganga); te — Tvých; aṅghri — nohou; avanejanyaḥ — pocházející z omývání; trīn — tři; lokān — svĕty; śucayaḥ — jelikož je čistĕ duchovní; apunan — očistila; śirasā — na svou hlavu; ādhatta — vzal; yāḥ — kterou; śarvaḥ — Pán Śiva; svaḥ — na nebesa; yātāḥ — odebrali se; sagara-ātmajāḥ — synové krále Sagary.

Překlad

Voda řeky Gangy se omytím Tvých nohou stala transcendentální a pak očistila tři svĕty. Pán Śiva přijal tuto vodu na svou hlavu a milostí této vody se synové krále Sagary dostali do nebes.

10.41.16

Verš

deva-deva jagan-nātha
puṇya-śravaṇa-kīrtana
yadūttamottamaḥ-śloka
nārāyaṇa namo ’stu te

Synonyma

deva-deva — ó Pane pánů; jagat-nātha — ó Pane vesmíru; puṇya — zbožné; śravaṇa — naslouchání; kīrtana — a opĕvování (jehož); yadu-uttama — ó nejlepší z Yaduovců; uttamaḥ-śloka — ó Ty, jehož oslavují vynikající verše; nārāyaṇa — ó Nejvyšší Pane Nārāyaṇe; namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; te — Tobĕ.

Překlad

Ó Pane pánů, Pane vesmíru, ó Ty, o jehož slávĕ je nanejvýš zbožné naslouchat a zpívat! Ó nejlepší z Yaduovců, ó Ty, jehož vĕhlas líčí vynikající poezie! Ó Nejvyšší Pane Nārāyaṇe, klaním se Ti.

10.41.17

Verš

śrī-bhagavān uvāca
āyāsye bhavato geham
aham arya-samanvitaḥ
yadu-cakra-druhaṁ hatvā
vitariṣye suhṛt-priyam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán řekl; āyāsye — přijdu; bhavataḥ — do tvého; geham — domu; aham — Já; ārya — svým starším (bratrem, Balarāmou); samanvitaḥ — doprovázený; yadu-cakra — kruhu Yaduovců; druham — nepřítele (Kaṁsu); hatvā — až zabiju; vitariṣye — udĕlím; suhṛt — svým dobrodincům; priyam — uspokojení.

Překlad

Nejvyšší Pán řekl: Přijdu do Tvého domu se svým starším bratrem, ale nejprve musím uspokojit své přátele a dobrodince zabitím nepřítele yaduovského rodu.

Význam

Akrūra oslavoval Kṛṣṇu v 16. sloce jako yadūttamu, „nejlepšího z Yaduovců“. Śrī Kṛṣṇa to zde potvrzuje tím, že v podstatĕ říká: „Jelikož jsem nejlepší z Yaduovců, musím zabít Jejich nepřítele Kaṁsu, a potom přijdu do tvého domu.“

10.41.18

Verš

śrī-śuka uvāca
evam ukto bhagavatā
so ’krūro vimanā iva
purīṁ praviṣṭaḥ kaṁsāya
karmāvedya gṛhaṁ yayau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; uktaḥ — oslovený; bhagavatā — Pánem; saḥ — on; akrūraḥ — Akrūra; vimanāḥ — sklíčený; iva — ponĕkud; purīm — do mĕsta; praviṣṭaḥ — vstupující; kaṁsāya — Kaṁsu; karma — o svých činnostech; āvedya — poté, co zpravil; gṛham — do svého domu; yayau — odešel.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Akrūra, takto oslovený Pánem, vstoupil do mĕsta s tĕžkým srdcem. Zpravil krále Kaṁsu o úspĕšném splnĕní svého úkolu a pak odešel domů.

10.41.19

Verš

athāparāhne bhagavān
kṛṣṇaḥ saṅkarṣaṇānvitaḥ
mathurāṁ prāviśad gopair
didṛkṣuḥ parivāritaḥ

Synonyma

atha — potom; apara-ahne — odpoledne; bhagavān — Nejvyšší Pán; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; saṅkarṣaṇa-anvitaḥ — s Pánem Balarāmou; mathurām — do Mathury; prāviśat — vstoupil; gopaiḥ — pasáčky; didṛkṣuḥ — chtĕjící vidĕt; parivāritaḥ — doprovázený.

Překlad

Pán Kṛṣṇa si přál vidĕt Mathuru, takže k večeru vzal Pána Balarāmu a pasáčky s sebou a vstoupil do mĕsta.

10.41.20-23

Verš

dadarśa tāṁ sphāṭika-tuṇga-gopura-
dvārāṁ bṛhad-dhema-kapāṭa-toraṇām
tāmrāra-koṣṭhāṁ parikhā-durāsadām
udyāna-ramyopavanopaśobhitām

sauvarṇa-śṛṅgāṭaka-harmya-niṣkuṭaiḥ
śreṇī-sabhābhir bhavanair upaskṛtām
vaidūrya-vajrāmala-nīla-vidrumair
muktā-haridbhir valabhīṣu vediṣu

juṣṭeṣu jālāmukha-randhra-kuṭṭimeṣv
āviṣṭa-pārāvata-barhi-nāditām
saṁsikta-rathyāpaṇa-mārga-catvarāṁ
prakīrṇa-mālyāṅkura-lāja-taṇḍulām

āpūrṇa-kumbhair dadhi-candanokṣitaiḥ
prasūna-dīpāvalibhiḥ sa-pallavaiḥ
sa-vṛnda-rambhā-kramukaiḥ sa-ketubhiḥ
sv-alaṅkṛta-dvāra-gṛhāṁ sa-paṭṭikaiḥ

Synonyma

dadarśa — Pán vidĕl; tām — to (mĕsto); sphāṭika — z křišťálu; tuṅga — vysoké; gopura — jehož hlavní brány; dvārām — a brány domů; bṛhat — obrovské; hema — zlatá; kapāṭa — jehož vrata; toraṇām — a zdobené oblouky; tāmra — mĕdi; āra — a mosazi; koṣṭhām — jehož skladištĕ; parikhā — se svými vodními příkopy; durāsadām — nedobytné; udyāna — veřejnými zahradami; ramya — přitažlivými; upavana — a parky; upaśobhitām — zkrášlené; sauvarṇa — zlatými; śṛṅgāṭaka — s křižovatkami; harmya — sídly; niṣkuṭaiḥ — a zahradami pro odpočinek; śreṇī — cechů; sabhābhiḥ — se snĕmovnami; bhavanaiḥ — a s domy; upaskṛtām — zdobenými; vaidūrya — drahokamy vaidūrya; vajra — diamanty; amala — křišťálem; nīla — safíry; vidrumaiḥ — a korálem; muktā — s perlami; haridbhiḥ — a smaragdy; valabhīṣu — na dřevĕných panelech zdobících střešní trámy čnící před domy; vediṣu — na balkónech se sloupy; juṣṭeṣu — posázenými; jāla-āmukha — zamřížovaných oken; randhra — v mezerách; kuṭṭimeṣu — a na drahokamy vykládaných podlahách; āviṣṭa — sedícími; pārāvata — s ochočenými holubicemi; barhi — a pávy; nāditām — znĕjící jejich křikem; saṁsikta — postříkanými vodou; rathyā — s královskými třídami; āpaṇa — obchodními ulicemi; mārga — ostatními cestami; catvarām — a dvory; prakīrṇa — roztroušenými; mālya — s kvĕtinovými girlandami; aṅkura — čerstvými výhonky; lāja — praženým obilím; taṇḍulām — a rýží; āpūrṇa — naplnĕnými; kumbhaiḥ — s nádobami; dadhi — s jogurtem; candana — a santálovou pastou; ukṣitaiḥ — potřenými; prasūna — s okvĕtními lístky; dīpa-āvalibhiḥ — a řadami lamp; sa-pallavaiḥ — s listy; sa-vṛnda — s trsy kvĕtin; rambhā — s kmeny banánovníků; kramukaiḥ — a kmeny arekových palem; sa-ketubhiḥ — s prapory; su-alaṅkṛta — pĕknĕ ozdobenými; dvāra — se vchody; gṛhām — jejichž domy; sa-paṭṭikaiḥ — se stuhami.

Překlad

Pán vidĕl Mathuru s jejími vysokými branami a vchody do domů z křišťálu, s obrovskými oblouky a s hlavními vraty ze zlata, se sýpkami a dalšími skladišti mĕdi a mosazi a s jejími nedobytnými vodními příkopy. Mĕsto zkrášlovaly příjemné zahrady a parky. Hlavní křižovatky byly ze zlata, stála tam sídla se soukromými zahradami, určenými k odpočinku, spolu se snĕmovními halami cechů a mnoha dalšími budovami. Mathurou se nesl křik pávů a ochočených holubic sedících v malých otvorech zamřížovaných oken, na drahokamy vykládaných podlahách a také na balkónech opatřených sloupy a na zdobených dřevĕných panelech na střešních trámech čnících před domy. Tyto balkóny a trámy byly ozdobené drahokamy vaidūrya, diamanty, křišťálem, safíry, korálem, perlami a smaragdy. Všechny královské třídy a obchodní ulice byly postříkané vodou, stejnĕ jako postranní cesty a dvory, a všude byly roztroušené kvĕtinové girlandy, čerstvé výhonky, pražené obilí a rýže. Branám domů dodávaly na honosnosti složitĕ ozdobené nádoby s vodou, které byly pokryté listy manga, potřené jogurtem a santálovou pastou a obsypané okvĕtními lístky a obtočené stuhami. U nádob byly ještĕ prapory, řady lamp, trsy kvĕtin a kmeny banánovníků a arekových palem.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura podává tento popis složitĕ zdobených nádob: „Po obou stranách každé brány stojí nad rozsypanou rýží jedna nádoba. Každou obkružují okvĕtní lístky, na hrdle má stuhy a v otvoru listy manga a dalších stromů. Nad každou nádobou jsou řady lamp na zlatém podnose. Kmen banánovníku stojí napravo i nalevo od každé nádoby a kmen arekové palmy stojí před ní a za ní. O nádoby jsou opřené prapory.“

10.41.24

Verš

tāṁ sampraviṣṭau vasudeva-nandanau
vṛtau vayasyair naradeva-vartmanā
draṣṭuṁ samīyus tvaritāḥ pura-striyo
harmyāṇi caivāruruhur nṛpotsukāḥ

Synonyma

tām — do té (Mathury); sampraviṣṭau — vstupující; vasudeva — Vasudevy; nandanau — oba synové; vṛtau — obklopeni; vayasyaiḥ — svými mladými přáteli; nara-deva — krále; vartmanā — cestou; draṣṭum — vidĕt; samīyuḥ — přišly společnĕ; tvaritāḥ — spĕšnĕ; pura — z mĕsta; striyaḥ — ženy; harmyāṇi — svých domů; ca — a; eva — také; āruruhuḥ — vystoupily na střechy; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); utsukāḥ — dychtivé.

Překlad

Když oba synové Vasudevy vcházeli královskou cestou do mĕsta, obklopeni svými přáteli pasáčky, ženy z Mathury se spĕšnĕ shromáždily a šly se na Nĕ podívat. Nĕkteré z žen, můj milý králi, dychtivĕ vystoupily na střechy svých domů, aby Je spatřily.

10.41.25

Verš

kāścid viparyag-dhṛta-vastra-bhūṣaṇā
vismṛtya caikaṁ yugaleṣv athāparāḥ
kṛtaika-patra-śravanaika-nūpurā
nāṅktvā dvitīyaṁ tv aparāś ca locanam

Synonyma

kaścit — nĕkteré z nich; viparyak — zadní stranou dopředu; dhṛta — oblékající si; vastra — své šaty; bhūṣaṇaḥ — a ozdoby; vismṛtya — zapomínající; ca — a; ekam — jeden; yugaleṣu — z párů; atha — a; aparāḥ — jiné; kṛta — připínající si; eka — jen jednu; patra — náušnici; śravaṇa — na uši; eka — nebo jeden; nūpurāḥ — nákotníček; na aṅktvā — aniž by si nalíčily; dvitīyam — druhé; tu — ale; aparāḥ — další ženy; ca — a; locanam — oko.

Překlad

Nĕkteré ženy si oblékly šaty a ozdoby zadní stranou dopředu, jiné si zapomnĕly vzít jednu z náušnic či nákotníčků a další si jedno oko nalíčily, ale druhé ne.

Význam

Ženy velmi dychtily spatřit Kṛṣṇu, a ve spĕchu a rozrušení se úplnĕ zapomínaly.

10.41.26

Verš

aśnantya ekās tad apāsya sotsavā
abhyajyamānā akṛtopamajjanāḥ
svapantya utthāya niśamya niḥsvanaṁ
prapāyayantyo ’rbham apohya mātaraḥ

Synonyma

aśnantyaḥ — zatímco jedly; ekaḥ — nĕkteré; tat — to; apāsya — opouštĕjící; sa-utsavaḥ — radostnĕ; abhyajyamānāḥ — masírované; akṛta — nedokončující; upamajjanāḥ — svou koupel; svapantyaḥ — spící; utthāya — vstávající; niśamya — když zaslechly; niḥsvanam — hlasité zvuky; prapāyayantyaḥ — kojící; arbham — nemluvnĕ; apohya — odložily; mātaraḥ — matky.

Překlad

Ty, které jedly, jídlo opustily, jiné šly ven, aniž dokončily své koupele či masáže, ženy, které spaly, ihned vstaly, když zaslechly rozruch, který nastal, a matky kojící svá nemluvňata je jednoduše odložily.

10.41.27

Verš

manāṁsi tāsām aravinda-locanaḥ
pragalbha-līlā-hasitāvalokaiḥ
jahāra matta-dviradendra-vikramo
dṛśāṁ dadac chrī-ramaṇātmanotsavam

Synonyma

manāṁsi — mysli; tāsām — jejich; aravinda — jako lotosy; locanaḥ — On, jehož oči; pragalbha — smĕlými; līlā — se svými zábavami; hasita — usmĕvavými; avalokaiḥ — s pohledy; jahāra — sebral; matta — v říji; dvirada-indra — (jako) důstojný slon; vikramaḥ — jehož chůze; dṛśām — jejich očím; dadat — skýtající; śrī — bohynĕ štĕstí; ramaṇa — které je zdrojem potĕšení; ātmanā — se svým tĕlem; utsavam — festival.

Překlad

Pán s lotosovýma očima, usmívající se, když si připomínal své smĕlé zábavy, svými pohledy uchvátil mysli tĕch žen. Kráčel jako důstojný slon v říji a svým transcendentálním tĕlem, jež skýtá potĕšení bohyni štĕstí, vytvářel festival pro jejich oči.

10.41.28

Verš

dṛṣṭvā muhuḥ śrutam anudruta-cetasas
taṁ tat-prekṣaṇotsmita-sudhokṣaṇa-labdha-mānāḥ
ānanda-mūrtim upaguhya dṛśātma-labdhaṁ
hṛṣyat-tvaco jahur anantam arindamādhim

Synonyma

dṛṣṭvā — když spatřily; muhuḥ — opakovanĕ; śrutam — o nĕmž slýchaly; anudruta — rozteklá; cetasaḥ — jejichž srdce; tam — Ho; tat — Jeho; prekṣaṇa — pohledů; ut-smita — a širokých úsmĕvů; sudhā — nektarem; ukṣaṇa — pokropením; labdha — získávající; mānāḥ — poctu; ānanda — extáze; mūrtim — osobní podobu; upaguhya — objímající; dṛśā — očima; ātma — v sobĕ; labdham — získaly; hṛṣyat — zježené chlupy; tvacaḥ — jejich kůže; jahuḥ — zbavily se; anantam — neomezených; arim-dama — ó přemožiteli nepřátel (Parīkṣite); ādhim — mentálních muk.

Překlad

Ženy z Mathury o Kṛṣṇovi opakovanĕ slýchaly, a jakmile Ho tedy spatřily, srdce se jim roztékala. Cítily se poctĕny, že je kropí nektarem svých pohledů a širokými úsmĕvy. Ó přemožiteli nepřátel, očima Ho přijaly do svých srdcí, objaly Ho, ztĕlesnĕní veškeré extáze, a jak se jim ježily chlupy, zapomínaly na nekonečná muka způsobovaná Jeho nepřítomností.

10.41.29

Verš

prāsāda-śikharārūḍhāḥ
prīty-utphulla-mukhāmbujāḥ
abhyavarṣan saumanasyaiḥ
pramadā bala-keśavau

Synonyma

prāsāda — zámků; śikhara — na střechy; ārūḍhāḥ — jež vystoupily; prīti — láskou; utphulla — rozkvétající; mukha — jejich tváře; ambujāḥ — jako lotosy; abhyavarṣan — zasypávaly; saumanasyaiḥ — kvĕty; pramadāḥ — přitažlivé ženy; bala-keśavau — Balarāmu a Kṛṣṇu.

Překlad

Lotosové tváře žen, jež vystoupily na střechy zámků, rozkvétaly láskou, když Pána Balarāmu a Pána Kṛṣṇu zasypávaly kvĕty.

10.41.30

Verš

dadhy-akṣataiḥ soda-pātraiḥ
srag-gandhair abhyupāyanaiḥ
tāv ānarcuḥ pramuditās
tatra tatra dvijātayaḥ

Synonyma

dadhi — jogurtem; akṣataiḥ — celými zrny ječmene; sa — a; uda-pātraiḥ — nádobami plnými vody; srak — girlandami; gandhaiḥ — a vonnými látkami; abhyupāyanaiḥ — a také dalšími předmĕty používanými k uctívání; tau — oba; ānarcuḥ — uctili; pramuditāḥ — radující se; tatra tatra — na různých místech; dvi-jātayaḥ — brāhmaṇové.

Překlad

Brāhmaṇové stojící podél cesty uctili oba Pány dary v podobĕ jogurtu, celých zrn ječmene, nádob plných vody, girland, vonných látek, jako je santálová pasta, a dalších předmĕtů používaných k uctívání.

10.41.31

Verš

ūcuḥ paurā aho gopyas
tapaḥ kim acaran mahat
yā hy etāv anupaśyanti
nara-loka-mahotsavau

Synonyma

ūcuḥ — řekly; paurāḥ — ženy z mĕsta; aho — ó; gopyaḥ — pasačky (z Vṛndāvanu); tapaḥ — askezi; kim — jakou; acaran — vykonaly; mahat — velkou; yāḥ — které; hi — vskutku; etau — tyto dva; anupaśyanti — stále vidí; nara-loka — pro lidstvo; mahā-utsavau — kteří jsou nejvĕtším zdrojem radosti.

Překlad

Ženy z Mathury zvolaly: Ó, jakou tvrdou askezi musely gopī podstoupit, aby mohly pravidelnĕ vídat Kṛṣṇu a Balarāmu, kteří jsou nejvĕtším zdrojem radosti celého lidstva!

10.41.32

Verš

rajakaṁ kañcid āyāntaṁ
raṅga-kāraṁ gadāgrajaḥ
dṛṣṭvāyācata vāsāṁsi
dhautāny aty-uttamāni ca

Synonyma

rajakam — pradláka; kañcit — jistého; āyāntam — přicházejícího; raṅga-kāram — který barvil odĕvy; gada-agrajaḥ — Pán Śrī Kṛṣṇa, starší bratr Gady; dṛṣṭvā — když uvidĕl; ayācata — požádal; vāsāṁsi — o šaty; dhautāni — čisté; ati-uttamāni — prvotřídní; ca — a.

Překlad

Když Kṛṣṇa uvidĕl přicházet pradláka, který nabarvil nĕjaké odĕvy, požádal ho o ty nejlepší vyprané šaty, které mĕl.

10.41.33

Verš

dehy āvayoḥ samucitāny
aṅga vāsāṁsi cārhatoḥ
bhaviṣyati paraṁ śreyo
dātus te nātra saṁśayaḥ

Synonyma

dehi — prosím dej; āvayoḥ — nám obĕma; samucitāni — vhodné; aṅga — Můj milý; vāsāṁsi — šaty; ca — a; arhatoḥ — kteří si to zasloužíme; bhaviṣyati — bude; param — nejvyšší; śreyaḥ — prospĕch; dātuḥ — pro dárce; te — tebe; na — není; atra — o tom; saṁśayaḥ — pochyb.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Prosím dej nám obĕma vhodné šaty, neboť si je jistĕ zasloužíme. Pokud nám dáš tento milodar, nepochybnĕ získáš ten nejvĕtší prospĕch.

10.41.34

Verš

sa yācito bhagavatā
paripūrṇena sarvataḥ
sākṣepaṁ ruṣitaḥ prāha
bhṛtyo rājñaḥ su-durmadaḥ

Synonyma

saḥ — on; yācitaḥ — požádaný; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; paripūrṇena — který je absolutnĕ úplný; sarvataḥ — ve všech ohledech; sa-ākṣepam — urážlivĕ; ruṣitaḥ — rozzlobený; prāha — promluvil; bhṛtyaḥ — služebník; rājñaḥ — králův; su — velmi; durmadaḥ — nemístnĕ pyšný.

Překlad

Takto požádaný Nejvyšším Pánem, který je ve všech ohledech dokonale úplný, se ten namyšlený králův služebník rozzlobil a urážlivĕ odpovĕdĕl.

10.41.35

Verš

īdṛśāny eva vāsāṁsī
nityaṁ giri-vane-caraḥ
paridhatta kim udvṛttā
rāja-dravyāṇy abhīpsatha

Synonyma

īdṛśāni — tohoto druhu; eva — vskutku; vāsāṁsi — šaty; nityam — vždy; giri — po horách; vane — a v lesích; carāḥ — ti, kdo se toulají; paridhatta — by si oblékli; kim — zda; udvṛttāḥ — drzí; rāja — královy; dravyāṇi — vĕci; abhīpsatha — chcete.

Překlad

(Pradlák řekl:) Vy drzí chlapci! Jste zvyklí se toulat po horách a lesích, a přesto byste se odvážili obléknout si šaty jako jsou tyto! Vy tady žádáte o králův majetek!

10.41.36

Verš

yātāśu bāliśā maivaṁ
prārthyaṁ yadi jijīvīṣā
badhnanti ghnanti lumpanti
dṛptaṁ rāja-kulāni vai

Synonyma

yāta — jdĕte; āśu — rychle; bāliśaḥ — hlupáci; mā — ne; evam — takto; prārthyam — žebrejte; yadi — jestli; jijīviṣā — chcete zůstat naživu; badhnanti — spoutají; ghnanti — zabijí; lumpanti — a vyplení (jeho dům); dṛptam — toho, kdo je troufalý; rāja-kulāni — královi muži; vai — vskutku.

Překlad

Rychle odsud zmizte, hlupáci! Nežebrejte tak, chcete-li zůstat naživu. Když je nĕkdo příliš troufalý, královi muži ho zatknou, zabijí a zabaví mu všechen majetek.

10.41.37

Verš

evaṁ vikatthamānasya
kupito devakī-sutaḥ
rajakasya karāgreṇa
śiraḥ kāyād apātayat

Synonyma

evam — takto; vikatthamānasya — který nestydatĕ mluvil; kupitaḥ — rozhnĕvaný; devakī-sutaḥ — Kṛṣṇa, syn Devakī; rajakasya — pradláka; kara — jedné ruky; agreṇa — koncem; śiraḥ — hlavu; kāyāt — s tĕla; apātayat — srazil.

Překlad

Když pradlák takto nestydatĕ mluvil, syn Devakī se rozhnĕval a pak pouhými konečky prstů srazil tomu muži hlavu s tĕla.

10.41.38

Verš

tasyānujīvinaḥ sarve
vāsaḥ-kośān visṛjya vai
dudruvuḥ sarvato mārgaṁ
vāsāṁsi jagṛhe ’cyutaḥ

Synonyma

tasya — jeho; anujīvinaḥ — zamĕstnanci; sarve — všichni; vāsaḥ — odĕvů; kośān — rance; visṛjya — nechávající za sebou; vai — vskutku; dadruvuḥ — rozprchli se; sarvataḥ — na všechny strany; mārgam — po cestĕ; vāsāṁsi — šaty; jagṛhe — vzal si; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Všichni pradlákovi pomocníci upustili rance s odĕvy, utíkali po cestĕ a rozprchli se do všech stran. Tehdy si Pán Kṛṣṇa šaty vzal.

10.41.39

Verš

vasitvātma-priye vastre
kṛṣṇaḥ saṅkarṣaṇas tathā
śeṣāṇy ādatta gopebhyo
visṛjya bhuvi kānicit

Synonyma

vasitvā — poté, co si oblékl; ātma-priye — které se Mu líbily; vastre — horní a dolní část odĕvu; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; saṅkarṣaṇaḥ — Balarāma; tathā — také; śeṣāṇi — zbytek; ādatta — dal; gopebhyaḥ — pasáčkům; visṛjya — odhazující; bhuvi — na zem; kānicit — nĕkteré.

Překlad

Kṛṣṇa si oblékl komplet, který se Mu zvláštĕ líbil, a stejnĕ tak i Balarāma. Potom Kṛṣṇa rozdĕlil zbývající odĕvy pasáčkům, a nĕkteré nechal rozházené po zemi.

10.41.40

Verš

tatas tu vāyakaḥ prītas
tayor veṣam akalpayat
vicitra-varṇaiś caileyair
ākalpair anurūpataḥ

Synonyma

tataḥ — potom; tu — navíc; vāyakaḥ — tkadlec; prītaḥ — příznivĕ naklonĕný; tayoḥ — pro oba; veṣam — odĕv; akalpayat — ozdobil; vicitra — různými; varṇaiḥ — s barvami; caileyaiḥ — z látky; ākalpaiḥ — ozdobami; anurūpataḥ — vhodnĕ.

Překlad

Pak za obĕma Pány přišel tkadlec, který Jim byl příznivĕ naklonĕný, a pĕknĕ Jim šaty ozdobil látkovými ozdobami různých barev.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že tkadlec ozdobil Pány látkovými pásky na rukávech a náušnicemi, které vypadaly přesnĕ jako drahokamy. Slovo anurūpataḥ vyjadřuje, že barvy hezky ladily.

10.41.41

Verš

nānā-lakṣaṇa-veṣābhyāṁ
kṛṣṇa-rāmau virejatuḥ
sv-alaṅkṛtau bāla-gajau
parvaṇīva sitetarau

Synonyma

nānā — různými; lakṣaṇa — s pĕknými vlastnostmi; veṣābhyām — se svými osobitými odĕvy; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; virejatuḥ — vypadali zářivĕ; su-alaṅkṛtau — pĕknĕ ozdobení; bāla — mladí; gajau — sloni; parvaṇi — bĕhem nĕjaké slavnosti; iva — jako kdyby; sita — bílý; itarau — a opačný (černý).

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma, každý ve svém jedinečném, nádhernĕ ozdobeném odĕvu, vypadali zářivĕ. Podobali se páru mladých slonů, jeden bílému a druhý černému, ozdobených při nĕjaké slavnostní příležitosti.

10.41.42

Verš

tasya prasanno bhagavān
prādāt sārūpyam ātmanaḥ
śriyaṁ ca paramāṁ loke
balaiśvarya-smṛtīndriyam

Synonyma

tasya — s ním; prasannaḥ — spokojený; bhagavān — Nejvyšší Pán; prādāt — udĕlil; sārūpyam — osvobození dávající stejnou podobu; ātmanaḥ — jako má On sám; śriyam — bohatství; ca — a; paramām — svrchované; loke — v tomto svĕtĕ; bala — fyzickou sílu; aiśvarya — vliv; smṛti — sílu pamĕti; indriyam — svĕžest smyslů.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa mĕl z tkalce radost, a tak mu požehnal, že po smrti dosáhne osvobození, kdy bude mít stejnou podobu jako Pán, a v tomto svĕtĕ si bude ve svrchované míře užívat bohatství, fyzické síly, vlivu, pamĕti i svĕžesti smyslů.

10.41.43

Verš

tataḥ sudāmno bhavanaṁ
mālā-kārasya jagmatuḥ
tau dṛṣṭvā sa samutthāya
nanāma śirasā bhuvi

Synonyma

tataḥ — poté; sudāmnaḥ — Sudāmy; bhavanam — do domu; mālā-kārasya — výrobce girland; jagmatuḥ — oba šli; tau — je; dṛṣṭvā — když spatřil; saḥ — on; samutthāya — poté, co vstal; nanāma — poklonil se; śirasā — hlavou; bhuvi — k zemi.

Překlad

Oba Pánové pak šli do domu výrobce girland Sudāmy. Jakmile Je Sudāmā spatřil, hned vstal a potom se poklonil hlavou až k zemi.

10.41.44

Verš

tayor āsanam ānīya
pādyaṁ cārghyārhaṇādibhiḥ
pūjāṁ sānugayoś cakre
srak-tāmbūlānulepanaiḥ

Synonyma

tayoḥ — Jim; āsanam — sedátka; ānīya — poté, co přinesl; pādyam — vodu na umytí nohou; ca — a; arghya — vodu na umytí rukou; arhaṇa — dary; ādibhiḥ — a tak dále; pūjām — uctívání; sa-anugayoḥ — obou, spolu s Jejich společníky; cakre — vykonal; srak — s girlandami; tāmbūla — arekovým oříškem s betelovým listem (pānem); anulepanaiḥ — a santálovou pastou.

Překlad

Poté, co Jim Sudāmā nabídl sedátka a omyl Jim nohy, uctil Je a Jejich společníky arghyou, girlandami, pānem, santálovou pastou a dalšími dary.

10.41.45

Verš

prāha naḥ sārthakaṁ janma
pāvitaṁ ca kulaṁ prabho
pitṛ-devarṣayo mahyaṁ
tuṣṭā hy āgamanena vām

Synonyma

prāha — řekl; naḥ — naše; sa-arthakam — hodnotné; janma — zrození; pāvitam — očištĕná; ca — a; kulam — rodina; prabho — ó Pane; pitṛ — moji předkové; deva — polobozi; ṛṣayaḥ — a velcí mudrci; mahyam — se mnou; tuṣṭāḥ — jsou spokojení; hi — jistĕ; āgamanena — díky příchodu; vām — Vás dvou.

Překlad

(Sudāmā řekl:) Ó Pane, mé zrození je nyní posvĕcené a má rodina zbavená znečištĕní. Nyní, když jste sem oba přišli, jsou se mnou všichni moji předkové, polobozi a velcí mudrci jistĕ spokojení.

10.41.46

Verš

bhavantau kila viśvasya
jagataḥ kāraṇaṁ param
avatīrṇāv ihāṁśena
kṣemāya ca bhavāya ca

Synonyma

bhavantau — Vy dva; kila — vskutku; viśvasya — celého; jagataḥ — vesmíru; kāraṇam — příčina; param — konečná; avatīrṇau — když jste sestoupili; iha — sem; aṁśena — se svými úplnými částmi; kṣemāya — ve prospĕch; ca — a; bhavāya — pro blaho; ca — také.

Překlad

Vy dva Pánové jste konečná příčina celého tohoto vesmíru. Sestoupili jste se svými úplnými expanzemi, abyste tomuto svĕtu přinesli prospĕch a blaho.

10.41.47

Verš

na hi vāṁ viṣamā dṛṣṭiḥ
suhṛdor jagad-ātmanoḥ
samayoḥ sarva-bhūteṣu
bhajantaṁ bhajator api

Synonyma

na — není; hi — jistĕ; vām — Váš; viṣamā — předpojatý; dṛṣṭiḥ — pohled; suhṛdoḥ — kteří jste přáteli; jagat — vesmíru; ātmanoḥ — Duše; samayoḥ — stejnĕ naklonĕní; sarva — všem; bhūteṣu — živým bytostem; bhajantam — tĕm, kdo Vás uctívají; bhajatoḥ — oplácející; api — i když.

Překlad

Jelikož jste přátelé a Nejvyšší Duše celého vesmíru, hledíte na všechny nezaujatým pohledem. Proto vždy zůstáváte stejnĕ naklonĕní všem živým bytostem, i když oplácíte láskyplné uctívání svých oddaných.

10.41.48

Verš

tāv ajñāpayataṁ bhṛtyaṁ
kim ahaṁ karavāṇi vām
puṁso ’ty-anugraho hy eṣa
bhavadbhir yan niyujyate

Synonyma

tau — Oni; ājñāpayatam — by mĕli prosím nařídit; bhṛtyam — svému služebníkovi; kim — co; aham — já; karavāṇi — mĕl bych udĕlat; vām — pro Vás; puṁsaḥ — pro kohokoliv; ati — nesmírná; anugrahaḥ — milost; hi — vskutku; eṣaḥ — tato; bhavadbhiḥ — Vámi; yat — v níž; niyujyate — je zapojen.

Překlad

Prosím nařiďte mi, svému služebníkovi, udĕlat cokoliv si přejete. Být Vámi zapojen do nĕjaké služby je pro každého velké požehnání.

10.41.49

Verš

ity abhipretya rājendra
sudāmā prīta-mānasaḥ
śastaiḥ su-gandhaiḥ kusumair
mālā viracitā dadau

Synonyma

iti — takto hovořící; abhipretya — chápající Jejich zámĕr; rāja-indra — ó nejlepší z králů (Parīkṣite); sudāmā — Sudāmā; prīta-mānasaḥ — potĕšený v srdci; śastaiḥ — čerstvými; su-gandhaiḥ — a voňavými; kusumaiḥ — s kvĕty; mālāḥ — girlandy; viracitāḥ — zhotovené; dadau — dal.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Ó nejlepší z králů, když Sudāmā vyřkl tato slova, pochopil, co Kṛṣṇa a Balarāma chtĕjí. S velkým potĕšením Jim tedy daroval girlandy z čerstvých, voňavých kvĕtů.

10.41.50

Verš

tābhiḥ sv-alaṅkṛtau prītau
kṛṣṇa-rāmau sahānugau
praṇatāya prapannāya
dadatur vara-dau varān

Synonyma

tābhiḥ — tĕmi (girlandami); su-alaṅkṛtau — krásnĕ ozdobení; prītau — spokojení; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; saha — spolu se; anugau — svými společníky; praṇatāya — který se klanĕl; prapannāya — odevzdanému (Sudāmovi); dadatuḥ — dali; varadau — oba dárci požehnání; varān — požehnání na vybranou.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma, krásnĕ ozdobení tĕmito girlandami, byli spokojení a Jejich společníci také. Oba Pánové potom nabídli odevzdanému Sudāmovi, který se před Nimi klanĕl, jakákoliv požehnání, jaká si jen bude přát.

10.41.51

Verš

so ’pi vavre ’calāṁ bhaktiṁ
tasminn evākhilātmani
tad-bhakteṣu ca sauhārdaṁ
bhūteṣu ca dayāṁ parām

Synonyma

saḥ — on; api — a; vavre — vybral si; acalām — neochvĕjnou; bhaktim — oddanost; tasmin — Jemu; eva — samotnému; akhila — všeho; ātmani — Nejvyšší Duši; tat — vůči Jeho; bhakteṣu — oddaným; ca — a; sauhārdam — přátelství; bhūteṣu — s bĕžnými živými bytostmi; ca — a; dayām — soucit; parām — transcendentální.

Překlad

Sudāmā si vybral neochvĕjnou oddanost Kṛṣṇovi, Nejvyšší Duši veškeré existence, přátelství s Jeho oddanými a transcendentální soucit se všemi živými bytostmi.

10.41.52

Verš

iti tasmai varaṁ dattvā
śriyaṁ cānvaya-vardhinīm
balam āyur yaśaḥ kāntiṁ
nirjagāma sahāgrajaḥ

Synonyma

iti — takto; tasmai — jemu; varam — požehnání; dattvā — poté, co dal; śriyam — bohatství; ca — a; anvaya — jeho rodina; vardhinīm — rostoucí; balam — sílu; āyuḥ — dlouhý život; yaśaḥ — slávu; kāntim — krásu; nirjagāma — odešel; saha — spolu se; agra-jaḥ — svým starším bratrem, Pánem Balarāmou.

Překlad

Nejenže Pán Kṛṣṇa dal Sudāmovi tato požehnání, ale také mu udĕlil sílu, dlouhý život, slávu, krásu a neustále rostoucí blahobyt pro jeho rodinu. Potom Kṛṣṇa a Jeho starší bratr odešli.

Význam

Vidíme jasný rozdíl mezi tím, jak Pán Kṛṣṇa jednal s hanebným pradlákem a jak jednal s oddaným kvĕtinářem Sudāmou. Pán je tvrdý jako blesk vůči tĕm, kdo se Mu protiví, a vůči tĕm, kdo se Mu odevzdávají, je jemný jako růže. Proto bychom se mĕli všichni Pánu Kṛṣṇovi upřímnĕ odevzdat, neboť je to zjevnĕ v našem nejlepším zájmu.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa a Balarāma vstupují do Mathury.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ DRUHÁ

Zlomení obĕtního luku

10.42.1

Verš

śrī-śuka uvāca
atha vrajan rāja-pathena mādhavaḥ
striyaṁ gṛhītāṅga-vilepa-bhājanām
vilokya kubjāṁ yuvatīṁ varānanāṁ
papraccha yāntīṁ prahasan rasa-pradaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — potom; vrajan — kráčející; rāja-pathena — po královské cestĕ; mādhavaḥ — Kṛṣṇa; striyam — ženu; gṛhīta — držící; aṅga — na tĕlo; vilepa — s mastmi; bhājanām — podnos; vilokya — když spatřil; kubjām — hrbatou; yuvatīm — mladou; vara-ānanām — s přitažlivou tváří; papraccha — zeptal se; yāntīm — jdoucí; prahasan — usmívající se; rasa — potĕšení lásky; pradaḥ — dárce.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Pán Mādhava kráčel po královské cestĕ, spatřil mladou hrbatou ženu s přitažlivou tváří, která šla kolem a nesla podnos s vonnými mastmi. Dárce extáze lásky se usmál a zeptal se jí.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura byla mladá hrbatá dívka ve skutečnosti částečnou expanzí Pánovy manželky Satyabhāmy. Satyabhāmā je Pánova vnitřní energie známá jako Bhū-śakti, a tato její expanze, známá jako Pṛthivī, představuje Zemi, jež byla shrbená pod tĕžkým břemenem v podobĕ nesčetných zlotřilých vládců. Pán Kṛṣṇa sestoupil, aby tyto darebné vládce odstranil, a tak Jeho zábava narovnání hrbaté Trivakry, která je popsaná v tĕchto verších, představuje Jeho nápravu stavu přetížené Zemĕ. Zároveň Pán udĕlil Trivakře milostný vztah se sebou samým.

Slovo rasa-pradaḥ vedle uvedeného významu také vyjadřuje, že Pán svým jednáním s mladou hrbatou dívkou pobavil své přátele pasáčky.

10.42.2

Verš

kā tvaṁ varorv etad u hānulepanaṁ
kasyāṅgane vā kathayasva sādhu naḥ
dehy āvayor aṅga-vilepam uttamaṁ
śreyas tatas te na cirād bhaviṣyati

Synonyma

kā — kdo; tvam — ty; vara-ūru — ó dívko s krásnými stehny; etat — tato; u ha — ó, vskutku; anulepanam — mast; kasya — pro koho; aṅgane — Má milá ženo; vā — nebo; kathayasva — prosím povĕz; sādhu — upřímnĕ; naḥ — Nám; dehi — prosím dej; āvayoḥ — Nám obĕma; aṅga-vilepam — mast na tĕlo; uttamam — vynikající; śreyaḥ — prospĕch; tataḥ — potom; te — tvůj; na cirāt — brzy; bhaviṣyati — bude.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Kdo jsi, ó dívko s krásnými stehny? Ó, mast! Pro koho je, Má milá ženo? Prosím řekni Nám pravdu. Dej Nám obĕma nĕkteré ze svých nejlepších mastí, a brzy získáš velké požehnání.

Význam

Pán žertovnĕ oslovil ženu varoru, „ó dívko s krásnými stehny“. Jeho vtip nebyl zlomyslný, protože se ji skutečnĕ chystal učinit krásnou.

10.42.3

Verš

sairandhry uvāca
dāsy asmy ahaṁ sundara kaṁsa-sammatā
trivakra-nāmā hy anulepa-karmaṇi
mad-bhāvitaṁ bhoja-pater ati-priyaṁ
vinā yuvāṁ ko ’nyatamas tad arhati

Synonyma

sairandhrī uvāca — služebná řekla; dāsī — služka; asmi — jsem; aham — já; sundara — ó sličný; kaṁsa — Kaṁsou; sammatā — vážená; trivakra-nāmā — známá jako Trivakrā („prohnutá ve třech místech“); hi — vskutku; anulepa — s mastmi; karmaṇi — pro mou práci; mat — mnou; bhāvitam — připravené; bhoja-pateḥ — vládci Bhojů; ati-priyam — velmi drahé; vinā — kromĕ; yuvām — Vás dvou; kaḥ — kdo; anyatamaḥ — jiný; tat — to; arhati — zaslouží si.

Překlad

Služebná odpovĕdĕla: Ó sličný mladíku, já jsem služka krále Kaṁsy, který si mĕ velmi váží kvůli mastem, jež vyrábím. Mé jméno je Trivakrā. Kdo jiný než Vy dva si zaslouží mé masti, které má vládce Bhojů tak rád?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že Trivakrā, která je také známá jako Kubjā, použila oslovení v jednotném čísle sundara, „ó sličný“, aby naznačila, že cítí milostnou touhu pouze vůči Kṛṣṇovi, a duální formu yuvām, „pro Vás dva“, aby se pokusila svůj milostný cit skrýt. Jméno hrbaté dívky, Trivakrā, vyjadřuje, že její tĕlo bylo prohnuté v místĕ krku, hrudi a pasu.

10.42.4

Verš

rūpa-peśala-mādhurya
hasitālāpa-vīkṣitaiḥ
dharṣitātmā dadau sāndram
ubhayor anulepanam

Synonyma

rūpa — Jeho krásou; peśala — šarmem; mādhurya — sladkostí; hasita — úsmĕvy; ālāpa — řečí; vīkṣitaiḥ — a pohledy; dharṣita — přemožená; ātmā — její mysl; dadau — dala; sāndram — mnoho; ubhayoḥ — Jim obĕma; anulepanam — mastí.

Překlad

Trivakrā, jejíž mysl přemohla Kṛṣṇova krása, šarm, sladkost, úsmĕvy, slova a pohledy, dala Kṛṣṇovi i Balarāmovi hojné množství mastí.

Význam

Tato událost je také popsaná ve Viṣṇu Purāṇĕ (5.20.7):

śrutvā tam āha sā kṛṣṇaṁ
gṛhyatām iti sādaram
anulepanaṁ pradadau
gātra-yogyam athobhayoḥ

„Když to vyslechla, uctivĕ Pánu Kṛṣṇovi odpovĕdĕla: ,Prosím vezmi si,̀ a dala obĕma masti vhodné pro pomazání Jejich tĕl.“

10.42.5

Verš

tatas tāv aṅga-rāgeṇa
sva-varṇetara-śobhinā
samprāpta-para-bhāgena
śuśubhāte ’nurañjitau

Synonyma

tataḥ — potom; tau — Oni; aṅga — svých tĕl; rāgeṇa — se zbarvující kosmetikou; sva — svými vlastními; varṇa — s barvami; itara — jinými než; śobhinā — zdobící; samprāpta — kteří projevovali; para — nejvyšší; bhagena — vynikající vlastnost; śuśubhāte — vypadali překrásnĕ; anurañjitau — pomazáni.

Překlad

Oba Pánové, pomazaní tĕmito vynikajícími kosmetickými prostředky, které Je zdobily odstíny kontrastujícími s Jejich pletí, vypadali neobyčejnĕ krásnĕ.

Význam

Ācāryové podotýkají, že si Kṛṣṇa potřel tĕlo žlutou mastí a Balarāma modrou.

10.42.6

Verš

prasanno bhagavān kubjāṁ
trivakrāṁ rucirānanām
ṛjvīṁ kartuṁ manaś cakre
darśayan darśane phalam

Synonyma

prasannaḥ — spokojený; bhagavān — Nejvyšší Pán; kubjām — hrbatou dívku; trivakrā — Trivakru; rucira — přitažlivá; ānanām — jejíž tvář; ṛjvīm — rovnou; kartum — učinit; manaḥ cakre — rozhodl se; darśayan — ukazující; darśane — Jeho spatření; phalam — výsledek.

Překlad

Trivakrā Pána Kṛṣṇu potĕšila, a tak se rozhodl tuto hrbatou dívku s roztomilou tváří narovnat, jen aby ukázal výsledek Jeho spatření.

10.42.7

Verš

padbhyām ākramya prapade
dry-aṅguly-uttāna-pāṇinā
pragṛhya cibuke ’dhyātmam
udanīnamad acyutaḥ

Synonyma

padbhyām — obĕma nohama; ākramya — našlapující; prapade — na její prsty u nohou; dvi — se dvĕma; aṅguli — prsty; uttāna — smĕřujícími nahoru; pāṇinā — svýma rukama; pragṛhya — poté, co uchopil; cibuke — její bradu; adhyātmam — její tĕlo; udanīnamat — zvedl; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Pán Acyuta si obĕma nohama stoupl na její prsty, zapřel jí jeden zvednutý prst každé ruky pod bradu a napřímil její tĕlo.

10.42.8

Verš

sā tadarju-samānāṅgī
bṛhac-chroṇi-payodharā
mukunda-sparśanāt sadyo
babhūva pramadottamā

Synonyma

sā — ona; tadā — tehdy; ṛju — rovné; samāna — rovnomĕrné; aṅgī — její údy; bṛhat — velké; śroṇi — její boky; payaḥ-dharā — a ňadra; mukunda-sparśanāt — dotekem Pána Mukundy; sadyaḥ — náhle; babhūva — stala se; pramadā — žena; uttamā — nanejvýš dokonalá.

Překlad

Pouhým dotekem Pána Mukundy se Trivakrā náhle zmĕnila v překrásnou ženu s rovnými a rovnomĕrnĕ tvarovanými údy, s velkými boky a ňadry.

10.42.9

Verš

tato rūpa-guṇaudārya-
sampannā prāha keśavam
uttarīyāntam akṛṣya
smayantī jāta-hṛc-chayā

Synonyma

tataḥ — potom; rūpa — krásou; guṇa — dobrou povahou; audārya — a velkorysostí; sampannā — obdařená; prāha — oslovila; keśavam — Pána Kṛṣṇu; uttarīya — Jeho horního šatu; antam — cíp; ākṛṣya — tahající; smayantī — usmávající se; jāta — projevila; hṛt-śayā — chtivé city.

Překlad

Trivakrā, nyní obdařená krásou, dobrou povahou a velkorysostí, pocítila vůči Pánu Keśavovi chtivé touhy. Chytila cíp Jeho horního šatu, usmála se a takto Ho oslovila:

10.42.10

Verš

ehi vīra gṛhaṁ yāmo
na tvāṁ tyaktum ihotsahe
tvayonmathita-cittāyāḥ
prasīda puruṣarṣabha

Synonyma

ehi — pojď; vīra — ó hrdino; gṛham — do mého domu; yāmaḥ — pojďme; na — ne; tvām — Tebe; tyaktum — odejít; iha — zde; utsahe — mohu snést; tvayā — Tebou; unmathita — vzrušená; cittāyāḥ — nad ní, jejíž mysl; prasīda — prosím smiluj se; puruṣa-ṛṣabha — ó nejlepší z mužů.

Překlad

(Trivakrā řekla:) Ó hrdino, pojďme do mého domu. Nemohu snést, abych Tĕ tady nechala stát. Ó nejlepší z mužů, prosím smiluj se nade mnou, neboť jsi vzrušil moji mysl.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává tento rozhovor:

Kṛṣṇa: Zveš mĕ do svého domu na večeři?

Trivakrā: Prostĕ Tĕ tu nemůžu nechat stát.

Kṛṣṇa: Ale lidé zde na královské cestĕ si tvá slova špatnĕ vyloží a budou se smát. Nemluv tak proto prosím.

Trivakrā: Nemohu si pomoci, protože jsem vzrušená. Udĕlal jsi chybu, že ses mĕ dotkl. Není to má chyba.

10.42.11

Verš

evaṁ striyā yācyamānaḥ
kṛṣṇo rāmasya paśyataḥ
mukhaṁ vīkṣyānu gopānāṁ
prahasaṁs tām uvāca ha

Synonyma

evam — takto; striyā — tou ženou; yācya nānaḥ — žádaný; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; rāmasya — Balarāmy; paśyataḥ — jenž přihlížel; mukham — do tváře; vīkṣya — poté, co pohlédl; anu — potom; gopānām — pasáčků; prahasan — smĕjící se; tām — jí; uvāca ha — řekl.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, takto prošený tou ženou, nejprve pohlédl do tváře Balarāmy, který celé události přihlížel, a potom do tváří pasáčků. Pak jí se smíchem odpovĕdĕl.

10.42.12

Verš

eṣyāmi te gṛhaṁ su-bhru
puṁsām ādhi-vikarśanam
sādhitārtho ’gṛhāṇāṁ naḥ
pānthānāṁ tvaṁ parāyaṇam

Synonyma

eṣyāmi — půjdu; te — tvého; gṛham — do domu; su-bhru — ó ty, která máš krásné obočí; puṁsām — mužů; ādhi — mentální muka; vikarśanam — který odstraňuje; sādhita — až uskutečním; arthaḥ — svůj zámĕr; agṛhāṇām — kteří nemáme domov; naḥ — pro Nás; pānthānām — kteří putujeme po cestĕ; tvam — ty; para — nejlepší; ayanam — útočištĕ.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Ó ženo s krásným obočím, jen co uskutečním svůj zámĕr, zajisté navštívím tvůj dům, kde mohou muži získat úlevu od svého soužení. Pro Nás, pocestné bez domova, jsi vskutku tím nejlepším útočištĕm.

Význam

Slovem agṛhāṇām Śrī Kṛṣṇa vyjádřil nejen to, že nemá žádné trvalé bydlištĕ, ale také že ještĕ není ženatý.

10.42.13

Verš

visṛjya mādhvyā vāṇyā tām
vrajan mārge vaṇik-pathaiḥ
nānopāyana-tāmbūla-
srag-gandhaiḥ sāgrajo ’rcitaḥ

Synonyma

visṛjya — poté, co opustil; mādhvyā — sladkými; vāṇyā — se slovy; tām — ji; vrajan — jdoucí; mārge — po cestĕ; vaṇik-pathaiḥ — obchodníky; nānā — s různými; upāyana — uctivými dary; tāmbūla — arekovým oříškem s betelovým listem; srak — girlandami; gandhaiḥ — a vonnými látkami; sa — spolu se; agra-jaḥ — svým starším bratrem; arcitaḥ — uctívaný.

Překlad

Pán Kṛṣṇa ji s tĕmito sladkými slovy opustil a kráčel dál po cestĕ. Obchodníci podél cesty Ho a Jeho staršího bratra uctívali různými uctivými dary, včetnĕ pānu, girland a všelijakých vonných látek.

10.42.14

Verš

tad-darśana-smara-kṣobhād
ātmānaṁ nāvidan striyaḥ
visrasta-vāsaḥ-kavara
valayā lekhya-mūrtayaḥ

Synonyma

tat — Jeho; darśana — na základĕ spatření; smara — vlivem Amora; kṣobhāt — kvůli svému vzrušení; ātmānam — samy; na avidan — nedokázaly rozlišit; striyaḥ — ženy; visrasta — neupravené; vāsaḥ — jejich šaty; kavara — kadeře jejich vlasů; valayāḥ — a jejich náramky; lekhya — (jakoby) nakreslené; mūrtayaḥ — jejich podoby.

Překlad

Pohled na Kṛṣṇu probudil v srdcích mĕstských žen Amora. Takto vzrušené se úplnĕ zapomnĕly, jejich šaty, copy a náramky byly neupravené a ony stály nehnutĕ jako postavy na obraze.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že ženy z Mathury byly tĕmi nejpokročilejšími oddanými ve mĕstĕ, jelikož při spatření Kṛṣṇy okamžitĕ zažívaly příznaky milostného zalíbení. Deset projevů působení Amora je popsáno takto: cakṣū-rāgaḥ prathamaṁ cittāsaṅgas tato 'tha saṅkalpaḥ nidrā-cchedas tanutā viṣaya-nivṛttis trapā-nasaḥ unmādo mūrcchā mṛtir ity etāḥ smara-daśā daśaiva syuḥ. „Nejprve přichází zalíbení vyjádřené očima, potom silná připoutanost v mysli, potom odhodlání, ztráta spánku, vyhublost, nezájem o vnĕjší vĕci, nestoudnost, šílenství, mrákoty a smrt. Toto je deset stupňů Amorova vlivu.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī také poukazuje na to, že oddaní s čistou láskou k Bohu obvykle neprojevují příznak smrti, neboť ten je ve vztahu ke Kṛṣṇovi nepříznivý. Projevují však ostatních devĕt příznaků, které vrcholí mrákotami v extázi.

10.42.15

Verš

tataḥ paurān pṛcchamāno
dhanuṣaḥ sthānam acyutaḥ
tasmin praviṣṭo dadṛśe
dhanur aindram ivādbhutam

Synonyma

tataḥ — potom; paurān — obyvatel mĕsta; pṛcchamānaḥ — tázající se; dhanuṣaḥ — luku; sthānam — místo; acyutaḥ — neklesající Nejvyšší Pán; tasmin — tam; praviṣṭaḥ — vstupující; dadṛśe — spatřil; dhanuḥ — luk; aindram — Pána Indry; iva — jako; adbhutam — úžasný.

Překlad

Pán Kṛṣṇa se pak zeptal místních lidí, kde je aréna, v níž se má konat obĕť luku. Když tam přišel, spatřil úžasný luk, který se podobal luku Pána Indry.

10.42.16

Verš

puruṣair bahubhir guptam
arcitaṁ paramarddhimat
vāryamāṇo nṛbhiḥ kṛṣṇaḥ
prasahya dhanur ādade

Synonyma

puruṣaiḥ — muži; bahubhiḥ — mnoha; guptam — hlídaný; arcitam — uctívaný; parama — svrchovaný; ṛddhi — majestát; mat — vlastnící; vāryamāṇaḥ — odhánĕný; nṛbhiḥ — strážemi; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; prasahya — silou; dhanuḥ — luk; ādade — zvedl.

Překlad

Tento neskonale majestátní luk hlídalo velké množství mužů, kteří jej uctívali. Kṛṣṇa si prorazil cestu a navzdory pokusům stráží Ho zastavit jej uchopil.

10.42.17

Verš

kareṇa vāmena sa-līlam uddhṛtaṁ
sajyaṁ ca kṛtvā nimiṣeṇa paśyatām
nṛṇāṁ vikṛṣya prababhañja madhyato
yathekṣu-daṇḍaṁ mada-kary urukramaḥ

Synonyma

kareṇa — Jeho rukou; vāmena — levou; sa-līlam — hravĕ; uddhṛtam — zvednutý; sajyam — natažení tĕtivy; ca — a; kṛtvā — poté, co provedl; nimiṣeṇa — v okamžiku; paśyatām — zatímco přihlížely; nṛṇām — stráže; vikṛṣya — poté, co jej našponoval; prababhañja — zlomil jej; madhyataḥ — veprostřed; yathā — jako; ikṣu — cukrové třtiny; daṇḍam — tyč; mada-karī — šílený slon; urukramaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Pán Urukrama luk snadno zvedl levou rukou a před očima stráží mu bĕhem zlomku sekundy natáhl tĕtivu. Potom ji mocnĕ napnul a zlomil luk vedví tak, jako by šílený slon zlomil tyč cukrové třtiny.

10.42.18

Verš

dhanuṣo bhajyamānasya
śabdaḥ khaṁ rodasī diśaḥ
pūrayām āsa yaṁ śrutvā
kaṁsas trāsam upāgamat

Synonyma

dhanuṣaḥ — luku; bhajyamānasya — který se lámal; śabdaḥ — zvuk; kham — zemi; rodasī — oblohu; diśaḥ — a všechny svĕtové strany; pūrayām āsa — naplnil; yam — který; śrutvā — když uslyšel; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; trāsam — strach; upāgamat — dostal.

Překlad

Zvuk lámajícího se luku naplnil zemi a oblohu na všech svĕtových stranách. Kaṁsa se zdĕsil, když ho uslyšel.

10.42.19

Verš

tad-rakṣiṇaḥ sānucaraṁ
kupitā ātatāyinaḥ
gṛhītu-kāmā āvavrur
gṛhyatāṁ vadhyatām iti

Synonyma

tat — jeho; rakṣiṇaḥ — stráže; sa — spolu s; anucaram — Jeho společníky; kupitāḥ — rozzuřené; ātatāyinaḥ — držící zbranĕ; gṛhītu — chytit; kāmāḥ — chtĕjící; āvavruḥ — obklopily; gṛhyatām — chyťte Ho; vadhyatām — zabte Ho; iti — tak říkající.

Překlad

Rozzuřené stráže se pak chopily svých zbraní a chtĕly Kṛṣṇu a Jeho společníky zajmout. Obklopily je a křičely: „Chyťte Ho! Zabte Ho!“

10.42.20

Verš

atha tān durabhiprāyān
vilokya bala-keśavau
kruddhau dhanvana ādāya
śakale tāṁś ca jaghnatuḥ

Synonyma

atha — potom; tān — je; durabhiprāyān — se zlým úmyslem; vilokya — když vidĕli; bala-keśavau — Balarāma a Kṛṣṇa; kruddhau — rozhnĕvaní; dhanvanaḥ — luku; ādāya — poté, co vzali; śakale — dva zlomené kusy; tān — je; ca — a; jaghnatuḥ — udeřili.

Překlad

Když Balarāma a Keśava vidĕli, že se k Nim stráže blíží se zlým úmyslem, vzali dvĕ poloviny luku a začali je srážet k zemi.

10.42.21

Verš

balaṁ ca kaṁsa-prahitaṁ
hatvā śālā-mukhāt tataḥ
niṣkramya ceratur hṛṣṭau
nirīkṣya pura-sampadaḥ

Synonyma

balam — ozbrojenou jednotku; ca — a; kaṁsa-prahitam — vyslanou Kaṁsou; hatvā — když pozabíjeli; śālā — obĕtní arény; mukhāt — branou; tataḥ — potom; niṣkramya — když vyšli; ceratuḥ — oba kráčející spolu; hṛṣṭau — šťastní; nirīkṣya — pozorující; pura — mĕsta; sampadaḥ — bohatství.

Překlad

Poté, co Kṛṣṇa a Balarāma pozabíjeli i jednotku vojáků, kterou vyslal Kaṁsa, opustili obĕtní arénu její hlavní branou a pokračovali ve své procházce mĕstem, kde si radostnĕ prohlíželi bohaté pamĕtihodnosti.

10.42.22

Verš

tayos tad adbhutaṁ vīryaṁ
niśāmya pura-vāsinaḥ
tejaḥ prāgalbhyaṁ rūpaṁ ca
menire vibudhottamau

Synonyma

tayoḥ — Jejich; tat — tento; adbhutam — úžasný; vīryam — hrdinský čin; niśāmya — když vidĕli; pura-vāsinaḥ — obyvatelé mĕsta; tejaḥ — Jejich sílu; prāgalbhyam — smĕlost; rūpam — krásu; ca — a; menire — považovali; vibudha — polobohů; uttamau — dva z nejlepších.

Překlad

Když se lidé z mĕsta stali svĕdky úžasného jednání Kṛṣṇy a Balarāmy, a když vidĕli Jejich sílu, smĕlost a krásu, mysleli si, že to jistĕ musí být dva významní polobozi.

10.42.23

Verš

tayor vicaratoḥ svairam
ādityo ’stam upeyivān
kṛṣṇa-rāmau vṛtau gopaiḥ
purāc chakaṭam īyatuḥ

Synonyma

tayoḥ — když Oni; vicaratoḥ — procházeli se; svairam — po libosti; ādityaḥ — slunce; astam — ke svému západu; upeyivān — přibližovalo se; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; vṛtau — doprovázení; gopaiḥ — pasáčky; purāt — z mĕsta; śakaṭam — na místo, kde byly vypřažené vozy; īyatuḥ — šli.

Překlad

Zatímco se po libosti procházeli, slunce začalo zapadat, takže s pasáčky opustili mĕsto a vrátili se do vozového tábora pastevců.

10.42.24

Verš

gopyo mukunda-vigame virahāturā yā
āśāsatāśiṣa ṛtā madhu-pury abhūvan
sampaśyatāṁ puruṣa-bhūṣaṇa-gātra-lakṣmīṁ
hitvetarān nu bhajataś cakame ’yanaṁ śrīḥ

Synonyma

gopyaḥ — gopī; mukunda-vigame — když Pán Mukunda odjíždĕl; viraha — pocity odloučení; āturāḥ — soužené; yāḥ — která; āśāsata — pronesly; āśiṣaḥ — požehnání; ṛtāḥ — pravdivá; madhu-puri — v Mathuře; abhūvan — stala se; sampaśyatām — pro ty, kdo plnĕ vidí; puruṣa — mužů; bhūṣaṇa — ozdoby; gātra — Jeho tĕla; lakṣmīm — krásu; hitvā — opouštĕjící; itarān — jiné; nu — vskutku; bhajataḥ — kteří ji uctívali; cakame — toužila po; ayanam — útočišti; śrīḥ — bohynĕ štĕstí.

Překlad

V dobĕ Mukundova (Kṛṣṇova) odjezdu z Vṛndāvanu gopī předpovídaly, že se obyvatelé Mathury budou tĕšit z mnoha požehnání, a nyní se předpovĕdi gopī začaly vyplňovat, neboť tito obyvatelé hledĕli na krásu Kṛṣṇy, drahokamu mezi muži. Však i bohynĕ štĕstí tolik toužila po útočišti u té krásy, že opustila mnoho jiných mužů, třebaže ji uctívali.

10.42.25

Verš

avaniktāṅghri-yugalau
bhuktvā kṣīropasecanam
ūṣatus tāṁ sukhaṁ rātriṁ
jñātvā kaṁsa-cikīrṣitam

Synonyma

avanikta — omyté; aṅghri-yugalau — nohy Jich obou; bhuktvā — když snĕdli; kṣīra-upasecanam — vařenou rýži s přimíchaným mlékem; ūṣatuḥ — zůstali tam; tām — pro to; sukham — příjemnĕ; rātrim — noc; jñātvā — když vĕdĕli; kaṁsa-cikīrṣitam — co Kaṁsa zamýšlí udĕlat.

Překlad

Když mĕli Kṛṣṇa a Balarāma omyté nohy, oba Pánové se najedli rýže s mlékem. Potom tam příjemnĕ strávili noc, přestože vĕdĕli, co Kaṁsa zamýšlí udĕlat.

10.42.26-27

Verš

kaṁsas tu dhanuṣo bhaṅgaṁ
rakṣiṇāṁ sva-balasya ca
vadhaṁ niśamya govinda-
rāma-vikrīḍitaṁ param

dīrgha-prajāgaro bhīto
durnimittāni durmatiḥ
bahūny acaṣṭobhayathā
mṛtyor dautya-karāṇi ca

Synonyma

kaṁsaḥ — král Kaṁsa; tu — ale; dhanuṣaḥ — luku; bhaṅgam — o zlomení; rakṣiṇām — stráží; sva — jeho; balasya — ozbrojené jednotky; ca — a; vadham — o zabití; niśamya — když slyšel; govinda-rāma — Kṛṣṇy a Balarāmy; vikrīḍitam — hra; param — pouze; dīrgha — dlouho; prajāgaraḥ — zůstávající vzhůru; bhītaḥ — obávající se; durnimittāni — zlá znamení; durmatiḥ — zlomyslný; bahūni — mnohá; acaṣṭa — vidĕl; ubhayathā — v obou stavech (spánku i bdĕní); mṛtyoḥ — smrti; dautya-karāṇi — posly; ca — a.

Překlad

Naopak zlotřilý král Kaṁsa byl vydĕšený, když se doslechl, jak Kṛṣṇa a Balarāma zlomili luk a pobili jeho stráže a vojáky, to vše tak snadno, jako kdyby to byla hra. Zůstal dlouho vzhůru a bĕhem bdĕní i ve snech vidĕl mnohá zlá znamení, posly smrti.

10.42.28-31

Verš

adarśanaṁ sva-śirasaḥ
pratirūpe ca saty api
asaty api dvitīye ca
dvai-rūpyaṁ jyotiṣāṁ tathā

chidra-pratītiś chāyāyāṁ
prāṇa-ghoṣānupaśrutiḥ
svarṇa-pratītir vṛkṣeṣu
sva-padānām adarśanam

svapne preta-pariṣvaṅgaḥ
khara-yānaṁ viṣādanam
yāyān nalada-māly ekas
tailābhyakto dig-ambaraḥ

anyāni cetthaṁ-bhūtāni
svapna-jāgaritāni ca
paśyan maraṇa-santrasto
nidrāṁ lebhe na cintayā

Synonyma

adarśanam — neviditelnost; sva — vlastní; śirasaḥ — hlavy; pratirūpe — odraz; ca — a; sati — přítomný; api — dokonce; asati — nepřítomné; api — dokonce; dvitīye — příčiny zdvojení; ca — a; dvai-rūpyam — zdvojený obraz; jyotiṣām — nebeských tĕles; tathā — také; chidra — díry; pratītiḥ — vidĕní; chāyāyām — ve svém stínu; prāṇa — svého životního vzduchu; ghoṣa — zvuk; anupaśrutiḥ — neschopnost slyšet; svarṇa — zlaté barvy; pratītiḥ — vnímání; vṛkṣeṣu — na stromech; sva — své vlastní; padānām — stopy nohou; adarśanam — nevidící; svapne — ve spánku; preta — duchy; pariṣvaṅgaḥ — objímaný; khara — na oslu; yānam — jedoucí; viṣa — jed; adanam — polykající; yāyāt — pohyboval se kolem; nalada — nardů, purpurovĕ zbarvených kvĕtin, které jsou v Indii bĕžné; mālī — mající na sobĕ girlandu; ekaḥ — nĕkdo; taila — olejem; abhyaktaḥ — pomazaný; dik-ambaraḥ — nahý; anyāni — jiná (znamení); ca — a; ittham-bhūtāni — jako tato; svapna — ve spánku; jāgaritāni — bĕhem bdĕní; ca — také; paśyan — vidící; maraṇa — smrti; santrastaḥ — vydĕšený; nidrām — spánek; lebhe — mohl získat; na — ne; cintayā — kvůli své úzkosti.

Překlad

Když hledĕl na svůj odraz, nevidĕl vlastní hlavu, mĕsíc a hvĕzdy bezdůvodnĕ vypadaly zdvojené, ve svém stínu vidĕl díru, neslyšel zvuk svého životního vzduchu, stromy se jevily jako zahalené zlatou barvou a nevidĕl stopy svých nohou. Zdálo se mu, že ho objímají duchové, že jede na oslu a že pije jed a také že ho míjí olejem pomazaný nahý muž s girlandou z kvĕtů nalada. Když Kaṁsa bĕhem snĕní i bdĕní vidĕl tato a další taková zlovĕstná znamení, dĕsila ho vyhlídka na smrt a úzkostí nemohl spát.

10.42.32

Verš

vyuṣṭāyāṁ niśi kauravya
sūrye cādbhyaḥ samutthite
kārayām āsa vai kaṁso
malla-krīḍā-mahotsavam

Synonyma

vyuṣṭāyām — když uplynula; niśi — noc; kauravya — ó potomku Kurua (Parīkṣite); sūrye — slunce; ca — a; adbhyaḥ — z vody; samutthite — vycházející; kārayām āsa — uskutečnil; vai — vskutku; kaṁsaḥ — Kaṁsa; malla — zápasníků; krīḍā — her; mahā-utsavam — velký festival.

Překlad

Když noc nakonec uplynula a slunce opĕt vyšlo z vody, Kaṁsa začal zařizovat velký zápasnický festival.

10.42.33

Verš

ānarcuḥ puruṣā raṅgaṁ
tūrya-bheryaś ca jaghnire
mañcāś cālaṅkṛtāḥ sragbhiḥ
patākā-caila-toraṇaiḥ

Synonyma

ānarcuḥ — uctívali; puruṣāḥ — královi muži; raṅgam — arénu; tūrya — hudební nástroje; bheryaḥ — bubny; ca — a; jaghnire — rozeznĕli; mañcāḥ — divácké tribuny; ca — a; alaṅkṛtāḥ — byly ozdobeny; sragbhiḥ — girlandami; patākā — prapory; caila — látkovými stuhami; toraṇaiḥ — a branami.

Překlad

Královi muži provedli obřadné uctívání zápasnické arény, rozeznĕli své bubny a další nástroje a nazdobili divácké tribuny girlandami, prapory, stuhami a branami.

10.42.34

Verš

teṣu paurā jānapadā
brahma-kṣatra-purogamāḥ
yathopajoṣaṁ viviśū
rājānaś ca kṛtāsanāḥ

Synonyma

teṣu — na tĕchto (tribunách); paurāḥ — obyvatelé mĕsta; jānapadāḥ — a lidé z předmĕstí; brahma — brāhmaṇy; kṣatra — a kṣatriyi; puraḥ-gamāḥ — vedení; yathā-upajoṣam — jak jim bylo příjemné; viviśuḥ — přišli a posadili se; rājānaḥ — králové; ca — také; kṛta — dostali; asanāḥ — zvláštní místa k sezení.

Překlad

Přišli obyvatelé mĕsta a přilehlých oblastí v čele s brāhmaṇy a kṣatriyi a pohodlnĕ se posadili na tribunách. Královští hosté dostali zvláštní místa k sezení.

10.42.35

Verš

kaṁsaḥ parivṛto ’mātyai
rāja-mañca upāviśat
maṇḍaleśvara-madhya-stho
hṛdayena vidūyatā

Synonyma

kaṁsaḥ — Kaṁsa; parivṛtaḥ — obklopený; amātyaiḥ — svými ministry; rāja-mañce — na královské pódium; upāviśati — usedl; maṇḍala-īśvara — druhořadých vládců různých krajů; madhya — uprostřed; sthaḥ — nacházející se; hṛdayena — se srdcem; vidūyatā — rozechvĕlým.

Překlad

Kaṁsa usedl na královské pódium obklopený svými ministry. I když však sedĕl uprostřed svých různých provinčních panovníků, jeho srdce se třáslo.

10.42.36

Verš

vādyamānesu tūryeṣu
malla-tālottareṣu ca
mallāḥ sv-alaṅkṛtāḥ dṛptāḥ
sopādhyāyāḥ samāsata

Synonyma

vādyamāneṣu — zatímco se hrálo; tūryeṣu — na hudební nástroje; malla — vhodnými pro zápas; tāla — s rytmy; uttareṣu — významní; ca — a; mallāḥ — zápasníci; su-alaṅkṛtāḥ — pĕknĕ ozdobení; dṛptāḥ — pyšní; sa-upādhyāyāḥ — spolu se svými učiteli; samāsata — přišli a sedli si.

Překlad

Zatímco hudební nástroje hlasitĕ hrály v rytmech vhodných pro zápasy, do arény pyšnĕ vstoupili bohatĕ ozdobení zápasníci se svými učiteli a sedli si.

10.42.37

Verš

cāṇūro muṣṭikaḥ kūtaḥ
śalas tośala eva ca
ta āsedur upasthānaṁ
valgu-vādya-praharṣitāḥ

Synonyma

cāṇūraḥ muṣṭikaḥ kūṭaḥ — zápasníci Cāṇūra, Muṣṭika a Kūṭa; śalaḥ tośalaḥ — Śala a Tośala; eva ca — také; te — oni; āseduḥ — usedli; upasthānam — na žínĕnku zápasnického ringu; valgu — příjemnou; vādya — hudbou; praharṣitāḥ — nadšení.

Překlad

Cāṇura, Muṣṭika, Kūṭa, Śala a Tośala, povzbuzení příjemnou hudbou, se posadili na zápasnickou žínĕnku.

10.42.38

Verš

nanda-gopādayo gopā
bhoja-rāja-samāhutāḥ
niveditopāyanās ta
ekasmin mañca āviśan

Synonyma

nanda-gopa-ādayaḥ — v čele s Nandou Gopou; gopāḥ — pastevci; bhoja-rāja — Kaṁsou, králem Bhojů; samāhutāḥ — předvolaní; nivedita — předávající; upāyanāḥ — své dary; te — oni; ekasmin — na jednu; mañce — diváckou tribunu; āviśan — usadili se.

Překlad

Nanda Mahārāja a ostatní pastevci, předvolaní králem Bhojů, mu předali své dary a potom se usadili na jedné z tribun.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho slovo samāhutāḥ vyjadřuje, že král Kaṁsa povolal uctivĕ vůdce z Vraji k sobĕ, aby mohli předložit své dary ústřední vládĕ. Podle ācāryi Kaṁsa ujistil Nandu takto: „Můj milý králi Vraji, ty jsi nejdůležitĕjší z mých vesnických vládců. A přesto jsi mĕ nepřišel navštívit, i když jsi přijel ze své pastevecké vesnice do Mathury. Je to proto, že se bojíš? Nemysli si, že tvoji dva synové jsou špatní, protože zlomili luk. Pozval jsem Je sem, protože jsem slyšel, že jsou nesmírnĕ mocní, a tento zápasnický turnaj jsem uspořádal jako zkoušku Jejich síly. Předstup tedy prosím bez váhání. Neboj se.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále uvádí, že Nanda Mahārāja si všiml, že tam jeho dva synové nejsou. Vypadalo to, že z neúcty k příkazu krále Kaṁsy si toho rána udĕlali volno a šli nĕkam jinam.

Kaṁsa tedy povĕřil nĕkolik pastevců, aby Je šli hledat a doporučili Jim, ať se chovají způsobnĕ a vrátí se do zápasnické arény. Ācārya také uvádí, že důvod, proč Nanda a ostatní pastevci sedĕli mezi obyčejnými diváky, byl ten, že na královském pódiu nemohli najít žádná místa.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Zlomení obĕtního luku.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ TŘETÍ

Kṛṣṇa zabíjí slona Kuvalayāpīḍu

10.43.1

Verš

śrī-śuka uvāca
atha kṛṣṇaś ca rāmaś ca
kṛta-śaucau parantapa
malla-dundubhi-nirghoṣaṁ
śrutvā draṣṭum upeyatuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — dále; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; ca — a; rāmaḥ — Balarāma; ca — také; kṛta — poté, co vykonali; śaucau — očistu; param-tapa — ó pokořiteli nepřátel; malla — zápasu; dundubhi — tympánů; nirghoṣam — dunĕní; śrutvā — když uslyšeli; draṣṭum — podívat se; upeyataḥ — přišli.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó pokořiteli nepřátel, poté, co Kṛṣṇa a Balarāma vykonali veškerou potřebnou očistu, uslyšeli tympány dunící v zápasnické arénĕ a šli se tam podívat, co se dĕje.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje slova kṛta-śaucau, „poté, co vykonali veškerou potřebnou očistu,“ takto: „Dva dny předtím Kṛṣṇa a Balarāma provedli svou očistu, oproštĕní se od přečinu (v podobĕ hrdinských činů. Pánové uvažovali:) ,I poté, co jsme ukázali svou moc zlomením luku a dalšími činy, Naši rodiče stále nebyli propuštĕni na svobodu. Kaṁsa se je opĕt snaží zabít. Proto neudĕláme nic špatného, když ho zabijeme, přestože je Naším strýcem z matčiny strany.̀ Touto úvahou se ujistili o své nevinnĕ.“

10.43.2

Verš

raṅga-dvāraṁ samāsādya
tasmin nāgam avasthitam
apaśyat kuvalayāpīḍaṁ
kṛṣṇo ’mbaṣṭha-pracoditam

Synonyma

raṅga — arény; dvāram — k bránĕ; samāsādya — když došel; tasmin — na tom místĕ; nāgam — slona; avasthitam — stojícího; apaśyat — uvidĕl; kuvalayāpīḍam — jménem Kuvalayāpīḍa; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; ambaṣṭha — svým vodičem; pracoditam — pobízeného.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa došel k bránĕ arény, spatřil slona Kuvalayāpīḍu, který se Mu na pobídku svého vodiče postavil do cesty.

Význam

Vodič slona odhalil svůj zlomyslný zámĕr tím, že zabránil Pánu Kṛṣṇovi vstoupit do arény.

10.43.3

Verš

baddhvā parikaraṁ śauriḥ
samuhya kuṭilālakān
uvāca hastipaṁ vācā
megha-nāda-gabhīrayā

Synonyma

baddhvā — poté, co si uvázal; parikaram — odĕv; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; samuhya — poté, co svázal; kuṭila — kudrnaté; alakān — své vlasy; uvāca — promluvil; hasti-pam — k vodiči; vācā — slovy; megha — mraku; nāda — jako hřmĕní; gabhīrayā — hlubokými.

Překlad

Pán Kṛṣṇa si pevnĕ utáhl odĕv, svázal si své kudrnaté vlasy dozadu a oslovil vodiče slona slovy hlubokými jako hřmĕní v mraku.

Význam

Pán Kṛṣṇa se zjevnĕ připravoval na boj. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura si Pán odložil vestu, upevnil opasek a svázal vlasy dozadu.

10.43.4

Verš

ambaṣṭhāmbaṣṭha mārgaṁ nau
dehy apakrama mā ciram
no cet sa-kuñjaraṁ tvādya
nayāmi yama-sādanam

Synonyma

ambaṣṭha ambaṣṭha — ó vodiči slona, vodiči slona; mārgam — cestu; nau — Nám; dehi — dej; apakrama — uhni; ma ciram — bez otálení; na u cet — pokud ne; sa-kuñjaram — spolu s tvým slonem; tva — tebe; adya — dnes; nayāmi — pošlu; yama — pána smrti; sādanam — do sídla.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Ó vodiči, vodiči, okamžitĕ uhni a nech Nás projít! Jinak ještĕ dnes pošlu tebe i tvého slona do sídla Yamarāje!

10.43.5

Verš

evaṁ nirbhartsito ’mbaṣṭhaḥ
kupitaḥ kopitaṁ gajam
codayām āsa kṛṣṇāya
kālāntaka-yamopamam

Synonyma

evam — takto; nirbhartsitaḥ — jemuž bylo vyhrožováno; ambaṣṭhaḥ — vodič slona; kupitaḥ — rozlícený; kopitam — rozzuřeného; gajam — slona; codayām āsa — pobídl; kṛṣṇāya — proti Kṛṣṇovi; kāla — časem; antaka — smrtí; yama — a Yamarājem; upamam — srovnatelný s.

Překlad

Tato výhrůžka vodiče slona rozlítila. Pobídl svého zuřivého slona, který vypadal, že se vyrovná času, smrti i Yamarājovi, aby Pána Kṛṣṇu napadl.

10.43.6

Verš

karīndras tam abhidrutya
kareṇa tarasāgrahīt
karād vigalitaḥ so ’muṁ
nihatyāṅghriṣv alīyata

Synonyma

kari — slonů; indraḥ — vládce; tam — k Nĕmu; abhidrutya — bĕžící; kareṇa — chobotem; tarasā — prudce; agrahīt — uchopil; karāt — z chobotu; vigalitaḥ — vyklouzávající; saḥ — On, Kṛṣṇa; amum — jeho, Kuvalayāpīḍu; nihatya — poté, co udeřil; aṅghriṣu — mezi jeho nohama; alīyata — zmizel.

Překlad

Vládce slonů na Kṛṣṇu zaútočil a prudce Ho uchopil chobotem. Kṛṣṇa mu však vyklouzl, udeřil ho a zmizel mu z očí mezi jeho nohama.

Význam

Pán Kṛṣṇa dal slonovi ránu pĕstí a potom mu zmizel mezi nohama.

10.43.7

Verš

saṅkruddhas tam acakṣāṇo
ghrāṇa-dṛṣṭiḥ sa keśavam
parāmṛśat puṣkareṇa
sa prasahya vinirgataḥ

Synonyma

saṅkruddhaḥ — zuřící; tam — Jeho; acakṣāṇaḥ — nevidící; ghrāṇa — čich; dṛṣṭiḥ — jehož zrak; saḥ — on, slon; keśavam — Pána Keśavu; parāmṛśat — lapil; puṣkareṇa — koncem chobotu; saḥ — On, Kṛṣṇa; prasahya — silou; vinirgataḥ — vyprostil se.

Překlad

Kuvalayāpīḍa, zuřící kvůli tomu, že Pána Keśavu nevidí, Ho vyhledal čichem. Znovu Pána lapil koncem chobotu, ale Pán se silou vyprostil.

Význam

Pán Kṛṣṇa slonovi dovolil Ho chytit, aby zvíře povzbudil k dalšímu boji. Jakmile díky tomu Kuvalayāpīḍa zpyšnĕl, Pán Kṛṣṇa znovu zmařil jeho zámĕr svou vyšší mocí.

10.43.8

Verš

pucche pragṛhyāti-balaṁ
dhanuṣaḥ pañca-viṁśatim
vicakarṣa yathā nāgaṁ
suparṇa iva līlayā

Synonyma

pucche — za ocas; pragṛhya — poté, co ho chytil; ati-balam — nesmírnĕ mocného (slona); dhanuṣaḥ — délek luku; pañca-viṁśatim — dvacet pĕt; vicakarṣa — táhl; yathā — jako; nāgam — hada; suparṇaḥ — Garuḍa; iva — tak; līlayā — hravĕ.

Překlad

Pán Kṛṣṇa poté chytil mocného Kuvalayāpīḍu za ocas a hravĕ ho táhl dvacet pĕt délek luku stejnĕ snadno, jako by Garuḍa táhl hada.

10.43.9

Verš

sa paryāvartamānena
savya-dakṣiṇato ’cyutaḥ
babhrāma bhrāmyamāṇena
go-vatseneva bālakaḥ

Synonyma

saḥ — On; paryāvartamānena — s ním (slonem), který byl smýkán kolem; savya-dakṣiṇataḥ — doleva a potom doprava; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; babhrāma — se také pohyboval; bhrāmyamāṇena — s ním, kterým bylo pohybováno; go-vatsena — s teletem; iva — jako; bālakaḥ — chlapec.

Překlad

Když Pán Acyuta držel sloní ocas, zvíře se pokoušelo vykroutit doleva a doprava, čímž přimĕlo Pána uhýbat v opačném smĕru, jako by uhýbal malý chlapec, který by tahal tele za ocas.

10.43.10

Verš

tato ’bhimakham abhyetya
pāṇināhatya vāraṇam
prādravan pātayām āsa
spṛśyamānaḥ pade pade

Synonyma

tataḥ — potom; abhimukham — tváří v tvář; abhyetya — když přišel; pāṇinā — rukou; āhatya — když vlepil políček; vāraṇam — slona; prādravan — utíkající pryč; pātayām āsa — přinutil ho spadnout; spṛśyamānaḥ — dotýkaný; pade pade — na každém kroku.

Překlad

Kṛṣṇa potom přišel proti slonovi tváří v tvář, vlepil mu políček a utekl. Kuvalayāpīḍa Pána pronásledoval, přičemž se mu na každém kroku dařilo znovu a znovu se Ho dotýkat, ale Kṛṣṇa svými manévry dosáhl toho, že slon klopýtnul a spadnul.

10.43.11

Verš

sa dhāvan kṛīdayā bhūmau
patitvā sahasotthitaḥ
tam matvā patitaṁ kruddho
dantābhyāṁ so ’hanat kṣitim

Synonyma

saḥ — On; dhāvan — bĕžící; krīḍayā — pro zábavu; bhūmau — na zem; patitvā — poté, co spadl; sahasā — náhle; utthitaḥ — vstalý; tam — Jeho; matvā — považující; patitam — za spadlého; kruddhaḥ — zuřící; dantābhyām — kly; saḥ — on, Kuvalayāpīḍa; ahanat — vrážel; kṣitim — do zemĕ.

Překlad

Jak se Kṛṣṇa uhýbal, pro zábavu upadl na zem a pak zase rychle vstal. Zuřící slon si myslel, že Kṛṣṇa ještĕ leží, a pokusil se Ho ubodat kly, ale místo toho jen bodal do zemĕ.

10.43.12

Verš

sva-vikrame pratihate
kuñjarendro ’ty-amarṣitaḥ
codyamāno mahāmātraiḥ
kṛṣṇam abhyadravad ruṣā

Synonyma

sva — jeho; vikrame — síla; pratihate — když neuspĕla; kuñjara-indraḥ — vládce slonů; ati — nesmírným; amarṣitaḥ — s hnĕvem z frustrace; codyamānaḥ — pobízený; mahāmātraiḥ — vodiči; kṛṣṇam — na Kṛṣṇu; abhyadravat — zaútočil; ruṣā — divoce.

Překlad

Majestátní slon Kuvalayāpīḍa, jehož síla byla znemožnĕna, z frustrace bĕsnil jako šílený. Vodiči ho však pobízeli, a tak na Kṛṣṇu ještĕ jednou divoce zaútočil.

10.43.13

Verš

tam āpatantam āsādya
bhagavān madhusūdanaḥ
nigṛhya pāṇinā hastaṁ
pātayām āsa bhū-tale

Synonyma

tam — proti nĕmu; āpatantam — útočícímu; āsādya — když se postavil; bhagavān — Nejvyšší Pán; madhu-sūdanaḥ — hubitel démona Madhua; nigṛhya — poté, co pevnĕ chytil; pāṇinā — rukou; hastam — jeho chobot; pātayām āsa — přinutil ho spadnout; bhū-tale — na zem.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, hubitel démona Madhua, se postavil útočícímu slonu čelem. Jednou rukou ho chytil za chobot a strhl ho na zem.

10.43.14

Verš

patitasya padākramya
mṛgendra iva līlayā
dantam utpāṭya tenebhaṁ
hastipāṁś cāhanad dhariḥ

Synonyma

patitasya — padlého (slona); padā — nohou; ākramya — poté, co na nĕho vystoupil; mṛgendraḥ — lev; iva — jako; līlayā — snadno; dantam — jeden z klů; utpāṭya — poté, co vytrhl; tena — s ním; ibham — slona; hasti-pān — vodiče slona; ca — také; ahanat — zabil; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Pán Hari pak na slona vylezl stejnĕ snadno jako mocný lev, vytrhl mu kel a s ním zabil jak zvíře, tak i jeho vodiče.

10.43.15

Verš

mṛtakaṁ dvipam utsṛjya
danta-pāṇiḥ samāviśat
aṁsa-nyasta-viṣāṇo ’sṛṅ-
mada-bindubhir aṅkitaḥ
virūḍha-sveda-kaṇikā
vadanāmburuho babhau

Synonyma

mṛtakam — mrtvého; dvipam — slona; utsṛjya — nestarající se o; danta — jeho kel; pāṇiḥ — v ruce; samāviśat — vstoupil (do arény); aṁsa — na rameno; nyasta — pokládající si; viṣāṇaḥ — kel; asṛk — krve; mada — a sloního potu; bindubhiḥ — kapkami; aṅkitaḥ — postříkaný; virūḍha — vylučující; sveda — (vlastního) potu; kaṇikā — jemnými kapkami; vadana — Jeho tvář; ambu-ruhaḥ — podobná lotosu; babhau — zářila.

Překlad

Pán Kṛṣṇa nechal mrtvého slona ležet stranou a s klem v ruce vstoupil do zápasnické arény. S klem položeným rameni, kapkami sloní krve a potu po celém tĕle a lotosovou tváří pokrytou jemnými kapkami vlastního potu Pán zářil nesmírnou krásou.

10.43.16

Verš

vṛtau gopaiḥ katipayair
baladeva-janārdanau
raṅgaṁ viviśatū rājan
gaja-danta-varāyudhau

Synonyma

vṛtau — obklopeni; gopaiḥ — pasáčky; katipayaiḥ — nĕkolika; baladeva-janārdanau — Balarāma a Kṛṣṇa; raṅgam — do arény; viviśatuḥ — vstoupili; rājan — ó králi (Parīkṣite); gaja-danta — sloní kly; vara — zvolené; āyudhau — jejichž zbranĕ.

Překlad

Můj milý králi, Pán Baladeva a Pán Janārdana, každý nesoucí jeden ze sloních klů jako svou zvolenou zbraň, vstoupili do arény s nĕkolika dalšími pasáčky.

10.43.17

Verš

mallānām aśanir nṛṇāṁ nara-varaḥ strīṇāṁ smaro mūrtimān
gopānāṁ sva-jano ’satāṁ kṣiti-bhujāṁ śāstā sva-pitroḥ śiśuḥ
mṛtyur bhoja-pater virāḍ aviduṣāṁ tattvaṁ paraṁ yogināṁ
vṛṣṇīnāṁ para-devateti vidito raṅgaṁ gataḥ sāgrajaḥ

Synonyma

mallānām — pro zápasníky; aśaniḥ — blesk; nṛṇām — pro muže; nara-varaḥ — nejlepší z mužů; strīṇām — pro ženy; smaraḥ — Amor; mūrti-mān — vtĕlený; gopānām — pro pastevce; sva-janaḥ — jejich příbuzný; asatām — bezbožné; kṣiti-bhujām — pro krále; śāstā — vykonavatel trestu; sva-pitroḥ — pro své rodiče; śiśuḥ — dítĕ; mṛtyuḥ — smrt; bhoja-pateḥ — pro krále Bhojů, Kaṁsu; virāṭ — souhrn hmotného vesmíru; aviduṣām — pro neinteligentní lidi; tattvam — Pravda; param — Nejvyšší; yoginām — pro yogī; vṛṣṇīnām — pro členy Vṛṣṇiho dynastie; para-devatā — jejich nanejvýš uctíváníhodné Božstvo; iti — tĕmito způsoby; viditaḥ — chápaný; raṅgam — do arény; gataḥ — vstoupil; sa — spolu se; agra-jaḥ — svým starším bratrem.

Překlad

Různé skupiny lidí v arénĕ vnímaly Kṛṣṇu různými způsoby, když do ní se svým starším bratrem vešel. Zápasníci vidĕli Kṛṣṇu jako blesk, muži z Mathury jako nejlepšího z mužů, ženy jako zosobnĕného Amora, pastevci jako svého příbuzného, bezbožní vládci jako vykonavatele trestu, Jeho rodiče jako své dítĕ, král Bhojů jako smrt, neinteligentní lidé jako vesmírnou podobu Nejvyššího Pána, yogī jako Absolutní Pravdu a Vṛṣṇiovci jako své svrchované Božstvo hodné uctívání.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje následující verš, který vysvĕtluje zde popsaných deset přístupů ke Kṛṣṇovi:

raudro 'dbhutaś ca śṛṅgāro
hāsyaṁ vīro dayā tathā
bhayānakaś ca bībhatsaḥ
śāntaḥ sa-prema-bhaktikaḥ

„(Existuje deset různých nálad:) hnĕv (vnímaný zápasníky), úžas (muži), milostná přitažlivost (ženy), smích (pastevci), hrdinství (králové), soucit (Jeho rodiče), hrůza (Kaṁsa), bázeň (neinteligentní lidé), klidná neutralita (yogī) a láskyplná oddanost (Vṛṣṇiovci).“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že lidé jako zápasníci, Kaṁsa a bezbožní vládci vnímají Kṛṣṇu jako nebezpečného, hnĕvivého či hrozivého, protože nechápou skutečné postavení Osobnosti Božství. Pán Kṛṣṇa je ve skutečnosti přítel a dobrodinec všech, ale protože se proti Nĕmu bouříme, trestá nás, a tak Ho můžeme vnímat jako hrozivého. Kṛṣṇa neboli Bůh je ve skutečnosti milostivý, a když nás trestá, je to také Jeho milost.

Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura cituje následující výrok Véd: raso vai saḥ rasaṁ hy evāyaṁ labdhvānandī bhavati. „On sám je rasa, chuť či nálada konkrétního vztahu. A ten, kdo tuto rasu získá, bude zajisté ānandī, plný blaženosti.“ (Taittirīya Upaniṣad 2.7.1)

Na vysvĕtlení slova rasa cituje Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī také další verš:

vyatītya bhāvanā-vartma
yaś camatkāra-bhāra-bhūḥ
hṛdi sattvojjvale bāḍhaṁ
svadate sa raso mataḥ

„To, co je mimo dosah představivosti, zatížené úžasem a vychutnávané v srdci, jež září dobrem  –  to je známé jako rasa.“

Śrīla Rūpa Gosvāmī obšírnĕ vysvĕtluje ve svém Bhakti-rasāmṛta-sindhu, že existuje pĕt hlavních ras  –  neutralita, služebnictví, přátelství, rodičovská láska a milostná láska  –  a sedm druhotných ras  –  úžas, humor, hrdinství, soucit, hnĕv, strach a hrůza. Celkem je zde tedy dvanáct ras a svrchovaným cílem jich všech je samotný Śrī Kṛṣṇa. Jinak řečeno, naše láska a náklonnost jsou ve skutečnosti určené pro Śrī Kṛṣṇu. Kvůli nevĕdomosti se bohužel zarputile snažíme vyždímat štĕstí a lásku z hmotných vztahů, které nejsou přímo spojené s Kṛṣṇou, a tak je náš život stále naplnĕný zklamáním. Řešení je prosté: odevzdat se Kṛṣṇovi, milovat Kṛṣṇu, milovat Kṛṣṇovy oddané a být vĕčnĕ šťastný.

10.43.18

Verš

hataṁ kuvalayāpīḍaṁ
dṛṣṭvā tāv api durjayau
kaṁso manasy api tadā
bhṛśam udvivije nṛpa

Synonyma

hatam — zabitého; kuvalayāpīḍam — slona Kuvalayāpīḍu; dṛṣṭvā — když vidĕl; tau — Oni dva, Kṛṣṇa a Balarāma; api — a; durjayau — neporazitelní; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; manasi — v mysli; api — vskutku; tadā — tehdy; bhṛśam — nesmírnĕ; udvivije — zneklidnĕl; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Když Kaṁsa vidĕl, že Kuvalayāpīḍa je mrtvý a oba bratři jsou neporazitelní, přemohla ho úzkost, ó králi.

10.43.19

Verš

tau rejatū raṅga-gatau mahā-bhujau
vicitra-veṣābharaṇa-srag-ambarau
yathā naṭāv uttama-veṣa-dhāriṇau
manaḥ kṣipantau prabhayā nirīkṣatām

Synonyma

tau — oba dva; rejatuḥ — zářili; raṅga-gatau — přítomní v arénĕ; mahā-bhujau — Pánové s mocnými pažemi; vicitra — rozmanitý; veṣa — jejichž styl oblečení; ābharaṇa — ozdoby; srak — girlandy; ambarau — a šaty; yathā — jako; naṭau — dva herci; uttama — vynikající; veṣa — kostýmy; dhāriṇau — mající na sobĕ; manaḥ — mysli; kṣipantau — zasahující; prabhayā — svou září; nirīkṣatām — přihlížejících.

Překlad

Oba Pánové s mocnými pažemi, rozmanitými ozdobami, girlandami a šaty, jako pár herců v překrásných kostýmech, v arénĕ skvostnĕ zářili. Však si také svou září podmanili mysli všech přihlížejících.

10.43.20

Verš

nirīkṣya tāv uttama-pūruṣau janā
mañca-sthitā nāgara-rāṣṭrakā nṛpa
praharṣa-vegotkalitekṣaṇānanāḥ
papur na tṛptā nayanais tad-ānanam

Synonyma

nirīkṣya — když vidĕli; tau — oba; uttama-pūruṣau — Nejvyšší Pány; janāḥ — lidé; mañca — na diváckých tribunách; sthitāḥ — sedící; nāgara — mĕšťané; rāṣṭrakāḥ — a lidé z přilehlých oblastí; nṛpa — ó králi; praharṣa — jejich radosti; vega — silou; utkalita — rozšířené; īkṣaṇa — jejich oči; ānanāḥ — a tváře; papuḥ — pili; na — ne; tṛptāḥ — nasycení; nayanaiḥ — očima; tat — Jejich; ānanam — tváře.

Překlad

Ó králi, když mĕšťané a lidé z přilehlých oblastí upřenĕ hledĕli ze svých sedadel na tribunách na ty dvĕ Nejvyšší Osobnosti, síla jejich štĕstí jim doširoka otevřela oči a jejich tváře rozkvetly. Očima pili tváře Pánů a nemohli se nasytit.

10.43.21-22

Verš

pibanta iva cakṣurbhyāṁ
lihanta iva jihvayā
jighranta iva nāsābhyāṁ
śliṣyanta iva bāhubhiḥ

ūcuḥ parasparaṁ te vai
yathā-dṛṣṭaṁ yathā-śrutam
tad-rūpa-guṇa-mādhurya-
prāgalbhya-smāritā iva

Synonyma

pibantaḥ — pijící; iva — jako by; cakṣurbhyām — očima; lihantaḥ — lízající; iva — jako by; jihvayā — jazyky; jighrantaḥ — čichající; iva — jako by; nāsābhyām — nosními dírkami; sliṣyantaḥ — objímající; iva — jako by; bāhubhiḥ — pažemi; ūcuḥ — mluvili; parasparam — mezi sebou; te — oni; vai — vskutku; yathā — jako by; dṛṣṭam — vidĕli; yathā — jako by; śrutam — slyšeli; tat — Jejich; rūpa — krása; guṇa — vlastnosti; mādhurya — šarm; prāgalbhya — a odvaha; smāritāḥ — jimž byly připomenuty; iva — jako by.

Překlad

Lidé z obecenstva jako by pili Kṛṣṇu a Balarāmu očima, lízali Je svými jazyky, čichali k Nim svými nosními dírkami a objímali Je svými pažemi. Připomnĕla se jim krása, charakter, šarm a odvaha Pánů a začali si tyto rysy navzájem popisovat podle toho, co vidĕli a slyšeli.

Význam

Ti, kdo se shromáždili v Mathuře na zápasnický festival, přirozenĕ slyšeli nejnovĕjší zprávy o dobrodružstvích Kṛṣṇy a Balarāmy ve mĕstĕ  –  jak Pánové zlomili obĕtní luk, přemohli policii a zabili slona Kuvalayāpīḍu. A nyní, když lidé vidĕli Kṛṣṇu a Balarāmu vstupovat do arény, jejich nejodvážnĕjší očekávání se potvrdila. Kṛṣṇa je ztĕlesnĕní veškeré krásy, slávy a majestátu, a proto ti, kdo se shromáždili v zápasnické arénĕ, byli plnĕ uspokojeni oslavováním toho, co o Nĕm slyšeli a nyní i vidĕli.

10.43.23

Verš

etau bhagavataḥ sākṣād
dharer nārāyaṇasya hi
avatīrṇāv ihāṁśena
vasudevasya veśmani

Synonyma

etau — tito dva; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; sākṣāt — přímo; hareḥ — Pána Hariho; nārāyaṇasya — Nārāyaṇa; hi — jistĕ; avatīrṇau — sestoupili; iha — do tohoto svĕta; aṁśena — jako expanze; vasudevasya — Vasudevy; veśmani — v domĕ.

Překlad

(Lidé říkali:) Tito dva chlapci jsou jistĕ expanze Nejvyššího Pána Nārāyaṇa, které sestoupily do tohoto svĕta v domĕ Vasudevy.

10.43.24

Verš

eṣa vai kila devakyāṁ
jāto nītaś ca gokulam
kālam etaṁ vasan gūḍho
vavṛdhe nanda-veśmani

Synonyma

eṣaḥ — tento (Kṛṣṇa); vai — jistĕ; kila — vskutku; devakyām — z lůna Devakī; jātaḥ — zrozený; nītaḥ — přinesený; ca — a; gokulam — do Gokuly; kālam — dobu; etam — celou tuto; vasan — žijící; gūḍhaḥ — skrytý; vavṛdhe — vyrostl; nanda-veśmani — v domĕ Nandy Mahārāje.

Překlad

Tento hoch (Kṛṣṇa) se narodil matce Devakī a byl přinesen do Gokuly, kde celou tu dobu zůstával skrytý, když vyrůstal v domĕ krále Nandy.

10.43.25

Verš

pūtanānena nītāntaṁ
cakravātaś ca dānavaḥ
arjunau guhyakaḥ keśī
dhenuko ’nye ca tad-vidhāḥ

Synonyma

pūtanā — čarodĕjnice Pūtanā; anena — Jím; nītā — přivedeni; antam — ke konci; cakravātaḥ — vĕtrný vír; ca — a; dānavaḥ — démon; arjunau — dva arjunové stromy; guhyakaḥ — démon Śaṅkhacūḍa; keśī — koňský démon, Keśī; dhenukaḥ — oslí démon, Dhenuka; anye — ostatní; ca — a; tat-vidhāḥ — jako oni.

Překlad

To On způsobil, že Pūtanu a vĕtrného démona potkala smrt, to On strhl dva arjunové stromy a zabil Śaṅkhacūḍu, Keśīho, Dhenuku a podobné démony.

10.43.26-27

Verš

gāvaḥ sa-pālā etena
dāvāgneḥ parimocitāḥ
kāliyo damitaḥ sarpa
indraś ca vimadaḥ kṛtaḥ

saptāham eka-hastena
dhṛto ’dri-pravaro ’munā
varṣa-vātāśanibhyaś ca
paritrātaṁ ca gokulam

Synonyma

gāvaḥ — krávy; sa — spolu s; pālāḥ — jejich ochránci; etena — Jím; dāva-agneḥ — před lesním požárem; parimocitāḥ — zachránĕné; kāliyaḥ — Kāliya; damitaḥ — podmanĕný; sarpaḥ — had; indraḥ — Indra; ca — a; vimadaḥ — zbaveným pýchy; kṛtaḥ — učinĕn; sapta-aham — po sedm dní; eka-hastena — jednou rukou; dhṛtaḥ — držená; adri — z hor; pravaraḥ — nejvýznamnĕjší; amunā — Jím; varṣa — před deštĕm; vāta — vĕtrem; aśanibhyaḥ — a kroupami; ca — také; paritrātam — osvobození; ca — a; gokulam — obyvatelé Gokuly.

Překlad

Zachránil krávy a pasáčky před lesním požárem a podmanil si hada Kāliyu. Pána Indru zbavil pýchy tím, že jednou rukou po celý týden držel nejlepší z hor, a tak chránil obyvatele Gokuly před deštĕm, vĕtrem i kroupami.

10.43.28

Verš

gopyo ’sya nitya-mudita-
hasita-prekṣaṇaṁ mukham
paśyantyo vividhāṁs tāpāṁs
taranti smāśramaṁ mudā

Synonyma

gopyaḥ — mladé gopī; asya — Jeho; nitya — vždy; mudita — radostnou; hasita — usmĕvavý; prekṣaṇam — jehož pohled; mukham — tvář; paśyantyaḥ — vidící; vividhān — různých druhů; tāpān — nesnáze; taranti sma — překonaly; aśramam — prostou únavy; mudā — šťastnĕ.

Překlad

Gopī překonaly všechny druhy nesnází a zažívaly velké štĕstí díky tomu, že vidĕly Jeho tvář, která je vždy radostná, jak vysílá usmĕvavé pohledy, a nikdy nenese známky únavy.

10.43.29

Verš

vadanty anena vaṁśo ’yaṁ
yadoḥ su-bahu-viśrutaḥ
śriyaṁ yaśo mahatvaṁ ca
lapsyate parirakṣitaḥ

Synonyma

vadanti — říkají; anena — díky Nĕmu; vaṁśaḥ — dynastie; ayam — tato; yadoḥ — pocházející od krále Yadua; su-bahu — velmi; viśrutaḥ — proslulá; śriyam — bohatství; yaśaḥ — slávu; mahatvam — moc; ca — a; lapsyate — získá; parirakṣitaḥ — chránĕná ze všech stran.

Překlad

Říká se, že pod Jeho plnou ochranou se yaduovská dynastie nesmírnĕ proslaví a získá bohatství, slávu a moc.

10.43.30

Verš

ayaṁ cāsyāgrajaḥ śrīmān
rāmaḥ kamala-locanaḥ
pralambo nihato yena
vatsako ye bakādayaḥ

Synonyma

ayam — tento; ca — a; asya — Jeho; agra-jaḥ — starší bratr; śrī-man — vlastník veškerého majestátu; rāmaḥ — Pán Balarāma; kamala-locanaḥ — s lotosovýma očima; pralambaḥ — démon Pralamba; nihataḥ — zabitý; yena — jímž; vatsakaḥ — Vatsāsura; ye — kteří; baka — Bakāsura; ādayaḥ — a jiní.

Překlad

Tento Jeho starší bratr s lotosovým očima, Pán Balarāma, je vlastníkem veškerého transcendentálního majestátu. Zabil Pralambu, Vatsaku, Baku a další démony.

Význam

Ve skutečnosti dva ze zde zmínĕných démonů zabil Kṛṣṇa, ne Balarāma. Důvod této chyby je ten, že když se zprávy o Kṛṣṇových hrdinských činech šířily mezi obyčejnými lidmi, fakta se ponĕkud popletla. Stejné tendence lze pozorovat i v moderních novinách.

10.43.31

Verš

janeṣv evaṁ bruvāṇeṣu
tūryeṣu ninadatsu ca
kṛṣṇa-rāmau samābhāṣya
cāṇūro vākyam abravīt

Synonyma

janeṣu — zatímco lidé; evam — takto; bruvāṇeṣu — hovořili; tūryeṣu — zatímco hudební nástroje; ninadatsu — hrály; ca — a; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇu a Balarāmu; samābhāṣya — oslovující; cānūraḥ — démonský zápasník Cāṇūra; vākyam — slova; abravīt — řekl.

Překlad

Zatímco lidé takto hovořili a hudební nástroje hrály, zápasník Cāṇūra pronesl ke Kṛṣṇovi a Balarāmovi následující slova.

Význam

Cāṇūra nemohl snést, že obecenstvo Kṛṣṇu tak uznale chválí. Musel proto obĕma bratrům nĕco říci.

10.43.32

Verš

he nanda-sūno he rāma
bhavantau vīra-sammatau
niyuddha-kuśalau śrutvā
rājñāhūtau didṛkṣuṇā

Synonyma

he nanda-sūno — ó synu Nandy; he rāma — ó Rāmo; bhavantau — Vy dva; vīra — hrdinů; sammatau — požíváte úcty; niyuddha — v zápase; kuśalau — zruční; śrutvā — poté, co slyšel; rājñā — králem; āhūtau — zavolaní; didṛkṣuṇā — který chtĕl vidĕt.

Překlad

(Cāṇūra řekl:) Ó synu Nandy, ó Rāmo, Vy dva požíváte úcty odvážných mužů a oba jste zruční v zápase. Když se král doslechl o Vaší dovednosti, zavolal Vás sem, protože ji chtĕl vidĕt na vlastní oči.

10.43.33

Verš

priyaṁ rājñaḥ prakurvatyaḥ
śreyo vindanti vai prajāḥ
manasā karmaṇā vācā
viparītam ato ’nyathā

Synonyma

priyam — potĕšení; rājñaḥ — krále; prakurvatyaḥ — konající; śreyaḥ — štĕstí; vindanti — získávají; vai — vskutku; prajāḥ — obyvatelé; manasā — svými myslemi; karmaṇā — svými činy; vācā — svými slovy; viparītam — opak; ataḥ — toho; anyathā — jinak.

Překlad

Královi poddaní, kteří se ho snaží potĕšit svými myšlenkami, činy a slovy, zajisté získají štĕstí, ale ti, kteří tak nečiní, budou postiženi opačným osudem.

10.43.34

Verš

nityaṁ pramuditā gopā
vatsa-pālā yathā-sphuṭam
vaneṣu malla-yuddhena
krīḍantaś cārayanti gāḥ

Synonyma

nityam — vždy; pramuditāḥ — velmi šťastní; gopāḥ — pasáčkové; vatsapālāḥ — starající se o telata; yathā-sphuṭam — jak je zřejmé; vaneṣu — v různých lesích; malla-yuddhena — zápasem; krīḍantaḥ — bavící se; cārayanti — pasou; gāḥ — krávy.

Překlad

Je dobře známé, že když pasáčkové hlídají svá telata, neustále se radují, a že spolu pro zábavu zápasí, když svá zvířata pasou v různých lesích.

Význam

Zde Cāṇūra vysvĕtluje, jak se oba bratři stali zkušenými zápasníky.

10.43.35

Verš

tasmād rājñaḥ priyaṁ yūyaṁ
vayaṁ ca karavāma he
bhūtāni naḥ prasīdanti
sarva-bhūta-mayo nṛpaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; rājñaḥ — královo; priyam — potĕšení; yūyam — Vy dva; vayam — my; ca — také; karavāma he — učiňme; bhūtāni — všechny živé bytosti; naḥ — s námi; prasīdanti — budou spokojené; sarva-bhūta — všechny bytosti; mayaḥ — zahrnující; nṛpaḥ — král.

Překlad

Učiňme tedy, co král chce. Všichni s námi budou spokojení, neboť král je vtĕlením všech živých bytostí.

10.43.36

Verš

tan niśamyābravīt kṛṣṇo
deśa-kālocitaṁ vacaḥ
niyuddham ātmano ’bhīṣṭaṁ
manyamāno ’bhinandya ca

Synonyma

tat — to; niśamya — když slyšel; abravīt — promluvil; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; deśa — pro místo; kāla — a čas; ucitam — vhodná; vacaḥ — slova; niyuddham — zápas; ātmanaḥ — pro sebe; abhīṣṭam — žádoucí; manyamānaḥ — považující; abhinandya — vítající; ca — a.

Překlad

Když to uslyšel Pán Kṛṣṇa, který zápasil rád a výzvu uvítal, odpovĕdĕl slovy, jež odpovídala danému času a místu.

10.43.37

Verš

prajā bhoja-pater asya
vayaṁ cāpi vane-carāḥ
karavāma priyaṁ nityaṁ
tan naḥ param anugrahaḥ

Synonyma

prajāḥ — poddaní; bhoja-pateḥ — krále Bhojů; asya — jeho; vayam — My; ca — také; api — i když; vane-carāḥ — toulající se lesem; karavāma — musíme učinit; priyam — jeho potĕšení; nityam — vždy; tat — to; naḥ — pro Nás; param — nejvĕtší; anugrahaḥ — prospĕch.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Ačkoliv jsme obyvatelé lesa, jsme také poddaní krále Bhojů. Musíme uspokojit jeho touhy, neboť takové chování Nám zajistí ten nejvĕtší prospĕch.

10.43.38

Verš

bālā vayaṁ tulya-balaiḥ
krīḍiṣyāmo yathocitam
bhaven niyuddhaṁ mādharmaḥ
spṛśen malla-sabhā-sadaḥ

Synonyma

bālāḥ — mladí chlapci; vayam — My; tulya — rovnocenná; balaiḥ — s tĕmi, jejichž síla; krīḍiṣyāmaḥ — budeme hrát; yathā ucitam — správným způsobem; bhavet — mĕl by probĕhnout; niyuddham — zápas; mā — ne; adharmaḥ — bezbožnost; spṛśet — mĕla by se dotknout; malla-sabhā — shromáždĕní v zápasnické arénĕ; sadaḥ — členů.

Překlad

Jsme jen mladí chlapci a mĕli bychom se utkat s nĕkým, kdo má stejnou sílu. Zápas musí probĕhnout správnĕ, aby vážené členy obecenstva neposkvrnila bezbožnost.

10.43.39

Verš

cāṇūra uvāca
na bālo na kiśoras tvaṁ
balaś ca balināṁ varaḥ
līlayebho hato yena
sahasra-dvipa-sattva-bhṛt

Synonyma

cāṇūraḥ uvāca — Cāṇūra řekl; na — ne; bālaḥ — chlapec; na — ne; kiśoraḥ — mladík; tvam — Ty; balaḥ — Balarāma; ca — a; balinām — ze silných; varaḥ — nejlepší; līlayā — jako hra; ibhaḥ — slon; hataḥ — zabit; yena — jímž; sahasra — jednoho tisíce; dvipa — slonů; sattva — síly; bhṛt — nositel.

Překlad

Cāṇūra řekl: Ty ve skutečnosti nejsi dítĕ, a dokonce nejsi ani mladík, stejnĕ jako Balarāma, nejsilnĕjší ze silných. Vždyť jsi hravĕ zabil slona, který mĕl sílu tisíce jiných slonů!

10.43.40

Verš

tasmād bhavadbhyāṁ balibhir
yoddhavyaṁ nānayo ’tra vai
mayi vikrama vārṣṇeya
balena saha muṣṭikaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; bhavadbhyām — Vy dva; balibhiḥ — se silnými; yoddhavyam — mĕli byste zápasit; na — není; anayaḥ — nespravedlnost; atra — v tom; vai — jistĕ; mayi — mnĕ; vikrama — (ukaž) svou udatnost; vārṣṇeya — ó potomku Vṛṣṇiho; balena saha — s Balarāmou; muṣṭikaḥ — Muṣṭika (mĕl by zápasit).

Překlad

Proto byste Vy dva mĕli zápasit s mocnými zápasníky. Na tom jistĕ není nic nečestného. Ty, ó potomku Vṛṣṇiho, můžeš ukázat svou udatnost proti mnĕ, a Balarāma může zápasit s Muṣṭikou.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa zabíjí slona Kuvalayāpīḍu.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ ČTVRTÁ

Zabití Kaṁsy

10.44.1

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ carcita-saṅkalpo
bhagavān madhusūdanaḥ
āsasādātha caṇūraṁ
muṣṭtikaṁ rohiṇī-sutaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; carcita — upevňující; saṅkalpaḥ — své odhodlání; bhagavān — Nejvyšší Pán; madhusūdanaḥ — Kṛṣṇa; āsasāda — střetl se; atha — poté; cāṇūram — s Cāṇūrou; muṣṭikam — s Muṣṭikou; rohiṇī-sutaḥ — syn Rohiṇī, Pán Balarāma.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Takto oslovený Pán Kṛṣṇa se rozhodl výzvu přijmout. Vytvořil dvojici s Cāṇūrou a Pán Balarāma s Muṣṭikou.

10.44.2

Verš

hastābhyāṁ hastayor baddhvā
padbhyām eva ca pādayoḥ
vicakarṣatur anyonyaṁ
prasahya vijigīṣayā

Synonyma

hastābhyām — rukama; hastayoḥ — ruce; baddhvā — svírající; padbhyām — nohama; eva ca — také; pādayoḥ — nohy; vicakarṣatuḥ — oni (Kṛṣṇa s Cāṇūrou a Balarāma s Muṣṭikou) táhli; anyonyam — jeden druhého; prasahya — silou; vijigīṣayā — s touhou po vítĕzství.

Překlad

Soupeři si navzájem sevřeli ruce, zaklesli se do sebe nohama a mocnĕ zápasili, dychtící po vítĕzství.

10.44.3

Verš

aratnī dve aratnibhyāṁ
jānubhyāṁ caiva jānunī
śiraḥ śīrṣṇorasoras tāv
anyonyam abhijaghnatuḥ

Synonyma

aratnī — proti pĕstem soupeře; dve — dvĕ; aratnibhyām — své pĕsti; jānubhyām — kolena; ca eva — také; jānunī — proti kolenům soupeře; śiraḥ — hlavu; śīrṣṇā — hlavou; urasā — hrudí; uraḥ — hruď; tau — ve dvojicích; anyonyam — jeden druhému; abhijaghnatuḥ — dávali rány.

Překlad

Bili se pĕstmi proti pĕstem, koleny proti kolenům, hlavou proti hlavĕ a hrudí proti hrudi.

Význam

Slovo aratni v tomto verši může znamenat loket i pĕst. Údery byly tedy možná provádĕny i loktem, což je technika, kterou dnes vidíme v různých bojových umĕních.

10.44.4

Verš

paribhrāmaṇa-vikṣepa-
parirambhāvapātanaiḥ
utsarpaṇāpasarpaṇaiś
cānyonyaṁ pratyarundhatām

Synonyma

paribhrāmaṇa — otáčením soupeřem; vikṣepa — strkající; parirambha — mačkající; avapātanaiḥ — a vrhající na zem; utsarpaṇa — pouštĕní a přebíhání dopředu; apasarpaṇaiḥ — přebíhání dozadu; ca — a; anyonyam — jeden druhému; pratyarundhatām — odporovali.

Překlad

Každý zápasník bojoval se svým soupeřem tak, že ho vláčel v kruzích, strkal do nĕj, mačkal ho, vrhal ho na zem a přebíhal před nĕj a za nĕj.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že slovo parirambha znamená tisknout soupeře pažemi.

10.44.5

Verš

utthāpanair unnayanaiś
cālanaiḥ sthāpanair api
parasparaṁ jigīṣantāv
apacakratur ātmanaḥ

Synonyma

utthāpanaiḥ — zvedající; unnayanaiḥ — nosící; cālanaiḥ — odstrkující; sthāpanaiḥ — držící nehnutĕ; api — také; parasparam — jeden druhého; jigīṣantau — toužící po vítĕzství; apacakratuḥ — zraňovali; ātmanaḥ — (dokonce) sebe samotné.

Překlad

Zápasníci jeden druhého mocnĕ zvedali a pak nosili ve vzduchu, odstrkovali se od sebe a drželi se na zemi. Ve své velké dychtivosti po vítĕzství zraňovali dokonce i svá vlastní tĕla.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že Kṛṣṇa a Balarāma sami sebe samozřejmĕ nezraňovali, ale Cāṇūrovi, Muṣṭikovi a ostatním se svĕtským zrakem to tak připadalo. Jinak řečeno, Pánové byli plnĕ pohrouženi ve hře na zápasníky.

10.44.6

Verš

tad balābalavad yuddhaṁ
sametāḥ sarva-yoṣitaḥ
ūcuḥ parasparaṁ rājan
sānukampā varūthaśaḥ

Synonyma

tat — ten; bala-abala — silné a slabé; vat — mající účastníky; yuddham — zápas; sametāḥ — shromáždĕné; sarva — všechny; yoṣitaḥ — ženy; ūcuḥ — říkaly; parasparam — jedna druhé; rājan — ó králi (Parīkṣite); sa-anukampāḥ — se soucitem; varūthaśaḥ — ve skupinách.

Překlad

Můj milý králi, všechny přítomné ženy považovaly zápas za nečestné střetnutí silných se slabými a jejich soucit je naplňoval nesmírnou úzkostí. Shromažďovaly se ve skupinách kolem arény a takto mezi sebou hovořily:

10.44.7

Verš

mahān ayaṁ batādharma
eṣāṁ rāja-sabhā-sadām
ye balābalavad yuddhaṁ
rājño ’nvicchanti paśyataḥ

Synonyma

mahān — velký; ayam — tento; bata — bĕda; adharmaḥ — bezbožný čin; eṣām — tĕch; rāja-sabhā — v královĕ shromáždĕní; sadām — osob přítomných; ye — které; bala-abala-vat — mezi silnými a slabými; yuddham — zápas; rājñaḥ — zatímco král; anvicchanti — také si přejí; paśyataḥ — přihlíží.

Překlad

(Ženy říkaly:) Bĕda, jak bezbožný čin páchají členové tohoto královského shromáždĕní! I král přihlíží tomuto zápasu mezi silnými a slabými, a oni si jej také přejí vidĕt.

Význam

Ženy vyjadřují myšlenku, že i když král z nĕjakého důvodu chce vidĕt tak nečestný zápas, proč by si jej mĕli přát vidĕt i úctyhodní členové obecenstva? To jsou přirozené pocity. I dnes, když na veřejném místĕ vidíme rvačku mezi nĕjakou silnou, mohutnou osobou a nĕkým slabším a menším, probudí to v nás rozhořčení. Zvláštĕ soucitné ženy se cítí dotčené a zlobí se nad takovým nečestným násilím.

10.44.8

Verš

kva vajra-sāra-sarvāṅgau
mallau śailendra-sannibhau
kva cāti-sukumārāṅgau
kiśorau nāpta-yauvanau

Synonyma

kva — kde, na jedné stranĕ; vajra — blesku; sāra — se silou; sarva — všechny; aṅgau — jejichž končetiny; mallau — dva zápasníci; śaila — hory; indra — jako hlavní; sannibhau — jejichž vzezření; kva — kde; ca — a, na druhé stranĕ; ati — velmi; su-kumāra — křehké; aṅgau — jejichž údy; kiśorau — dva mladíci; na āpta — kteří ještĕ nedosáhli; yauvanau — zralosti.

Překlad

Jak může nĕkdo srovnávat tyto dva profesionální zápasníky, kteří mají ruce a nohy silné jako blesky a tĕla podobná mocným horám, a tyto dva mladé, nedospĕlé chlapce s tak křehkými tĕly?

10.44.9

Verš

dharma-vyatikramo hy asya
samājasya dhruvaṁ bhavet
yatrādharmaḥ samuttiṣṭhen
na stheyaṁ tatra karhicit

Synonyma

dharma — náboženských zásad; vyatikramaḥ — porušení; hi — zajisté; asya — touto; samājasya — společností; dhruvam — jistĕ; bhavet — musí být; yatra — kde; adharmaḥ — bezbožnost; samuttiṣṭhet — se plnĕ projevila; na stheyam — človĕk by nemĕl zůstat; tatra — tam; karhicit — po jakoukoliv dobu.

Překlad

Toto shromáždĕní zajisté porušilo náboženské zásady. Nikdo by nemĕl ani na okamžik zůstávat na místĕ, kde vzkvétá bezbožnost.

10.44.10

Verš

na sabhāṁ praviśet prājñaḥ
sabhya-doṣān anusmaran
abruvan vibruvann ajño
naraḥ kilbiṣam aśnute

Synonyma

na — ne; sabhām — do shromáždĕní; praviśet — mĕl by vstoupit; prājñaḥ — moudrý človĕk; sabhya — členů shromáždĕní; doṣān — hříšné přečiny; anusmaran — mající na pamĕti; abruvan — nemluvící; vibruvan — mluvící nesprávnĕ; ajñaḥ — nevĕdomý (nebo přestírající nevĕdomost); naraḥ — človĕk; kilbiṣam — hřích; aśnute — přivodí si.

Překlad

Moudrý človĕk by nemĕl vstoupit do shromáždĕní, pokud ví, že jeho účastníci páchají nepravosti. A pokud poté, co do takového shromáždĕní vstoupil, nepromluví pravdu, promluví lživĕ nebo se vymlouvá na nevĕdomost, zajisté si přivodí hřích.

10.44.11

Verš

valgataḥ śatrum abhitaḥ
kṛṣṇasya vadanāmbujam
vīkṣyatāṁ śrama-vāry-uptaṁ
padma-kośam ivāmbubhiḥ

Synonyma

valgataḥ — skákajícího; śatrum — svého nepřítele; abhitaḥ — na všech stranách; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; vadana — tvář; ambujam — podobnou lotosu; vīkṣyatām — mĕly byste vidĕt; śrama — únavy; vāri — potem; uptam — pokrytou; padma — lotosu; kośam — kalich; iva — jako; ambubhiḥ — kapkami vody.

Překlad

Jen pohleďte na lotosovou tvář Kṛṣṇy, když skáče kolem svého soka! Ta tvář pokrytá kapkami potu z tĕžkého zápasu připomíná lotos pokrytý rosou.

10.44.12

Verš

kiṁ na paśyata rāmasya
mukham ātāmra-locanam
muṣṭikaṁ prati sāmarṣaṁ
hāsa-saṁrambha-śobhitam

Synonyma

kim — proč; na paśyata — nevidíte; rāmasya — Pána Balarāmy; mukham — tvář; ātāmra — jako mĕď; locanam — s očima; muṣṭikam — Muṣṭikovi; prati — vůči; sa-amarṣam — s hnĕvem; hāsa — Jeho smíchem; saṁrambha — a Jeho zaujetím; śobhitam — zkrášlenou.

Překlad

Nevidíte snad tvář Pána Balarāmy s očima, kterým hnĕv vůči Muṣṭikovi dodal barvu mĕdi, a zkrášlenou Jeho smíchem a zaujetím v boji?

10.44.13

Verš

puṇyā bata vraja-bhuvo yad ayaṁ nṛ-liṅga
gūḍhaḥ purāṇa-puruṣo vana-citra-mālyaḥ
gāḥ pālayan saha-balaḥ kvaṇayaṁś ca veṇuṁ
vikrīdayāñcati giritra-ramārcitāṅghriḥ

Synonyma

puṇyāḥ — zbožné; bata — vskutku; vraja-bhuvaḥ — různé oblasti Vraji; yat — v nichž; ayam — tato; nṛ — lidskými; liṅga — vlastnostmi; gūḍhaḥ — maskovaná; purāṇa-puruṣaḥ — prvotní Osobnost Božství; vana — složené z kvĕtů a jiných darů lesa; citra — úžasnĕ rozmanité; mālyaḥ — jehož girlandy; gāḥ — krávy; pālayan — pasoucí; saha — s; balaḥ — Pánem Balarāmou; kvaṇayan — hrající; ca — a; veṇum — na svou flétnu; vikrīḍayā — s různými zábavami; añcati — prochází se kolem; giritra — Pánem Śivou; ramā — a bohyní štĕstí; arcita — uctívané; aṅghriḥ — Jeho nohy.

Překlad

Jak zbožné jsou oblasti Vraji, neboť se jimi prochází prvotní Osobnost Božství, maskující se lidskými vlastnostmi, a vĕnuje se svým mnoha zábavám! Pán, jehož nohy uctívá Pán Śiva i bohynĕ Ramā, je ozdobený úžasnĕ rozmanitými lesními girlandami, a jak ve společnosti Balarāmy pase krávy, hraje přitom na flétnu.

Význam

V tomto verši oddané ženy v publiku poukazují na rozdíl mezi Mathurou a Vṛndāvanem. Chtĕjí vyjádřit, že ve Vṛndāvanu se Kṛṣṇa jen baví se svými přítelkynĕmi a přáteli, zatímco zde v Mathuře je vystaven tyranizování od profesionálních zápasníků. Tak ženy zavrhují mĕsto Mathuru, jelikož se souží, když hledí na Kṛṣṇu bĕhem toho, co považují za nečestný zápas. Mathurā je samozřejmĕ také jedno z Pánových vĕčných sídel, ale zde ženy ve shromáždĕní projevují svou lásku v kritickém duchu.

10.44.14

Verš

gopyas tapaḥ kim acaran yad amuṣya rūpaṁ
lāvaṇya-sāram asamordhvam ananya-siddham
dṛgbhiḥ pibanty anusavābhinavaṁ durāpam
ekānta-dhāma yaśasaḥ śriya aiśvarasya

Synonyma

gopyaḥ — gopī; tapaḥ — odříkání; kim — jaké; acaran — provádĕly; yat — díky kterému; amuṣya — onoho (Pána Kṛṣṇy); rūpam — podobu; lāvaṇya-sāram — esenci líbeznosti; asama-ūrdhvam — nesrovnatelnou a nepřekonatelnou; ananya-siddham — kterou žádná ozdoba nemůže zdokonalit (dokonalou samu o sobĕ); dṛgbhiḥ — očima; pibanti — pijí; anusava-abhinavam — stále novou; durāpam — tĕžké získat; ekānta-dhāma — jediné sídlo; yaśasaḥ — slávy; śriyaḥ — krásy; aiśvarasya — majestátu.

Překlad

Gopī očima neustále pijí nektar Kṛṣṇovy podoby, která je esencí líbeznosti a jíž se nic nevyrovná, ani ji nic nepředčí. Jaké odříkání asi musely podstoupit! Jeho líbeznost je jediným sídlem krásy, slávy a majestátu, je sama o sobĕ dokonalá, vĕčnĕ svĕží a velmi vzácná.

Význam

Významy slov a překlad tohoto verše jsou z Caitanya-caritāmṛty (Ādi 4.156) Śrīly Prabhupādy.

10.44.15

Verš

yā dohane ’vahanane mathanopalepa
preṅkheṅkhanārbha-ruditokṣaṇa-mārjanādau
gāyanti cainam anurakta-dhiyo ’śru-kaṇṭhyo
dhanyā vraja-striya urukrama-citta-yānāḥ

Synonyma

yaḥ — které (gopī); dohane — když dojí; avahanane — když mlátí; mathana — když kvedlají; upalepa — když roztírají; preṅkha — na houpačkách; iṅkhana — když se houpou; arbha-rudita — (když se starají o) plačící nemluvňata; ukṣaṇa — když kropí; mārjana — když uklízejí; ādau — a tak dále; gāyanti — zpívají; ca — a; enam — o Nĕm; anurakta — velmi připoutané; dhiyaḥ — jejichž mysli; aśru — se slzami; kaṇṭhyaḥ — jejichž hrdla; dhanyāḥ — požehnané; vraja-striyaḥ — ženy z Vraji; urukrama — Pána Kṛṣṇy; citta — díky vĕdomí; yānāḥ — jejichž získání všeho kýženého.

Překlad

Ženy z Vraji jsou ty nejpožehnanĕjší z žen, protože s myslí plnĕ připoutanou ke Kṛṣṇovi a s hrdlem vždy zalknutým slzami o Nĕm neustále zpívají, ať už dojí krávy, oddĕlují zrno od plev, kvedlají máslo, střádají kravský hnůj na topení, houpou se na houpačkách, starají se o svá plačící mimina, kropí zem vodou, uklízejí své domovy a tak dále. Svým vznešeným vĕdomím Kṛṣṇy automaticky získávají vše, co potřebují.

10.44.16

Verš

prātar vrajād vrajata āviśataś ca sāyaṁ
gobhiḥ samaṁ kvaṇayato ’sya niśamya veṇum
nirgamya tūrṇam abalāḥ pathi bhūri-puṇyāḥ
paśyanti sa-smita-mukhaṁ sa-dayāvalokam

Synonyma

prātaḥ — za časného rána; vrajāt — z Vraji; vrajataḥ — Jeho, který odchází; āviśataḥ — přicházejícího; ca — a; sāyam — večer; gobhiḥ samam — s kravami; kvaṇayataḥ — který si hraje; asya — Jehož; niśamya — když slyší; veṇum — flétnu; nirgamya — poté, co vycházejí; tūrṇam — rychle; abalāḥ — ženy; pathi — na cestu; bhūri — nesmírnĕ; puṇyāḥ — zbožné; paśyanti — vidí; sa — s; smita — usmĕvavou; mukham — tváří; sa-daya — milostivými; avalokam — pohledy.

Překlad

Když mladé gopī slyší Kṛṣṇu hrát na flétnu bĕhem toho, jak ráno s kravami opouští Vraju nebo jak se s nimi při západu slunce vrací, rychle vycházejí ze svých domovů, aby Ho spatřily. Musely vykonat mnoho zbožných činností, aby Ho mohly vidĕt, když jde po cestĕ a Jeho usmĕvavá tvář na nĕ vrhá milostivé pohledy.

10.44.17

Verš

evaṁ prabhāṣamāṇāsu
strīṣu yogeśvaro hariḥ
śatruṁ hantuṁ manaś cakre
bhagavān bharatarṣabha

Synonyma

evam — takto; prabhāṣamāṇāsu — zatímco hovořily; strīṣu — ženy; yoga-īśvaraḥ — vládce veškerých mystických sil; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; śatrum — svého nepřítele; hantum — zabít; manaḥ cakre — rozhodl se; bhagavān — Nejvyšší Pán; bharata-ṛṣabha — ó hrdino z Bharatova rodu.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Zatímco ženy takto hovořily, ó hrdino mezi Bhāratovci, Pán Kṛṣṇa, vládce veškerých mystických sil, se rozhodl svého soupeře zabít.

10.44.18

Verš

sa-bhayāḥ strī-giraḥ śrutvā
putra-sneha-śucāturau
pitarāv anvatapyetāṁ
putrayor abudhau balam

Synonyma

sa-bhayāḥ — plná obav; strī — žen; giraḥ — slova; śrutvā — když slyšeli; putra — ke svým synům; sneha — náklonností; śuca — žalem; āturau — přemožení; pitarau — Jejich rodiče (Devakī a Vasudeva); anvatapyetām — pociťovali výčitky svĕdomí; putrayoḥ — svých dvou synů; abudhau — neznající; balam — sílu.

Překlad

Když rodiče obou Pánů (Devakī a Vasudeva) slyšeli slova žen plná obav, z lásky k Nim je přemáhal žal. Rmoutili se, neboť neznali sílu svých synů.

Význam

Kṛṣṇovi rodiče v této situaci přirozenĕ bĕdovali, protože uvažovali: „Proč jsme nenechali naše syny doma? Proč jsme Jim dovolili zúčastnit se tohoto nechutného představení?“

10.44.19

Verš

tais tair niyuddha-vidhibhir
vividhair acyutetarau
yuyudhāte yathānyonyaṁ
tathaiva bala-muṣṭikau

Synonyma

taiḥ taiḥ — s tĕmito všemi; niyuddha — zápasnickými; vidhibhiḥ — technikami; vividhaiḥ — různými; acyuta-itarau — Pán Acyuta a Jeho soupeř; yuyudhāte — bojovali; yathā — jako; anyonyam — spolu; tathā eva — tak jako; bala-muṣṭikau — Pán Balarāma a Muṣṭika.

Překlad

Pán Balarāma a Muṣṭika, dovednĕ předvádĕjící četné zápasnické techniky, spolu bojovali stejným způsobem jako Pán Kṛṣṇa a Jeho soupeř.

10.44.20

Verš

bhagavad-gātra-niṣpātair
vajra-nīṣpeṣa-niṣṭhuraiḥ
cāṇūro bhajyamānāṅgo
muhur glānim avāpa ha

Synonyma

bhagavat — Nejvyššího Pána; gātra — končetin; niṣpātaiḥ — kvůli úderům; vajra — blesku; niṣpeṣa — jako drtivý zásah; niṣṭhuraiḥ — tvrdým; cāṇūraḥ — Cāṇūra; bhajyamāna — lámané; aṅgaḥ — celé jeho tĕlo; muhuḥ — čím dál víc; glānim — bolest a únavu; avāpa ha — cítil.

Překlad

Tvrdé údery rukou a nohou Nejvyššího Pána dopadaly na Cāṇūru jako drtivé zásahy blesku, lámaly mu celé tĕlo a stále jen stupňovaly jeho bolest a únavu.

Význam

Cāṇūrovy lokty, paže, kolena a všechny ostatní části tĕla slábly.

10.44.21

Verš

sa śyena-vega utpatya
muṣṭī-kṛtya karāv ubhau
bhagavantaṁ vāsudevaṁ
kruddho vakṣasy abādhata

Synonyma

saḥ — on, Cāṇūra; śyena — sokola; vegaḥ — rychlostí; utpatya — poté, co se na Nĕho vrhl; muṣṭī — v pĕsti; kṛtya — poté, co zatnul; karau — ruce; ubhau — obĕ; bhagavantam — Nejvyššího Pána; vāsudevam — Kṛṣṇu; kruddhaḥ — rozzuřený; vakṣasi — do hrudi; abādhata — udeřil.

Překlad

Rozzuřený Cāṇūra napadl Pána Vāsudevu rychlostí sokola a obĕma pĕstmi Ho udeřil do hrudi.

Význam

Cāṇūra si zjevnĕ uvĕdomil, že prohrává, a tak se rozzuřil a podnikl poslední pokus Pána Kṛṣṇu porazit. Démonovi rozhodnĕ nechybĕl bojový duch, ale pokud doufal ve vítĕzství, byl zkrátka na nevhodném místĕ v nevhodnou dobu s nevhodnou osobou.

10.44.22-23

Verš

nācalat tat-prahāreṇa
mālāhata iva dvipaḥ
bāhvor nigṛhya cāṇūraṁ
bahuśo bhrāmayan hariḥ

bhū-pṛṣṭhe pothayām āsa
tarasā kṣīṇa jīvitam
visrastākalpa-keśa-srag
indra-dhvaja ivāpatat

Synonyma

na acalat — On (Pán Kṛṣṇa) se nepohnul; tat-prahāreṇa — následkem jeho úderů; mālā — girlandou; āhata — udeřený; iva — jako; dvipaḥ — slon; bāhvoḥ — obĕma pažemi; nigṛhya — poté, co chytil; cāṇūram — Cāṇūru; bahuśaḥ — nĕkolikrát; bhrāmayan — točící jím dokola; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; bhū — zemĕ; pṛṣṭhe — na povrch; pothayām āsa — mrštil; tarasā — silou; kṣīṇa — ztracený; jīvitam — jeho život; visrasta — rozhozený; ākalpa — jeho šaty; keśa — vlasy; srak — a kvĕtinová girlanda; indra-dhvajaḥ — vysoký festivalový sloup; iva — jako kdyby; apatat — spadl.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, jímž démonovy mocné rány neotřásly víc, než by úder kvĕtinovou girlandou otřásl slonem, chytil Cāṇūru za ruce, zatočil jím nĕkolikrát dokola a mrštil jím velkou silou na zem. Zápasník padl mrtvý, jako kdyby se skácel obrovský festivalový sloup, a jeho šaty, vlasy a girlanda ležely rozházené na zemi.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje slova indra-dhvaja takto: „V Bengálsku lidé bĕhem jistého festivalu vztyčují vysoký sloup v podobĕ muže a zdobí ho vlajkami, prapory a podobnĕ. On (Cāṇūra) padl právĕ tak, jak by mohl padnout takový sloup.“

10.44.24-25

Verš

tathaiva muṣṭikaḥ pūrvaṁ
sva-muṣṭyābhihatena vai
balabhadreṇa balinā
talenābhihato bhṛśam

pravepitaḥ sa rudhiram
udvaman mukhato ’rditaḥ
vyasuḥ papātorvy-upasthe
vātāhata ivāṅghripaḥ

Synonyma

tathā — také; eva — podobnĕ; muṣṭikaḥ — Muṣṭika; pūrvam — dříve; sva-muṣṭyā — jeho pĕstí; abhihatena — jenž byl udeřen; vai — vskutku; balabhadreṇa — Pánem Balarāmem; balinā — mocnou; talena — Jeho dlaní; abhihataḥ — udeřený; bhṛśam — prudce; pravepitaḥ — třesoucí se; saḥ — on, Muṣṭika; rudhiram — krev; udvaman — zvracející; mukhataḥ — z úst; arditaḥ — soužený; vyasuḥ — bez života; papāta — padl; urvī — zemĕ; upasthe — do klína; vāta — vĕtrem; āhataḥ — poražený; iva — jako; aṅghripaḥ — strom.

Překlad

Také Muṣṭika udeřil Pána Balabhadru svou pĕstí a vzápĕtí byl usmrcen. Démon utržil prudký úder Pánovou mocnou dlaní, velkou bolestí se roztřásl po celém tĕle, chvíli zvracel krev a potom padl bez života na zem jako strom poražený vĕtrem.

10.44.26

Verš

tataḥ kūṭam anuprāptaṁ
rāmaḥ praharatāṁ varaḥ
avadhīl līlayā rājan
sāvajñaṁ vāma-muṣṭinā

Synonyma

tataḥ — poté; kūṭam — démonského zápasníka Kūṭu; anuprāptam — který se objevil na scénĕ; rāmaḥ — Pán Balarāma; praharatām — ze zápasníků; varaḥ — nejlepší; avadhīt — zabil; līlayā — hravĕ; rājan — ó králi, Parīkṣite; sa-avajñam — ledabyle; vāma — levou; muṣṭinā — pĕstí.

Překlad

Ó králi, když se pak Pánu Balarāmovi, nejlepšímu z bojovníků, postavil zápasník Kūṭa, Pán ho hravĕ a nonšalantnĕ zabil levou pĕstí.

10.44.27

Verš

tarhy eva hi śalaḥ kṛṣṇa-
prapadāhata-śīrṣakaḥ
dvidhā vidīrṇas tośalaka
ubhāv api nipetatuḥ

Synonyma

tarhi eva — a potom; hi — vskutku; śalaḥ — zápasník Śala; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; prapada — prsty na noze; āhata — zasažená; śīrṣakaḥ — hlava; dvidhā — vedví; vidīrnaḥ — roztržený; tośalaka — Tośala; ubhau api — oba; nipetatuḥ — padli na zem.

Překlad

Potom Kṛṣṇa kopl špičkou nohy zápasníka Śalu do hlavy a roztrhl ho vedví. S Tośalou naložil stejnĕ, a oba zápasníci padli na zem mrtví.

10.44.28

Verš

cāṇūre muṣṭike kūṭe
śale tośalake hate
śeṣāḥ pradudruvur mallāḥ
sarve prāṇa-parīpsavaḥ

Synonyma

cāṇūre muṣṭike kūṭe — Cāṇūra, Muṣṭika a Kūṭa; śale tośalake — Śala a Tośala; hate — zabiti; śeṣāḥ — zbývající; pradudruvuḥ — uprchli; mallāḥ — zápasníci; sarve — všichni; prāṇa — své životy; parīpsavaḥ — doufající, že si zachrání.

Překlad

Když byli Cāṇūra, Muṣṭika, Kūṭa, Śala a Tośala zabiti, všichni zbývající zápasníci uprchli, aby si zachránili život.

10.44.29

Verš

gopān vayasyān ākṛṣya
taiḥ saṁsṛjya vijahratuḥ
vādyamāneṣu tūryeṣu
valgantau ruta-nūpurau

Synonyma

gopān — pasáčky; vayasyān — své mladé přátele; ākṛṣya — poté, co shromáždili; taiḥ — s nimi; saṁsṛjya — poté, co se spojili; vijahratuḥ — bavili se; vādyamāneṣu — zatímco hráli; tūryeṣu — na hudební nástroje; valgantau — oba tančící kolem; ruta — zvonící; nūpurau — Jejich nákotníčky.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma pak zavolali své mladé přátele pasáčky, aby se k Nim připojili, a v jejich společnosti Pánové tančili a dovádĕli. Nákotníčky Jim přitom zvonily, a do toho hrály hudební nástroje.

Význam

V dnešní dobĕ při mistrovských přeborech v boxu vídáme, že jakmile nĕkdo zvítĕzí, všichni jeho přátelé a příbuzní vtrhnou do ringu, aby mu gratulovali, a šampión často ze samého štĕstí tančí. Přesnĕ v této náladĕ tančili Kṛṣṇa a Balarāma, když s přáteli a příbuznými slavili své vítĕzství.

10.44.30

Verš

janāḥ prajahṛṣuḥ sarve
karmaṇā rāma-kṛṣṇayoḥ
ṛte kaṁsaṁ vipra-mukhyāḥ
sādhavaḥ sādhu sādhv iti

Synonyma

janāḥ — lidé; prajahṛṣuḥ — radovali se; sarve — všichni; karmaṇā — z hrdinského jednání; rāma-kṛṣṇayoḥ — Balarāmy a Kṛṣṇy; ṛte — kromĕ; kaṁsam — Kaṁsy; vipra — z brāhmaṇů; mukhyāḥ — nejlepší; sādhavaḥ — svĕtci; sādhu sādhu iti — (volali) „výbornĕ! výbornĕ!“

Překlad

Každý kromĕ Kaṁsy se radoval z úžasného jednání Kṛṣṇy a Balarāmy. Vznešení brāhmaṇové a velcí svĕtci volali „Výbornĕ! Výbornĕ!“

Význam

Rozumí se, že zatímco nejlepší z brāhmaṇů a svĕtců volali „Výbornĕ! Výbornĕ!“, nejhorší z brāhmaṇů, totiž Kaṁsovi knĕží, hluboce truchlili.

10.44.31

Verš

hateṣu malla-varyeṣu
vidruteṣu ca bhoja-rāṭ
nyavārayat sva-tūryāṇi
vākyaṁ cedam uvāca ha

Synonyma

hateṣu — zabiti; malla-varyeṣu — nejlepší zápasníci; vidruteṣu — když utekli; ca — a; bhoja-rāṭ — král Bhojů, Kaṁsa; nyavārayat — zastavil; sva — své vlastní; tūryāṇi — hudební nástroje; vākyam — slova; ca — a; idam — tato; uvāca ha — pronesl.

Překlad

Když král Bhojů vidĕl, že všichni jeho nejlepší zápasníci byli zabiti nebo utekli, zastavil hudební produkci, určenou původnĕ pro jeho potĕšení, a pronesl tato slova:

10.44.32

Verš

niḥsārayata durvṛttau
vasudevātmajau purāt
dhanaṁ harata gopānāṁ
nandaṁ badhnīta durmatim

Synonyma

niḥsārayata — vyžeňte; durvṛttau — kteří se chovají zlotřile; vasudeva-ātmajau — dva syny Vasudevy; purāt — z mĕsta; dhanam — bohatství; harata — zabavte; gopānām — pastevců; nandam — Nandu Mahārāje; badhnīta — spoutejte; durmatim — pošetilce, jehož srdce je zlomyslné.

Překlad

(Kaṁsa řekl:) Vyžeňte ty dva zlotřilé syny Vasudevy z mĕsta! Zabavte majetek pastevců a zatknĕte toho pošetilce Nandu!

10.44.33

Verš

vasudevas tu durmedhā
hanyatām āśv asattamaḥ
ugrasenaḥ pitā cāpi
sānugaḥ para-pakṣa-gaḥ

Synonyma

vasudevaḥ — Vasudeva; tu — a dále; durmedhā — omezený; hanyatām — by mĕl být zabit; āśu — okamžitĕ; asat-tamaḥ — nejhorší z nečistých; ugrasenaḥ — Ugrasena; pitā — můj otec; ca api — také; sa — spolu s; anugaḥ — jeho následovníky; para — nepřítele; pakṣa-gaḥ — stojící na stranĕ.

Překlad

Zabijte toho zlovolného hlupáka Vasudevu! A také zabijte mého otce Ugrasenu spolu s jeho následovníky, kteří se všichni přidali na stranu našich nepřátel!

10.44.34

Verš

evaṁ vikatthamāne vai
kaṁse prakupito ’vyayaḥ
laghimnotpatya tarasā
mañcam uttuṅgam āruhat

Synonyma

evam — tak; vikatthamāne — nestoudnĕ vykřikující; vai — vskutku; kaṁse — Kaṁsa; prakupitaḥ — nesmírnĕ rozhnĕvaný; avyayaḥ — Pán, který nikdy nepomíjí; laghimnā — snadno; utpatya — poté, co vyskočil; tarasā — rychle; mañcam — na královské pódium; uttuṅgam — vysoké; āruhat — vystoupil.

Překlad

Zatímco Kaṁsa tak nestydatĕ bĕsnil, neslábnoucí Pán Kṛṣṇa, nesmírnĕ rozhnĕvaný, rychle a snadno vyskočil na vysoké královské pódium.

10.44.35

Verš

tam āviśantam ālokya
mṛtyum ātmana āsanāt
manasvī sahasotthāya
jagṛhe so ’si-carmaṇī

Synonyma

tam — Jeho, Kṛṣṇu; āviśantam — vstupujícího (do jeho soukromého lože); ālokya — když vidĕl; mṛtyum — smrt; ātmanaḥ — vlastní; āsanāt — ze svého trůnu; manasvī — inteligentní; sahasā — ihned; utthāya — poté, co vstal; jagṛhe — uchopil; saḥ — on; asi — svůj meč; carmaṇī — a štít.

Překlad

Jakmile bystrý Kaṁsa spatřil, že se k nĕmu Pán Kṛṣṇa blíží jako zosobnĕná smrt, okamžitĕ vstal ze svého trůnu a uchopil meč a štít.

10.44.36

Verš

taṁ khaḍga-pāṇiṁ vicarantam āśu
śyenaṁ yathā dakṣiṇa-savyam ambare
samagrahīd durviṣahogra-tejā
yathoragaṁ tārkṣya-sutaḥ prasahya

Synonyma

tam — jeho, Kaṁsu; khaḍga — s mečem; pāṇim — v ruce; vicarantam — pohybujícího se; āśu — rychle; śyenam — sokol; yathā — jako; dakṣiṇa-savyam — doprava a doleva; ambare — po obloze; samagrahīt — chytil; durviṣaha — neodolatelná; ugra — a hrozivá; tejāḥ — jehož síla; yathā — jako; uragam — hada; tārkṣya-sutaḥ — syn Tārkṣyi, Garuḍa; prasahya — silou.

Překlad

Kaṁsa se s mečem v ruce rychle pohyboval ze strany na stranu jako sokol na obloze, ale Pán Kṛṣṇa, jehož hrozivá síla je neodolatelná, démona ráznĕ chytil, jako by syn Tārkṣyi lapil hada.

10.44.37

Verš

pragṛhya keśeṣu calat-kirītaṁ
nipātya raṅgopari tuṅga-mañcāt
tasyopariṣṭāt svayam abja-nābhaḥ
papāta viśvāśraya ātma-tantraḥ

Synonyma

pragṛhya — poté, co popadl; keśeṣu — za vlasy; calat — srážející; kirīṭam — jehož korunu; nipātya — poté, co svrhl; raṅga-upari — na podlahu zápasnického ringu; tuṅga — vysokého; mañcāt — z pódia; tasya — jeho; upariṣṭāt — na nĕho; svayam — On sám; abja-nābhaḥ — Nejvyšší Pán, který má lotos v pupku; papāta — vrhl se; viśva — celého vesmíru; āśrayaḥ — opora; ātma-tantraḥ — nezávislý.

Překlad

Pán, z jehož pupku vyrůstá lotos, popadl Kaṁsu za vlasy, srazil mu korunu a svrhl ho z vyvýšeného pódia do zápasnického ringu. Potom se samotný nezávislý Pán, opora celého vesmíru, vrhl na krále.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, Śrīla Prabhupāda popisuje Kaṁsovu smrt takto: „Kṛṣṇa si sedl obkročmo na jeho hruď a bil ho hlava nehlava. Samotné údery Jeho pĕsti stačily na to, aby Kaṁsu opustila životní síla.“

10.44.38

Verš

taṁ samparetaṁ vicakarṣa bhūmau
harir yathebhaṁ jagato vipaśyataḥ
hā heti śabdaḥ su-mahāṁs tadābhūd
udīritaḥ sarva-janair narendra

Synonyma

tam — jeho; samparetam — mrtvého; vicakarṣa — vlekl; bhūmau — po zemi; hariḥ — lev; yathā — jako; ibham — slona; jagataḥ — všichni lidé; vipaśyataḥ — zatímco přihlíželi; hā hā iti — „ó, ó!“; śabdaḥ — zvuk; su-mahān — mocný; tadā — tehdy; abhūt — rozlehl se; udīritaḥ — vydávaný; sarva-janaiḥ — všemi lidmi; nara-indra — ó vládce lidí (králi Parīkṣite).

Překlad

Pán pak před očima všech přítomných vlekl Kaṁsovo mrtvé tĕlo po zemi, jako když lev vleče mrtvého slona. Ó králi, všichni lidé v arénĕ bouřlivĕ volali „Ó! Ó!“

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že mnoho lidí v publiku si myslelo, že Kaṁsa po svržení z vyvýšeného pódia pouze ztratil vĕdomí. Proto Pán Kṛṣṇa vlekl jeho mrtvolu, aby si každý uvĕdomil, že zlý král je opravdu mrtvý. Volání hā hā tedy vyjadřuje, jak byli náhlou královou smrtí lidé překvapení.

Úžas publika je také zmínĕn ve Viṣṇu Purāṇĕ:

tato hāhā-kṛtaṁ sarvam
āsīt tad-raṅga-maṇḍalam
avajñayā hataṁ dṛṣṭvā
kṛṣṇena mathureśvaram

„Poté se celá aréna zaplnila výkřiky údivu, když lidé vidĕli, že vládce Mathury byl opovržlivĕ zabit Kṛṣṇou.“

10.44.39

Verš

sa nityadodvigna-dhiyā tam īśvaraṁ
pibann adan vā vicaran svapan śvasan
dadarśa cakrāyudham agrato yatas
tad eva rūpaṁ duravāpam āpa

Synonyma

saḥ — on, Kaṁsa; nityadā — vždy; udvigna — plnou úzkosti; dhiyā — s myslí; tam — Jeho; īśvaram — Nejvyššího Pána; piban — když pil; adan — když jedl; vā — nebo; vicaran — když chodil; svapan — když spal; śvasan — když dýchal; dadarśa — vidĕl; cakra — disk; āyudham — v Jeho ruce; agrataḥ — před sebou; yataḥ — protože; tat — tu; eva — stejnou; rūpam — osobní podobu; duravāpam — kterou je velmi obtížné získat; āpa — získal.

Překlad

Kaṁsu vždy zneklidňovala myšlenka, že ho má Nejvyšší Pán zabít. Proto když pil, jedl, chodil, spal nebo i jen dýchal, stále vidĕl Pána s diskem v ruce před sebou. Tak Kaṁsa získal to vzácné požehnání, že nabyl stejné podoby, jakou má Pán.

Význam

I když Kaṁsova neustálá meditace o Nejvyšším Pánovi pocházela ze strachu, vykořenila všechny jeho přestupky, a proto démon získal po smrti Pánovýma rukama osvobození.

10.44.40

Verš

tasyānujā bhrātaro ’ṣṭau
kaṅka-nyagrodhakādayaḥ
abhyadhāvann ati-kruddhā
bhrātur nirveśa-kāriṇaḥ

Synonyma

tasya — jeho, Kaṁsy; anujāḥ — mladších; bhrātaraḥ — bratrů; aṣṭau — osm; kaṅka-nyagrodhaka-ādayaḥ — Kaṅka, Nyagrodhaka a ostatní; abhyadhāvan — bĕželo, aby napadlo; ati-kruddhāḥ — rozzuřených; bhrātuḥ — svého bratra; nirveśa — splacení dluhu; kāriṇaḥ — konající.

Překlad

Poté Pány rozzuřenĕ napadlo Kaṁsových osm mladších bratrů v čele s Kaṅkou a Nyagrodhakou, kteří chtĕli pomstít bratrovu smrt.

10.44.41

Verš

tathāti-rabhasāṁs tāṁs tu
saṁyattān rohiṇī-sutaḥ
ahan parigham udyamya
paśūn iva mṛgādhipaḥ

Synonyma

tathā — takto; ati-rabhasān — velmi rychle bĕžící; tān — je; tu — a; saṁyattān — připravené udeřit; rohiṇī-sutaḥ — syn Rohiṇī, Pán Balarāma; ahan — pobil; parigham — svůj kyj; udyamya — třímající; paśūn — zvířata; iva — jako; mṛga-adhipaḥ — lev, král zvířat.

Překlad

Jak rychle bĕželi k obĕma Pánům, připravení udeřit, syn Rohiṇī je pobil svým kyjem, stejnĕ jako lev snadno zabíjí jiná zvířata.

10.44.42

Verš

nedur dundubhayo vyomni
brahmeśādyā vibhūtayaḥ
puṣpaiḥ kirantas taṁ prītāḥ
śaśaṁsur nanṛtuḥ striyaḥ

Synonyma

neduḥ — rozeznĕly se; dundubhayaḥ — kotle; vyomni — na nebi; brahma-īśa-ādyāḥ — Brahmā, Śiva a další polobozi; vibhūtayaḥ — Jeho expanze; puṣpaiḥ — kvĕty; kirantaḥ — shazující; tam — na Nĕho; prītāḥ — potĕšení; śaśaṁsuḥ — velebili Ho; nanṛtuḥ — tančily; striyaḥ — jejich manželky.

Překlad

Na nebi se rozeznĕly kotle a Brahmā, Śiva a další polobozi, Pánovy expanze, Ho s radostí zasypávali kvĕty. Velebili Ho, zatímco jejich manželky tančily.

10.44.43

Verš

teṣāṁ striyo mahā-rāja
suhṛn-maraṇa-duḥkhitāḥ
tatrābhīyur vinighnantyaḥ
śīrṣāṇy aśru-vilocanāḥ

Synonyma

teṣām — jich (Kaṁsy a jeho bratrů); striyaḥ — manželky; mahārāja — ó králi (Parīkṣite); suhṛt — svých dobrodinců (manželů); maraṇa — ze smrti; duḥkhitāḥ — zarmoucené; tatra — na to místo; abhīyuḥ — přišly; vinighnantyaḥ — bijící; śīrṣāṇi — své hlavy; aśru — zalité slzami; vilocanāḥ — jejich oči.

Překlad

Můj milý králi, manželky Kaṁsy a jeho bratrů, zarmoucené smrtí svých manželů a dobrodinců, přišly s uslzenýma očima a bily se do hlavy.

10.44.44

Verš

śayānān vīra-śayāyāṁ
patīn āliṅgya śocatīḥ
vilepuḥ su-svaraṁ nāryo
visṛjantyo muhuḥ śucaḥ

Synonyma

śayānān — ležící; vīra — hrdiny; śayāyām — na lůžku (zemi); patīn — své manžely; āliṅgya — objímající; śocatīḥ — pociťující lítost; vilepuḥ — naříkaly; su-svaram — hlasitĕ; nāryaḥ — ženy; visṛjantyaḥ — ronící; muhuḥ — ustavičnĕ; śucaḥ — slzy.

Překlad

Zarmoucené ženy objímaly své manžely, kteří leželi na posledním lůžku hrdinů, hlasitĕ naříkaly a bez ustání ronily slzy.

10.44.45

Verš

hā nātha priya dharma-jña
karuṇānātha-vatsala
tvayā hatena nihatā
vayaṁ te sa-gṛha-prajāḥ

Synonyma

ha — bĕda; nātha — ó pane; priya — ó drahý; dharma-jña — ó znalče náboženských zásad; karuṇa — ó laskavý; anātha — vůči tĕm, jež postrádají ochránce; vatsala — ó ty, který jsi soucitný; tvayā — tebou; hatena — zabitým; nihatāḥ — jsme zabity; vayam — my; te — tvým; sa — spolu s; gṛha — domovem; prajāḥ — a potomstvem.

Překlad

(Ženy hořekovaly:) Bĕda, ó pane, ó drahý, ó znalče náboženských zásad! Ó laskavý a soucitný ochránče tĕch, jež nemají žádné útočištĕ! S tebou jsme byly zabity i my, a celý tvůj domov a potomstvo.

10.44.46

Verš

tvayā virahitā patyā
purīyaṁ puruṣarṣabha
na śobhate vayam iva
nivṛttotsava-maṅgalā

Synonyma

tvayā — tebe; virahitā — zbavené; patyā — pána; purī — mĕsto; iyam — toto; puruṣa — lidí; ṛṣabha — ó velký hrdino; na śobhate — postrádá krásu; vayam — my; iva — tak jako; nivṛtta — skončené; utsava — oslavy; maṅgalā — a štĕstí.

Překlad

Ó velký hrdino mezi lidmi, bez tebe, svého pána, toto mĕsto ztratilo svou krásu, stejnĕ jako my, a veškeré oslavy a štĕstí v nĕm vzaly za své.

10.44.47

Verš

anāgasāṁ tvaṁ bhūtānāṁ
kṛtavān droham ulbaṇam
tenemāṁ bho daśāṁ nīto
bhūta-dhruk ko labheta śam

Synonyma

anāgasām — bezhříšným; tvam — ty; bhūtānām — vůči tvorům; kṛtavān — páchal jsi; droham — násilí; ulbaṇam — hrozné; tena — kvůli tomu; imām — do tohoto; bho — ó drahý; daśām — stavu; nītaḥ — přiveden; bhūta — živým bytostem; dhruk — ubližující; kaḥ — kdo; labheta — může dosáhnout; śam — štĕstí.

Překlad

Ó drahý, do tohoto stavu ses dostal kvůli hroznému násilí, kterého ses dopouštĕl vůči nevinným tvorům. Jak může ten, kdo ubližuje druhým, získat štĕstí?

Význam

Poté, co ženy daly najevo svůj citový žal, nyní vyslovují praktickou moudrost. Začínají vidĕt vĕci v pravém svĕtle, protože jejich mysli byly očištĕny mukami z nedávných událostí a také společností Pána Kṛṣṇy.

10.44.48

Verš

sarveṣām iha bhūtānām
eṣa hi prabhavāpyayaḥ
goptā ca tad-avadhyāyī
na kvacit sukham edhate

Synonyma

sarveṣām — všech; iha — v tomto svĕtĕ; bhūtānām — živých bytostí; eṣaḥ — tento (Śrī Kṛṣṇa); hi — jistĕ; prabhava — původ; apyayaḥ — a zmizení; goptā — udržovatel; ca — a; tat — Jeho; avadhyāyī — ten, kdo nedbá; na kvacit — nikdy; sukham — šťastnĕ; edhate — vzkvétá.

Překlad

Pán Kṛṣṇa je příčina objevení se a zmizení všech bytostí v tomto svĕtĕ a je i jejich udržovatel. Ten, kdo Ho nemá v úctĕ, nemůže nikdy žít ve šťastném blahobytu.

10.44.49

Verš

śrī-śuka uvāca
rāja-yoṣita āśvāsya
bhagavāḻ loka-bhāvanaḥ
yām āhur laukikīṁ saṁsthāṁ
hatānāṁ samakārayat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; rāja — krále (a jeho bratrů); yoṣitaḥ — manželky; āśvāsya — poté, co utĕšil; bhagavān — Nejvyšší Pán; loka — všech svĕtů; bhāvanaḥ — udržovatel; yām — které; āhuḥ — přikazují (védské autority); laukikīm saṁsthām — pohřební obřady; hatānām — pro zemřelé; samakārayat — nechal vykonat.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Pán Kṛṣṇa, udržovatel všech svĕtů, utĕšil královské ženy, nechal vykonat předepsané pohřební obřady.

10.44.50

Verš

mātaraṁ pitaraṁ caiva
mocayitvātha bandhanāt
kṛṣṇa-rāmau vavandāte
śirasā spṛśya pādayoḥ

Synonyma

mātaram — svou matku; pitaram — otce; ca — a; eva — také; mocayitvā — poté, co vyprostili; atha — potom; bandhanāt — z jejich pout; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; vavandāte — poklonili se; śirasā — svými hlavami; spṛśya — dotýkající se; pādayoḥ — jejich nohou.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma pak zbavili svou matku a otce pout a poklonili se jim, až se hlavami dotkli jejich nohou.

10.44.51

Verš

devakī vasudevaś ca
vijñāya jagad-īśvarau
kṛta-saṁvandanau putrau
sasvajāte na śaṅkitau

Synonyma

devakī — Devakī; vasudevaḥ — Vasudeva; ca — a; vijñāya — uvĕdomující si; jagat — vesmíru; īśvarau — dva Pánové; kṛta — vzdávající; saṁvandanau — veškerou úctu (tím, že stáli se sepjatýma rukama); putrau — své dva syny; sasvajāte na — neobjali; śaṅkitau — obávající se.

Překlad

Devakī a Vasudeva nyní vĕdĕli, že Kṛṣṇa a Balarāma jsou Pánové vesmíru, a tak jen stáli se sepjatýma rukama. Kvůli obavám své syny neobjali.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Zabití Kaṁsy.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ PÁTÁ

Kṛṣṇa zachraňuje syna svého učitele

10.45.1

Verš

śrī-śuka uvāca
pitarāv upalabdhārthau
viditvā puruṣottamaḥ
mā bhūd iti nijāṁ māyāṁ
tatāna jana-mohinīm

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; pitarau — Jeho rodiče; upalabdha — když si uvĕdomil; arthau — představu (o Jeho majestátním postavení Boha); viditvā — znající; puruṣa-uttamaḥ — Nejvyšší Osobnost; mā bhūt iti — „to by nemĕlo být“; nijām — svou osobní; māyām — iluzorní energii; tatāna — expandoval; jana — Jeho oddané; mohinīm — která mate.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když si Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, uvĕdomil, že Jeho rodiče si začínají uvĕdomovat Jeho transcendentální majestát, pomyslel si, že to by se nemĕlo dopustit. Expandoval tedy svoji Yogamāyu, která mate Jeho oddané.

Význam

Pokud by Vasudeva a Devakī vidĕli Kṛṣṇu jako všemocného Boha, jejich silná láska k Nĕmu jako vlastnímu synovi by přišla vniveč. To si Pán Kṛṣṇa nepřál. Naopak se s nimi chtĕl tĕšit z extatické lásky v náladĕ vātsalya-rasy, vztahu mezi rodiči a dĕtmi. Śrīla Prabhupāda často poukazoval, že i když bĕžnĕ uvažujeme o Bohu jako o nejvyšším otci, při rozvoji vĕdomí Kṛṣṇy můžeme vstoupit do Pánových zábav a hrát roli Jeho rodičů, a tak posílit svoji lásku k Nĕmu.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poukazuje na to, že slovo jana se zde dá přeložit jako „oddaní“, stejnĕ jako ve verši dīyamānaṁ na gṛhṇanti vinā mat-sevanaṁ janaḥ (Bhāg. 3.29.13). Dále vysvĕtluje, že jana lze také přeložit jako „rodiče“, protože jana je odvozeno od slovesa jan, které v kauzativu (janayate) znamená „tvořit nebo rodit“. V tomto smyslu slova (tak jako v jananī nebo janakau) pak výraz jana-mohinī vyjadřuje, že se Pán chystal expandovat svou vnitřní matoucí energii, aby Ho Vasudeva a Devakī opĕt milovali jako své drahé dítĕ.

10.45.2

Verš

uvāca pitarāv etya
sāgrajaḥ sātvatarṣabhaḥ
praśrayāvanataḥ prīṇann
amba tāteti sādaram

Synonyma

uvāca — On řekl; pitarau — svým rodičům; etya — když za nimi přišel; sa — spolu se; agra-jaḥ — svým starším bratrem, Pánem Balarāmou; sātvata — dynastie Sātvatů; ṛṣabhaḥ — nejvĕtší hrdina; praśraya — pokornĕ; avanataḥ — klanící se; prīṇan — tĕšící je; amba tāta iti — „Má milá matko, Můj milý otče“; sa-ādaram — uctivĕ.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, nejvĕtší ze Sātvatů, přišel za rodiči se svým starším bratrem. Pokornĕ si jim poklonil, potĕšil je uctivým oslovením „Má milá matko“ a „Můj milý otče“ a promluvil následovnĕ.

10.45.3

Verš

nāsmatto yuvayos tāta
nityotkaṇṭhitayor api
bālya-paugaṇḍa-kaiśorāḥ
putrābhyām abhavan kvacit

Synonyma

na — ne; asmattaḥ — kvůli Nám; yuvayoḥ — pro vás dva; tāta — ó milý otče; nitya — neustále; utkaṇṭhitayoḥ — kteří jste prožívali úzkost; api — vskutku; bālya — (radosti) batolecího vĕku; paugaṇḍa — chlapectví; kaiśoraḥ — a mládí; putrābhyām — kvůli vašim dvĕma synům; abhavan — byly; kvacit — vůbec.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Milý otče, kvůli Nám, vašim dvĕma synům, jste ty a matka Devakī prožívali neustálou úzkost a nemohli jste si vychutnávat Naše dĕtství, chlapectví ani mládí.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī pojednává o tomto verši takto: „Nĕkdo může namítat, že v té dobĕ Pán Kṛṣṇa ještĕ stádium kaiśora (vĕk deset až patnáct let) nemĕl za sebou, neboť ženy z Mathury prohlásily: kva cāti-sukumārāṅgau kiśorau nāpta-yauvanau: ,Kṛṣṇa a Balarāma mají velmi křehká tĕla, protože jsou stále ve stádiu kiśora a nedosáhli ještĕ ani vĕku dospívání.̀ (Bhāg. 10.44.8) Zde jsou definice různých stádií růstu:

kaumāraṁ pañcamābdāntaṁ
paugaṇḍaṁ daśamāvadhi
kaiśoram ā-pañcadaśād
yauvanaṁ tu tataḥ param

,Stádium kaumāra trvá do vĕku pĕti let, paugaṇḍa do deseti a kaiśora do patnácti. Od té doby se o človĕku říká, že je yauvana.̀ Podle tohoto údaje končí období kaiśora v patnácti letech. Když Kṛṣṇa zabil Kaṁsu, bylo Mu podle slov Uddhavy pouhých jedenáct let: ekādaśa-samās tatra gūḍhārciḥ sa-balo 'vasat. ,Pán Kṛṣṇa tam žil se svým starším bratrem Baladevou v nepoznání, jako zahalený plamen, po jedenáct let.̀ (Bhāg. 3.2.26) A protože Kṛṣṇa a Balarāma ve Vraja-bhūmi nikdy nepřijali bráhmanské zasvĕcení, v dobĕ Jejich cesty do Mathury Jejich vĕk kaiśora spíše začínal, než končil.

Tato námitka vůči prohlášení Pána Kṛṣṇy v tomto verši  –  že si Jeho rodiče nemohli vychutnávat Jeho vĕk kaiśora  –  je založená na bĕžném mĕření vĕku. Jenže bychom mĕli vzít v úvahu následující výrok z Bhāgavatamu (10.8.26):

kālenālpena rājarṣe
rāmaḥ kṛṣṇaś ca go-vraje
aghṛṣṭa-jānubhiḥ padbhir
vicakramatur añjasā

,Ó králi Parīkṣite, za velmi krátkou dobu začali Rāma a Kṛṣṇa sami snadno chodit po Gokule po vlastních nohách, aniž by museli lézt.̀ Nĕkdy vídáme, že syn krále už ve vĕku paugaṇḍa výjimečnĕ fyzicky vyroste a projevuje činnosti odpovídající vĕku kaiśora. Co potom říci o Pánu Kṛṣṇovi, u nĕhož je prokázané ve Vaiṣṇava-toṣaṇī, Bhakti-rasāmṛta-sindhu, Ānanda-vṛndāvana-campū a dalších dílech, že Jeho růst byl výjimečný?

Tři roky a čtyři mĕsíce, bĕhem kterých žil Pán Kṛṣṇa v Mahāvanu, odpovídaly pĕti letům obyčejného dítĕte, a tak v tomto období ukončil svůj batolecí vĕk (kaumāra). Následující období do vĕku šesti let a osmi mĕsíců, kdy žil ve Vṛndāvanu, tvoří Jeho vĕk paugaṇḍa. A období od šesti let a osmi mĕsíců do Jeho desátého roku, strávené v Nandīśvaru (Nandagrāmu), představuje Jeho vĕk kaiśora. Potom, ve vĕku deseti let a sedmi mĕsíců, třináctého lunárního dne tmavé poloviny mĕsíce Caitra, odjel do Mathury, a čtrnáctého dne pak zabil Kaṁsu. Takto dokončil své období kaiśora ve vĕku deseti let, a v tomto vĕku setrvává vĕčnĕ. Jinak řečeno, mĕli bychom chápat, že od této doby zůstává Pán navĕky kiśora.“

Tak analyzuje Śrīla Viśvanātha Cakravartī nejasnosti tohoto verše.

10.45.4

Verš

na labdho daiva-hatayor
vāso nau bhavad-antike
yāṁ bālāḥ pitṛ-geha-sthā
vindante lālitā mudam

Synonyma

na — ne; labdhaḥ — získané; daiva — osudem; hatayoḥ — kteří jsme byli připraveni o; vāsaḥ — obydlí; nau — Námi; bhavat-antike — ve vaší přítomnosti; yām — které; bālāḥ — dĕti; pitṛ — svých rodičů; geha — doma; sthaḥ — setrvávající; vindante — zažívají; lālitāḥ — hýčkané; mudam — štĕstí.

Překlad

Ochuzeni osudem jsme s vámi nemohli žít a užívat si hýčkání a štĕstí, jehož si vĕtšina dĕtí užívá v rodičovském domĕ.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa poukazuje na to, že nejen Jeho rodiče trpĕli v odloučení od Nĕho a Balarāmy, ale oba chlapci také trpĕli v odloučení od svých rodičů.

10.45.5

Verš

sarvārtha-sambhavo deho
janitaḥ poṣito yataḥ
na tayor yāti nirveśaṁ
pitror martyaḥ śatāyuṣā

Synonyma

sarva — všech; artha — cílů života; sambhavaḥ — zdroj; dehaḥ — vlastní tĕlo; janitaḥ — narozené; poṣitaḥ — živené; yataḥ — od nichž; na — ne; tayoḥ — jim; yāti — dosáhne; nirveśam — splacení dluhu; pitroḥ — rodičům; martyaḥ — smrtelník; śata — sto (let); āyuṣā — s délkou života.

Překlad

Pomocí vlastního tĕla lze dosáhnout všech cílů života, a toto tĕlo se rodí a žije díky rodičům. Žádný smrtelník proto nemůže splatit dluh svým rodičům, ani kdyby jim sloužil celý život dlouhý sto let.

Význam

Kṛṣṇa prohlásil: „Jak vy, Naši rodiče, tak My jsme trpĕli odloučením,“ a nyní prohlašuje, že Jeho a Balarāmovy náboženské zásady byly porušeny Jejich neschopností potĕšit vlastní rodiče.

10.45.6

Verš

yas tayor ātmajaḥ kalpa
ātmanā ca dhanena ca
vṛttiṁ na dadyāt taṁ pretya
sva-māṁsaṁ khādayanti hi

Synonyma

yaḥ — který; tayoḥ — jejich; ātma-jaḥ — syn; kalpaḥ — schopný; ātmanā — se svými fyzickými prostředky; ca — a; dhanena — se svým bohatstvím; ca — také; vṛttim — živobytí; na dadyāt — neposkytne; tam — jeho; pretya — po smrti; sva — vlastní; māṁsam — maso; khādayanti — přinutí jíst; hi — vskutku.

Překlad

Syn, který se svými fyzickými prostředky a bohatstvím nepostará o své rodiče, třebaže je toho schopen, je po smrti přinucen jíst své vlastní maso.

10.45.7

Verš

mātaraṁ pitaraṁ vṛddhaṁ
bhāryāṁ sādhvīṁ sutam śiśum
guruṁ vipraṁ prapannaṁ ca
kalpo ’bibhrac chvasan-mṛtaḥ

Synonyma

mātaram — vlastní matku; pitaram — a otce; vṛddham — staré; bhāryām — vlastní manželku; sādhvīm — ctnostnou; sutam — vlastní dítĕ; śiśum — velmi malé; gurum — a duchovního mistra; vipram — brāhmaṇu; prapannam — osobu, která se k nĕmu uchýlila do útočištĕ; ca — a; kalpaḥ — schopný; abibhrat — nepostará se; śvasan — dýchající; mṛtaḥ — mrtvý.

Překlad

Človĕk, který sice může, ale nepostará se o své staré rodiče, ctnostnou manželku, malé dítĕ nebo duchovního mistra, nebo který nebere zřetel na brāhmaṇu nebo kohokoliv, kdo u nĕho chce přijmout útočištĕ, je považován za mrtvého, třebaže dýchá.

10.45.8

Verš

tan nāv akalpayoḥ kaṁsān
nityam udvigna-cetasoḥ
mogham ete vyatikrāntā
divasā vām anarcatoḥ

Synonyma

tat — proto; nau — Nás dvou; akalpayoḥ — kteří jsme nedokázali; kaṁsāt — kvůli Kaṁsovi; nityam — neustále; udvigna — rozrušené; cetasoḥ — jejichž mysli; mogham — zbytečnĕ; ete — tyto; vyatikrāntāḥ — strávené; divasāḥ — dny; vām — vám; anarcatoḥ — neprokazujících úctu.

Překlad

Tak jsme všechny tyto dny promarnili, neboť jsme vám nebyli schopní prokazovat patřičnou úctu kvůli tomu, že Naše mysli byly neustále rozrušené strachem z Kaṁsy.

Význam

Pán Kṛṣṇa dále přivádí Vasudevu a Devakī zpátky k jejich bĕžným rodičovským citům vůči Nĕmu a Balarāmovi. Obyčejné dítĕ by se bálo krutého, tyranského krále, jako byl Kaṁsa, a Pán Kṛṣṇa zde hraje roli právĕ takového dítĕte, aby vybudil rodičovskou náklonnost Vasudevy a Devakī.

10.45.9

Verš

tat kṣantum arhathas tāta
mātar nau para-tantrayoḥ
akurvator vāṁ śuśrūṣāṁ
kliṣṭayor durhṛdā bhṛśam

Synonyma

tat — to; kṣantum — prominout; arhathaḥ — můžete laskavĕ; tāta — ó otče; mātaḥ — ó matko; nau — Nám; para-tantrayoḥ — kteří jsme pod vládou jiných; akurvatoḥ — nekonajícím; vām — vaši; śuśrūṣām — službu; kliṣṭayoḥ — trpícím bolestí kvůli; durhṛdā — tomu (Kaṁsovi) s tvrdým srdcem; bhṛśam — velmi.

Překlad

Milý otče a matko, prosím promiňte Nám, že jsme vám nesloužili. Nejsme nezávislí a kvůli krutému Kaṁsovi jsme si velmi zoufali.

Význam

Podle sanskrtské gramatiky se slova para-tantrayoḥ a kliṣṭayoḥ mohou týkat také Vasudevy a Devakī. Ti ve skutečnosti podléhali Prozřetelnosti a byli rozrušení činnostmi Kaṁsy, zatímco Śrī Kṛṣṇa je vždy absolutní Osobnost Božství.

10.45.10

Verš

śrī-śuka uvāca
iti māyā-manuṣyasya
harer viśvātmano girā
mohitāv aṅkam āropya
pariṣvajyāpatur mudam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; māyā — působením své vnitřní matoucí energie; manuṣyasya — Jeho, který vypadá jako človĕk; hareḥ — Pána Śrī Hariho; viśva — vesmíru; ātmanaḥ — Duše; girā — slovy; mohitau — zmatení; aṅkam — na své klíny; āropya — poté, co vysadili; pariṣvajya — když objali; āpatuḥ — oba zažívali; mudam — radost.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Jeho rodiče, takto oklamáni slovy Pána Hariho, Nejvyšší Duše vesmíru, který vlivem své vnitřní matoucí energie vypadal jako človĕk, si Ho radostnĕ vysadili na klín a obejmuli Ho.

10.45.11

Verš

siñcantāv aśru-dhārābhiḥ
sneha-pāśena cāvṛtau
na kiñcid ūcatū rājan
bāṣpa-kaṇṭhau vimohitau

Synonyma

siñcantau — kropící; aśru — slz; dhārābhiḥ — sprškami; sneha — náklonnosti; pāśena — provazem; ca — a; āvṛtau — spoutaní; na — ne; kiñcit — cokoliv; ūcatuḥ — řekli; rājan — ó králi (Parīkṣite); bāṣpa — (plná) slz; kaṇṭhau — jejichž hrdla; vimohitau — dojatí.

Překlad

Pánovi rodiče, spoutaní provazem náklonnosti, kropili Pána záplavou slz a nedokázali ze sebe vypravit ani slovo. Byli dojatí, ó králi, a jejich hrdla se zalykala slzami.

10.45.12

Verš

evam āśvāsya pitarau
bhagavān devakī-sutaḥ
mātāmahaṁ tūgrasenaṁ
yadūnām akaron ṇṛpam

Synonyma

evam — takto; āśvāsya — poté, co uklidnil; pitarau — své rodiče; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — syn Devakī; mātāmaham — svého dĕda z matčiny strany; tu — a; ugrasenam — Ugrasenu; yadūnām — Yaduovců; akarot — učinil; nṛpam — králem.

Překlad

Poté, co Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který se narodil jako syn Devakī, takto utĕšil svou matku a otce, korunoval Ugrasenu, svého dĕda z matčiny strany, králem Yaduovců.

10.45.13

Verš

āha cāsmān mahā-rāja
prajāś cājñaptum arhasi
yayāti-śāpād yadubhir
nāsitavyaṁ nṛpāsane

Synonyma

āha — On (Pán Kṛṣṇa) řekl; ca — a; asmān — Nám; mahā-rāja — ó velký králi; prajāḥ — svým poddaným; ca — také; ājñaptum arhasi — prosím dávej příkazy; yayāti — dávného krále Yayātiho; śāpāt — kvůli kletbĕ; yadubhiḥ — Yaduovci; na āsitavyam — nemĕli by usednout; nṛpa — královský; āsane — na trůn.

Překlad

Pán mu řekl: Ó mocný králi, jsme tví poddaní, tak Nám prosím dávej příkazy. Vždyť kvůli Yayātiho kletbĕ by přece žádný Yaduovec nemĕl usednout na královský trůn.

Význam

Ugrasena mohl Pánovi říci: „Můj milý Pane, ve skutečnosti bys mĕl na trůnĕ sedĕt Ty.“ Pán Kṛṣṇa taková slova očekával a řekl Ugrasenovi, že kvůli dávné Yayātiho kletbĕ vládci yaduovské dynastie z principu nemohli sedĕt na královském trůnĕ, a proto k tomu Kṛṣṇa a Balarāma nebyli způsobilí. Ugrasena mohl být samozřejmĕ také považován za člena yaduovské dynastie, ale na Pánův pokyn mohl na královský trůn usednout. Závĕrem lze říci, že to vše byly zábavy, kterými se Nejvyšší Pán tĕšil, když hrál úlohu lidské bytosti.

10.45.14

Verš

mayi bhṛtya upāsīne
bhavato vibudhādayaḥ
baliṁ haranty avanatāḥ
kim utānye narādhipāḥ

Synonyma

mayi — když Já; bhṛtye — jako služebník; upāsīne — jsem přítomný v doprovodu; bhavataḥ — tobĕ; vibudha — polobozi; ādayaḥ — a tak dále; balim — daň; haranti — přinesou; avanatāḥ — s pokornou poklonou; kim uta — nemluvĕ o; anye — jiných; nara — lidí; adhipāḥ — vládcích.

Překlad

Jelikož jsem přítomný ve tvém doprovodu jako tvůj osobní služebník, všichni polobozi a ostatní vznešené osobnosti přijdou se sklonĕnými hlavami, aby ti odvedli daň. Co potom říci o vládcích lidí?

Význam

Pán Kṛṣṇa opĕt ujišťuje Ugrasenu, že by mĕl trůn s důvĕrou přijmout.

10.45.15-16

Verš

sarvān svān jñati-sambandhān
digbhyaḥ kaṁsa-bhayākulān
yadu-vṛṣṇy-andhaka-madhu
dāśārha-kukurādikān

sabhājitān samāśvāsya
videśāvāsa-karśitān
nyavāsayat sva-geheṣu
vittaiḥ santarpya viśva-kṛt

Synonyma

sarvān — všechny; svān — své; jñāti — blízké členy rodiny; sambandhān — a ostatní příbuzné; digbhyaḥ — ze všech stran; kaṁsa-bhaya — strachem z Kaṁsy; ākulān — rozrušené; yadu-vṛṣṇi-andhaka-madhu-dāśārha kukura-ādikān — Yaduovce, Vṛṣṇiovce, Andhaky, Madhuy, Dāśārhy, Kukury a tak dále; sabhājitān — jimž byla prokázána pocta; samāśvāsya — poté, co je upokojil; videśa — v cizích zemích; āvāsa — životem; karśitān — unavené; nyavāsayat — usídlil; sva — do jejich vlastních; geheṣu — domovů; vittaiḥ — cennými dary; santarpya — poté, co potĕšil; viśva — vesmíru; kṛt — stvořitel.

Překlad

Pán poté přivedl všechny své blízké členy rodiny a ostatní příbuzné zpátky z různých míst, na nĕž uprchli kvůli strachu z Kaṁsy. Přijal Yaduovce, Vṛṣṇiovce, Andhaky, Madhuy, Dāśārhy, Kukury a ostatní rody s patřičnými poctami a také je upokojil, neboť byli unavení životem v cizích zemích. Pak je Pán Kṛṣṇa, stvořitel vesmíru, opĕt usídlil v jejich domovech a potĕšil je cennými dary.

10.45.17-18

Verš

kṛṣṇa-saṅkarṣaṇa-bhujair
guptā labdha-manorathāḥ
gṛheṣu remire siddhāḥ
kṛṣṇa-rāma-gata-jvarāḥ

vīkṣanto ’har ahaḥ prītā
mukunda-vadanāmbujam
nityaṁ pramuditaṁ śrīmat
sa-daya-smita-vīkṣaṇam

Synonyma

kṛṣṇa-saṅkarṣaṇa — Kṛṣṇy a Balarāmy; bhujaiḥ — pažemi; guptāḥ — chránĕní; labdha — získávající; manaḥ-rathāḥ — své touhy; gṛheṣu — ve svých domovech; remire — radovali se; siddhāḥ — zcela naplnĕní; kṛṣṇa-rāma — díky Kṛṣṇovi a Balarāmovi; gata — skončila; jvarāḥ — horečka (hmotného života); vīkṣantaḥ — vidící; ahaḥ ahaḥ — den za dnem; prītāḥ — milující; mukunda — Pána Kṛṣṇy; vadana — tvář; ambujam — podobnou lotosu; nityam — stále; pramuditam — radostnou; śrīmat — krásnými; sa-daya — milostivými; smita — usmĕvavými; vīkṣaṇam — s pohledy.

Překlad

Členové tĕchto rodů, chránĕní pažemi Pána Kṛṣṇy a Pána Saṅkarṣaṇa, mĕli pocit, že se jim splnila všechna přání. Tak žili doma se svými rodinami a radovali se z dokonalého štĕstí. Díky přítomnosti Kṛṣṇy a Balarāmy již netrpĕli horečkou hmotné existence. Každý den mohli tito milující oddaní vídat Mukundovu stále radostnou, lotosu podobnou tvář, zdobenou krásnými, milostivými usmĕvavými pohledy.

10.45.19

Verš

tatra pravayaso ’py āsan
yuvāno ’ti-balaujasaḥ
pibanto ’kṣair mukundasya
mukhāmbuja-sudhāṁ muhuḥ

Synonyma

tatra — tam (v Mathuře); pravayasaḥ — nejstarší; api — dokonce; āsan — byli; yuvānaḥ — mladiství; ati — mající v hojné míře; bala — sílu; ojasaḥ — a elán; pibantaḥ — pijící; akṣaiḥ — očima; mukundasya — Pána Kṛṣṇy; mukha-ambuja — lotosové tváře; sudhām — nektar; muhuḥ — opakovanĕ.

Překlad

I ti nejstarší obyvatelé mĕsta vypadali mladistvĕ, plní síly a elánu, neboť očima neustále pili elixír lotosové tváře Pána Mukundy.

10.45.20

Verš

atha nandaṁ samasādya
bhagavān devakī-sutaḥ
saṅkarṣaṇaś ca rājendra
pariṣvajyedam ūcatuḥ

Synonyma

atha — poté; nandam — za Nandou Mahārājem; samāsādya — když přišli; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — Kṛṣṇa, syn Devakī; saṅkarṣaṇaḥ — Pán Balarāma; ca — a; rāja-indra — ó vznešený králi (Parīkṣite); pariṣvajya — poté, co ho objali; idam — toto; ūcatuḥ — řekli.

Překlad

Poté, ó vznešený Parīkṣite, Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, syn Devakī, přišel spolu s Pánem Balarāmou za Nandou Mahārājem. Oba Pánové ho objali a pak ho takto oslovili:

10.45.21

Verš

pitar yuvābhyāṁ snigdhābhyāṁ
poṣitau lālitau bhṛśam
pitror abhyadhikā prītir
ātmajeṣv ātmano ’pi hi

Synonyma

pitaḥ — ó otče; yuvābhyām — vámi dvĕma; snigdhābhyām — láskyplnými; poṣitau — živeni; lālitau — hýčkáni; bhṛśam — zcela; pitroḥ — pro rodiče; abhyadhikā — vĕtší; prītiḥ — láska; ātmajeṣu — k jejich dĕtem; ātmanaḥ — než k sobĕ; api — dokonce; hi — vskutku.

Překlad

(Kṛṣṇa a Balarāma řekli:) Ó otče, ty a matka Yaśodā jste Nás tak láskyplnĕ živili a starali se o Nás! Rodiče vážnĕ milují své dĕti víc než své vlastní životy.

10.45.22

Verš

sa pitā sā ca jananī
yau puṣṇītāṁ sva-putra-vat
śiśūn bandhubhir utsṛṣṭān
akalpaiḥ poṣa-rakṣaṇe

Synonyma

saḥ — on; pitā — otec; sā — ona; ca — a; jananī — matka; yau — kteří; puṣṇītām — živí; sva — své vlastní; putra — syny; vat — jako; śiśūn — dĕti; bandhubhiḥ — jejich rodinou; utsṛṣṭān — opuštĕné; akalpaiḥ — která nemůže; poṣa — živit; rakṣaṇe — a chránit.

Překlad

Pravý otec a matka jsou ti, kdo se o dĕti opuštĕné příbuznými, kteří je nemohou živit a chránit, starají jako o své vlastní syny.

10.45.23

Verš

yāta yūyaṁ vrajaṁn tāta
vayaṁ ca sneha-duḥkhitān
jñātīn vo draṣṭum eṣyāmo
vidhāya suhṛdāṁ sukham

Synonyma

yata — prosím jeďte; yūyam — vy všichni (pastevci); vrajam — do Vraji; tāta — Můj milý otče; vayam — My; ca — a; sneha — kvůli náklonnosti; duḥkhitān — trpící; jñātīn — příbuzné; vaḥ — vás; draṣṭum — navštívit; eṣyāmaḥ — přijedeme; vidhāya — poté, co udĕlíme; suhṛdām — vašim milujícím přátelům; sukham — štĕstí.

Překlad

Nyní byste se mĕli všichni vrátit do Vraji, milý otče. Přijedeme vás, Naše milé příbuzné, kteří trpí v odloučení od Nás, navštívit, jen co trochu potĕšíme vaše přátele.

Význam

Pán zde vyjadřuje touhu uspokojit své milé oddané v Mathuře  –  Vasudevu, Devakī a další členy yaduovské dynastie  –  kteří od Nĕho byli tak dlouho odloučení bĕhem doby, kdy pobýval ve Vṛndāvanu.

10.45.24

Verš

evaṁ sāntvayya bhagavān
nandaṁ sa-vrajam acyutaḥ
vāso-’laṅkāra-kupyādyair
arhayām āsa sādaram

Synonyma

evam — takto; sāntvayya — poté, co potĕšil; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; nandam — krále Nandu; sa-vrajam — spolu s ostatními lidmi z Vraji; acyutaḥ — Pán, který nikdy neklesá; vāsaḥ — odĕvy; alaṅkāra — šperky; kupya — nádobami z kovů jiných, než je zlato či stříbro; ādyaiḥ — a tak dále; arhayām āsa — poctil je; sa-ādaram — s úctou.

Překlad

Neklesající Nejvyšší Pán takto potĕšil Nandu Mahārāje a ostatní lidi z Vraji a poctil je dary v podobĕ odĕvů, šperků, domácích potřeb a tak dále.

10.45.25

Verš

ity uktas tau pariṣvajya
nandaḥ praṇaya-vihvalaḥ
pūrayann aśrubhir netre
saha gopair vrajaṁ yayau

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — osloven; tau — Oba; pariṣvajya — když objímal; nandaḥ — Nanda Mahārāja; praṇaya — láskou; vihvalaḥ — znejistĕlý; pūrayan — zalité; aśrubhiḥ — slzami; netre — oči; saha — spolu s; gopaiḥ — pastevci; vrajam — do Vraji; yayau — odjel.

Překlad

Nanda Mahārāja byl po vyslechnutí Kṛṣṇových slov rozrušený láskou, a když oba Pány objímal, oči se mu zalily slzami. Poté odjel s pastevci zpĕt do Vraji.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī napsal k tomuto verši rozsáhlý výklad, v nĕmž tuto část zábav Pána Kṛṣṇy podrobnĕ analyzuje. Tak jako človĕk vkládá své cenné zlato do ohnĕ, aby zjistil jeho ryzost, Pán vložil své nejmilovanĕjší oddané, obyvatele Vṛndāvanu, do ohnĕ odloučení od Nĕho, aby projevil jejich svrchovanou lásku. To je podstata poznámek Ācāryi Viśvanātha.

10.45.26

Verš

atha śūra-suto rājan
putrayoḥ samakārayat
purodhasā brāhmaṇaiś ca
yathāvad dvija-saṁskṛtim

Synonyma

atha — potom; śūra-sutaḥ — syn Śūraseny (Vasudeva); rājan — ó králi (Parīkṣite); putrayoḥ — svých dvou synů; samakārayat — vykonal; purodhasā — pomocí knĕze; brāhmaṇaiḥ — pomocí brāhmaṇů; ca — a; yathā-vat — náležitĕ; dvija-saṁskṛtim — brāhmaṇské zasvĕcení.

Překlad

Můj milý králi, potom Vasudeva, syn Śūraseny, nechal knĕze a další brāhmaṇy vykonat pro jeho dva syny zasvĕcení, jež značí druhé zrození.

10.45.27

Verš

tebhyo ’dād dakṣiṇā gāvo
rukma-mālāḥ sv-alaṅkṛtāḥ
sv-alaṅkṛtebhyaḥ sampūjya
sa-vatsāḥ kṣauma-mālinīḥ

Synonyma

tebhyaḥ — jim (brāhmaṇům); adāt — dal; dakṣiṇāḥ — dary jako odmĕnu; gāvaḥ — krávy; rukma — zlatými; mālāḥ — s náhrdelníky; su — pĕknĕ; alaṅkṛtāḥ — ozdobenými; su-alaṅkṛtebhyaḥ — dobře ozdobeným (brāhmaṇům); sampūjya — poté, co je uctíval; sa — mající; vatsāḥ — telata; kṣauma — lnĕné; mālinīḥ — nesoucí girlandy.

Překlad

Vasudeva tyto brāhmaṇy uctíval a obdaroval je krásnými šperky a pĕknĕ ozdobenými krávami s telaty. Všechny tyto krávy mĕly zlaté náhrdelníky a girlandy ze lnĕných vláken.

10.45.28

Verš

yāḥ kṛṣṇa-rāma-janmarkṣe
mano-dattā mahā-matiḥ
tāś cādadād anusmṛtya
kaṁsenādharmato hṛtāḥ

Synonyma

yaḥ — které (krávy); kṛṣṇa-rāma — Kṛṣṇy a Balarāmy; janmaṛkṣe — v den zrození; manaḥ — v jeho mysli; dattāḥ — darované jako milodary; mahā-matiḥ — velkodušný (Vasudeva); tāḥ — je; ca — a; ādadāt — dal; anusmṛtya — vzpomínající na; kaṁsena — Kaṁsou; adharmataḥ — bezbožnĕ; hṛtaḥ — ukradené.

Překlad

Velkodušný Vasudeva si poté vzpomnĕl na krávy, které v mysli rozdal u příležitosti Kṛṣṇova a Balarāmova narození. Kaṁsa tyto krávy ukradl, ale Vasudeva je nyní získal zpĕt a rozdal jako milodary i je.

Význam

V dobĕ Kṛṣṇova zjevení byl Vasudeva vĕznĕn Kaṁsou, který mu ukradl všechny krávy. Vasudeva se přesto při zrození Pána tak radoval, že v mysli daroval svých deset tisíc krav brāhmaṇům.

Nyní, po Kaṁsovĕ smrti, si Vasudeva vzal všechny své krávy ze stáda mrtvého krále zpĕt a podle náboženských zásad jich deset tisíc rozdal vhodným brāhmaṇům.

10.45.29

Verš

tataś ca labdha-saṁskārau
dvijatvaṁ prāpya su-vratau
gargād yadu-kulācāryād
gāyatraṁ vratam āsthitau

Synonyma

tataḥ — potom; ca — a; labdha — když dostali; saṁskārau — zasvĕcení (Kṛṣṇa a Balarāma); dvijatvam — statut dvojzrozených; prāpya — když nabyli; su-vratau — upřímní ve svých slibech; gargāt — u Gargy Muniho; yadu-kula — yaduovské dynastie; ācāryāt — u duchovního mistra; gāyatram — celibátu; vratam — slib; āsthitau — složili.

Překlad

Když zasvĕcením Pánové, upřímní ve svých slibech, získali statut dvojzrozených, složili další slib celibátu u Gargy Muniho, duchovního mistra Yaduovců.

Význam

Śrīdhara Svāmī i Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtlují výraz gāyatraṁ vratam jako slib brahmacaryi neboli celibátu ve studentském životĕ. Kṛṣṇa a Balarāma hráli úlohu dokonalých studentů na cestĕ seberealizace. V moderním zdegradovaném vĕku se studentský život samozřejmĕ stal divokou, živočišnou zábavou plnou nedovoleného sexu a drog.

10.45.30-31

Verš

prabhavau sarva-vidyānāṁ
sarva-jñau jagad-īśvarau
nānya-siddhāmalaṁ jñānaṁ
gūhamānau narehitaiḥ

atho gurukule vāsam
icchantāv upajagmatuḥ
kāśyaṁ sāndīpaniṁ nāma
hy avanti-pura-vāsinam

Synonyma

prabhavau — Ti, kteří byli zdrojem; sarva — všech druhů; vidyānām — poznání; sarva-jñau — vševĕdoucí; jagat-īśvarau — Pánové vesmíru; na — ne; anya — z jakéhokoliv jiného zdroje; siddha — získané; amalam — neposkvrnĕné; jñānam — poznání; gūhamānau — skrývající; nara — podobnými lidským; īhitaiḥ — svými činnostmi; atha u — potom; guru — duchovního mistra; kule — ve škole; vāsam — mít sídlo; icchantau — toužící; upajagatuḥ — přišli za; kāśyam — původem z Kāśī (Varāṇasī); sāndīpanim nāma — jménem Sāndīpani; hi — vskutku; avanti-pura — ve mĕstĕ Avantī (novodobý Udždžain); vāsinam — žijícím.

Překlad

Tito dva vševĕdoucí Pánové vesmíru, kteří jsou sami zdrojem všech odvĕtví poznání, poté zatoužili žít ve škole duchovního učitele. Svými jakoby lidskými činnostmi skrývali své vrozené dokonalé poznání, a tak přišli za Sāndīpanim Munim z Kāśī, který žil ve mĕstĕ Avantī.

10.45.32

Verš

yathopasādya tau dāntau
gurau vṛttim aninditām
grāhayantāv upetau sma
bhaktyā devam ivādṛtau

Synonyma

yathā — příhodnĕ; upasādya — když získal; tau — Je; dāntau — sebeovládnuté; gurau — svému duchovnímu mistrovi; vṛttim — službu; aninditām — bez výtky; grāhayantau — inspirující ostatní přijmout; upetau — přicházející pro službu; sma — vskutku; bhaktyā — s oddaností; devam — Nejvyšší Pán; iva — jako kdyby; ādṛtau — chovaní v úctĕ (guruem).

Překlad

Sāndīpani mĕl o tĕchto dvou sebeovládnutých žácích, které tak šťastnĕ získal, velmi vysoké mínĕní. Tím, že mu sloužili stejnĕ oddanĕ, jako se slouží samotnému Nejvyššímu Pánu, ukázali ostatním dokonalý příklad, jak uctívat duchovního mistra.

10.45.33

Verš

tayor dvija-varas tuṣṭaḥ
śuddha-bhāvānuvṛttibhiḥ
provāca vedān akhilān
sāṅgopaniṣado guruḥ

Synonyma

tayoḥ — Jejich; dvija-varaḥ — nejlepší z brāhmaṇů (Sāndīpani); tuṣṭaḥ — spokojený; śuddha — čistou; bhāva — s láskou; anuvṛttibhiḥ — díky pokornému jednání; provāca — pronesl; vedān — Védy; akhilān — všechny; sa — spolu s; aṅga — (šesti) doplňky; upaniṣadaḥ — a Upaniṣady; guruḥ — duchovní mistr.

Překlad

Nejlepší z brāhmaṇů, duchovní mistr Sāndīpani, byl spokojený s Jejich pokorným chováním, a tak je naučil všechny Védy spolu s jejich šesti doplňky a Upaniṣadami.

10.45.34

Verš

sa-rahasyaṁ dhanur-vedaṁ
dharmān nyāya-pathāṁs tathā
tathā cānvīkṣikīṁ vidyāṁ
rāja-nītiṁ ca ṣaḍ-vidhām

Synonyma

sa-rahasyam — s jejich důvĕrnou částí; dhanuḥ-vedam — vĕdu o vojenských zbraních; dharmān — nauky o lidských zákonech; nyāya — logiky; pathān — metody; tathā — také; tathā ca — a podobnĕ; ānvīkṣikīm — filosofické debaty; vidyām — odvĕtví poznání; rāja-nītim — politickou vĕdu; ca — a; ṣaṭ-vidhām — v šesti aspektech.

Překlad

Také Je naučil Dhanur-vedu s jejími nejdůvĕrnĕjšími tajnostmi, standardní zákoníky, metody logického uvažování a filosofické debaty a šesterou vĕdu o politice.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že důvĕrná část Dhanur-vedy, vojenské vĕdy, zahrnuje poznání o správných mantrách a vládnoucích božstvech válčení. Dharmān se týká Manu-saṁhity a ostatních standardních zákoníků (dharma-śāster). Nyāya-pathān označuje nauku karma-mīmāṁsy a další takové teorie. Ānvīkṣikīm je poznání o technikách logické debaty (tarka). Šesterá politická vĕda je zcela pragmatická a zahrnuje (1) sandhi, uzavření míru; (2) vigraha, válku; (3) yāna, pochod; (4) āsana, sezení na místĕ; (5) dvaidha, rozdĕlení vlastních jednotek; a (6) saṁśaya, vyhledání ochrany u silnĕjšího vládce.

10.45.35-36

Verš

sarvaṁ nara-vara-śreṣṭhau
sarva-vidyā-pravartakau
sakṛn nigada-mātreṇa
tau sañjagṛhatur nṛpa

aho-rātraiś catuḥ-ṣaṣṭyā
saṁyattau tāvatīḥ kalāḥ
guru-dakṣiṇayācāryaṁ
chandayām āsatur nṛpa

Synonyma

sarvam — všechno; nara-vara — z prvotřídních lidí; śreṣṭhau — nejlepší; sarva — všech; vidyā — odvĕtví poznání; pravartakau — zakladatelé; sakṛt — jednou; nigada — vysvĕtlené; mātreṇa — jednoduše; tau — Oni; sañjagṛhatuḥ — plnĕ si osvojili; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); ahaḥ — bĕhem dnů; rātraiḥ — a nocí; catuḥ-ṣaṣṭyā — šedesáti čtyř; saṁyattau — plnĕ soustředĕní; tāvatīḥ — tolikeré; kalāḥ — umĕní; guru-dakṣiṇayā — tradičním darem duchovnímu mistrovi, dávaným před odchodem od nĕho; ācāryam — svého učitele; chandayām āsatuḥ — uspokojili; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi, nejlepší z osob, Kṛṣṇa a Balarāma, sami původní šiřitelé všech druhů poznání, si ihned osvojili každý předmĕt poté, co jej jedinkrát vyslechli vysvĕtlený. Tak se soustředĕnĕ naučili šedesáti čtyřem umĕním a dovednostem bĕhem právĕ tolika dní a nocí. Poté, ó králi, uspokojili svého duchovního mistra tím, že mu nabídli guru-dakṣiṇu.

Význam

Následující seznam obsahuje šedesát čtyři předmĕtů, které si Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma osvojili v průbĕhu šedesáti čtyř dnů. Doplňující informace lze nalézt v knize Śrīly Prabhupādy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství.

Pánové se naučili (1) gītam, zpĕvu; (2) vādyam, hře na hudební nástroje; (3) nṛtyam, tanci; (4) nāṭyam, dramatu; (5) ālekhyam, kresbĕ; (6) viśeṣaka-cchedyam, malování na tvář a tĕlo barevnými mastmi a kosmetickými prostředky; (7) taṇḍula-kusuma-bali-vikārāḥ, vytváření příznivých obrazců z rýže a kvĕtů na zemi; (8) puṣpāstaraṇam, přípravĕ lůžka z kvĕtin; (9) daśana-vasanāṅga-rāgāḥ, barvení zubů, odĕvů a nohou a rukou; (10) maṇi-bhūmikā-karma, vykládání podlahy drahokamy; (11) śayyā-racanam, povlékání lůžka; (12) udaka-vādyam, zvonĕní na nádoby s vodou; (13) udaka-ghātaḥ, stříkání vody; (14) citra-yogāḥ, míchání barev; (15) mālya-grathana-vikalpāḥ, přípravĕ girland; (16) śekharāpīḍa-yojanam, umisťování přilby na hlavu; (17) nepathya-yogāḥ, převlékání se do kostýmů v šatnĕ; (18) karṇa-patra-bhaṅgāḥ, zdobení ušního lalůčku; (19) sugandha-yuktiḥ, používání aromatických látek; (20) bhūṣaṇa-yojanam, zdobení pomocí šperků; (21) aindrajālam, žonglování; (22) kaucumāra-yogaḥ, umĕní převleku; (23) hasta-lāghavam, kouzlení; (24) citra-śākāpūpa-bhakṣya-vikāra-kriyaḥ, přípravĕ různých salátů, chleba, koláčů a dalších lahodných jídel; (25) pānaka-rasa-rāgāsava-yojanam, přípravĕ lahodných nápojů a barvení rozlévaných nápojů na červeno; (26) sūcī-vāya-karma, šití a tkaní; (27) sūtra-krīḍā, tanci s loutkami taháním za niti; (28) vīṇā-ḍamarukavādyāni, hře na loutnu a na malý bubínek ve tvaru X; (29) prahelikā, sestavování a řešení hádanek; (29a) pratimālā, doplňování rýmovaných veršů nebo recitaci básní verš po verši jako zkoušku pamĕti či dovednosti; (30) durvacaka-yogāḥ, pronášení výroků, na nĕž se druhým tĕžko odpovídá; (31) pustaka-vācanam, vykládání knih; a (32) nāṭikākhyāyikā-darśanam, ztvárňování krátkých her a psaní anekdot.

Kṛṣṇa a Balarāma se také naučili (33) kāvya-samasyā-pūraṇam, luštĕní záhadných veršů; (34) paṭṭikā-vetra-bāṇa-vikalpāḥ, výrobĕ luku z pruhu látky a prutu; (35) tarku-karma, předení na vřeteni; (36) takṣaṇam, tesařství; (37) vāstu-vidyā, architektuře; (38) raupya-ratna-parīkṣā, zkoušení stříbra a drahokamů; (39) dhātu-vādaḥ, metalurgii; (40) maṇi-rāga-jñānam, barvení drahokamů různými barvami; (41) ākara-jñānam, mineralogii; (42) vṛkṣāyur-veda-yogāḥ, bylinnému lékařství; (43) meṣa-kukkuṭa-lāvaka-yuddha-vidhiḥ, výcviku beranů, kohoutů a křepelek pro zápasy; (44) śuka-śārikā-pralāpanam, znalosti, jak učit samečky a samičky papoušků mluvit a odpovídat na otázky lidí; (45) utsādanam, léčení mastmi; (46) keśa-mārjana-kauśalam, kadeřnictví; (47) akṣara-muṣṭikā-kathanam, vyprávĕní, co je napsáno v knize, aniž by ji vidĕli, a oznamování, co druhý skrývá v pĕsti; (48) mlecchita-kutarka-vikalpāḥ, vymýšlení barbarských či cizozemských klamných argumentů; (49) deśa-bhāṣā-jñānam, ovládání provinčních nářečí; (50) puṣpa-śakaṭikā-nirmiti-jñānam, znalosti, jak stavĕt vozíky na hraní z kvĕtin; (51) yantra-mātṛkā, skládání magických čtverců, uspořádání čísel se stejným součtem ve všech smĕrech (sudoku); (52) dhāraṇa-mātṛkā, používání amuletů; (53) saṁvācyam, konverzaci; (54) mānasī-kāvya-kriyā, skládání veršů v mysli; (55) kriyā-vikalpāḥ, vytváření literárního díla či určování léku; (56) chalitaka-yogāḥ, stavĕní svatyní; (57) abhidhāna-koṣa-cchando-jñānam, vytváření slovníků a znalosti básnických mĕr; (58) vastra-gopanam, maskování jednoho druhu látky, aby vypadal jako jiný; (59) dyūta-viśeṣam, znalosti různých druhů hazardních her; (60) ākarṣa-krīḍa, hře v kostky; (61) bālaka-krīḍanakam, hře s dĕtskými hračkami; (62) vaināyikī vidyā, vynucení káznĕ mystickou silou; (63) vaijayikī vidyā, znalosti, jak dobýt vítĕzství; a (64) vaitālikī vidyā, buzení svého mistra hudbou za úsvitu.

10.45.37

Verš

dvijas tayos taṁ mahimānam adbhutaṁ
saṁlokṣya rājann ati-mānusīṁ matim
sammantrya patnyā sa mahārṇave mṛtaṁ
bālaṁ prabhāse varayāṁ babhūva ha

Synonyma

dvijaḥ — učený brāhmaṇa; tayoḥ — Jich obou; tam — tu; mahimānam — vznešenost; adbhutam — úžasnou; saṁlakṣya — dobře pozorující; rājan — ó králi; ati-mānuṣīm — přesahující lidské schopnosti; matim — inteligenci; sammantrya — po poradĕ; patnyā — se svou manželkou; saḥ — on; mahā-arṇave — ve velkém oceánu; mṛtam — které zemřelo; bālam — své dítĕ; prabhāse — na svatém místĕ Prabhāse; varayām babhūva ha — vybral si.

Překlad

Ó králi, učený brāhmaṇa Sāndīpani pečlivĕ zvážil slavné a úžasné vlastnosti obou Pánů a Jejich nadlidskou inteligenci. Potom si po poradĕ s manželkou vybral jako odmĕnu navrácení svého mladého syna, který zemřel v oceánu u Prabhāsy.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se dítĕte zmocnil démon s tĕlem lastury, když si hrálo na Mahā-śiva-kṣetře.

10.45.38

Verš

tethety athāruhya mahā-rathau rathaṁ
prabhāsam āsādya duranta-vikramau
velām upavrajya niṣīdatuḥ kṣanaṁ
sindhur viditvārhanam āharat tayoḥ

Synonyma

tathā — nechť se tak stane; iti — to řekli; atha — poté; āruhya — když usedli; mahā-rathau — dva velcí bojovníci na vozech; ratham — do kočáru; prabhāsam — na Prabhāsa-tīrthu; āsādya — když přijeli; duranta — neomezená; vikramau — jejichž udatnost; velām — na pobřeží; upavrajya — poté, co šli; niṣīdatuḥ — usedli; kṣaṇam — na okamžik; sindhuḥ — (vládnoucí polobůh) oceánu; viditvā — poznávající; arhaṇam — uctivou obĕtinu; āharat — přinesl; tayoḥ — pro Nĕ.

Překlad

„Tak se stane,“ odpovĕdĕli dva velcí bojovníci na vozech, vládnoucí neomezenou mocí, ihned usedli do svého kočáru a vydali se do Prabhāsy. Když tam přijeli, šli na pobřeží, kde se posadili. Božstvo oceánu v nich bĕhem okamžiku poznalo Nejvyšší Pány a přišlo za Nimi s obĕtinami.

Význam

Západní učenci si nĕkdy myslí, že odkazy na božstvo oceánu, božstvo slunce a tak dále ve starých knihách moudrosti odhalují primitivní, mytologický způsob myšlení. Občas prohlašují, že primitivní lidé považují oceán za boha nebo že vidí slunce a mĕsíc jako bohy. Ve skutečnosti odkazy jako slovo sindhu v tomto verši, znamenající „oceán“, poukazují na osobu, jež vládne danému aspektu hmotné přírody.

Můžeme uvést nĕkolik moderních příkladů. V OSN můžeme říci: „Spojené státy hlasují pro, Rusko hlasuje proti.“ Tím přece nechceme říci, že fyzické zemĕ nebo budovy v nich hlasovaly. Máme na mysli, že hlasovala konkrétní osoba, zastupující onen politický a zemĕpisný subjekt. Přesto noviny jednoduše řeknou: „Spojené státy hlasovaly, rozhodly atd.“ a všichni vĕdí, co to znamená.

Ve svĕtĕ byznysu můžeme podobnĕ říci: „Velká společnost spolkla menší firmu.“ Nemáme na mysli, že budovy, kancelářské vybavení a podobnĕ fyzicky spolkly jinou budovu plnou zamĕstnanců a kancelářského vybavení. Máme na mysli, že určitý úkon provedly zmocnĕné autority jménem svých společností.

Moderní učenci si bohužel chtĕjí potvrdit své oblíbené teorie, že starobylá duchovní moudrost je primitivní, mytologická a převážnĕ nahrazená modernĕjšími způsoby myšlení, kterých jsou jejich výřečné poznámky výborným příkladem. V moderní učenosti je ale mnoho oblastí, jež je třeba přehodnotit ve svĕtle vĕdomí Kṛṣṇy.

10.45.39

Verš

tam āha bhagavān āśu
guru-putraḥ pradīyatām
yo ’sāv iha tvayā grasto
bālako mahatormiṇā

Synonyma

tam — jemu; āha — řekl; bhagavān — Nejvyšší Pán; āśu — rychle; guru — Mého duchovního mistra; putraḥ — syn; pradīyatām — musí být předán; yaḥ — který; asau — on; iha — na tomto místĕ; tvayā — tebou; grastaḥ — uchvácený; bālakaḥ — chlapec; mahatā — mocnou; ūrmiṇā — tvou vlnou.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa oslovil vládce oceánu: Ať je tu hned syn Mého gurua  –  ten, kterého jsi zde uchvátil svými mocnými vlnami.

10.45.40

Verš

śrī-samudra uvāca
na cāhārṣam ahaṁ deva
daityaḥ pañcajano mahān
antar-jala-caraḥ kṛṣṇa
śaṅkha-rūpa-dharo ’suraḥ

Synonyma

śrī-samudraḥ uvāca — zosobnĕný oceán řekl; na — ne; ca — a; ahārṣam — unesl jsem (ho); aham — já; deva — ó Pane; daityaḥ — potomek Diti; pañcajanaḥ — jménem Pañcajana; mahān — mocný; antaḥ — ve; jala — vodĕ; caraḥ — putující; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; śaṅkha — lastury; rūpa — podobu; dharaḥ — mající; asuraḥ — démon.

Překlad

Oceán odpovĕdĕl: Ó Pane Kṛṣṇo, to jsem nebyl já, kdo ho unesl, ale démonský potomek Diti jménem Pañcajana, jenž putuje vodou v podobĕ lastury.

Význam

Démon Pañcajana byl zjevnĕ příliš mocný na to, aby ho oceán zvládl; jinak by oceán býval sám tomuto hříšnému činu zamezil.

10.45.41

Verš

āste tenāhṛto nūnaṁ
tac chrutvā satvaraṁ prabhuḥ
jalam āviśya taṁ hatvā
nāpaśyad udare ’rbhakam

Synonyma

āste — je tam; tena — jím, Pañcajanou; āhṛtaḥ — unesený; nūnam — vskutku; tat — to; śrutvā — když uslyšel; satvaram — spĕšnĕ; prabhuḥ — Pán; jalam — do vody; āviśya — poté, co vstoupil; tam — jeho, démona; hatvā — poté, co zabil; na apaśyat — nevidĕl; udare — v jeho břiše; arbhakam — chlapce.

Překlad

„Ano, tak to bylo,“ řekl oceán, „unesl ho tento démon.“ Jakmile to Pán Kṛṣṇa uslyšel, vstoupil do oceánu, našel Pañcajanu a zabil ho. Chlapce však v démonovĕ břiše nenašel.

10.45.42-44

Verš

tad-aṅga-prabhavaṁ śaṅkham
ādāya ratham āgamat
tataḥ saṁyamanīṁ nāma
yamasya dayitāṁ purīm

gatvā janārdanaḥ śaṅkhaṁ
pradadhmau sa-halāyudhaḥ
śaṅkha-nirhrādam ākarṇya
prajā-saṁyamano yamaḥ

tayoḥ saparyāṁ mahatīṁ
cakre bhakty-upabṛṁhitām
uvācāvanataḥ kṛṣṇaṁ
sarva-bhūtāśayālayam
līlā-manuṣyayor viṣṇo
yuvayoḥ karavāma kim

Synonyma

tat — his (the demon’s); aṅga — from the body; prabhavam — grown; śaṅkham — the conchshell; ādāya — taking; ratham — to the chariot; āgamat — He returned; tataḥ — then; saṁyamanīm nāma — known as Saṁyamanī; yamasya — of Lord Yamarāja; dayitām — beloved; purīm — to the city; gatvā — going; jana-ardanaḥ — Lord Kṛṣṇa, the abode of all persons; śaṅkham — the conchshell; pradadhmau — blew loudly; sa — accompanied by; hala-āyudhaḥ — Lord Balarāma, whose weapon is a plow; śaṅkha — of the conchshell; nirhrādam — the resounding; ākarṇya — hearing; prajā — of those who take birth; saṁyamanaḥ — the restrainer; yamaḥ — Yamarāja; tayoḥ — of Them; saparyām — worship; mahatīm — elaborate; cakre — performed; bhakti — with devotion; upabṛṁhitām — overflowing; uvāca — he said; avanataḥ — bowing down humbly; kṛṣṇam — to Lord Kṛṣṇa; sarva — of all; bhūta — living beings; āśaya — the minds; ālayam — whose residence; līlā — as Your pastime; manuṣyayoḥ — appearing as human beings; viṣṇo — O Supreme Lord Viṣṇu; yuvayoḥ — for the two of You; karavāma — I should do; kim — what.

Překlad

Lord Janārdana took the conchshell that had grown around the demon’s body and went back to the chariot. Then He proceeded to Saṁyamanī, the beloved capital of Yamarāja, the lord of death. Upon arriving there with Lord Balarāma, He loudly blew His conchshell, and Yamarāja, who keeps the conditioned souls in check, came as soon as he heard the resounding vibration. Yamarāja elaborately worshiped the two Lords with great devotion, and then he addressed Lord Kṛṣṇa, who lives in everyone’s heart: “O Supreme Lord Viṣṇu, what shall I do for You and Lord Balarāma, who are playing the part of ordinary humans?”

Význam

The conchshell the Lord took from Pañcajana, which is called Pāñcajanya, is the same one He sounded at the beginning of the Bhagavad-gītā. According to the ācāryas, Pañcajana had become a demon in a way similar to that of Jaya and Vijaya. In other words, though appearing in the form of a demon, he was actually a devotee of the Lord. The Skanda Purāṇa, Avanti-khaṇḍa, describes the wonderful things that happened when Lord Kṛṣṇa sounded His conchshell:

asipatra-vanaṁ nāma
śīrṇa-patram ajāyata
rauravaṁ nāma narakam
arauravam abhūt tada
abhairavaṁ bhairavākhyaṁ
kumbhī-pākam apācakam

“The hell known as Asipatra-vana lost the sharp, swordlike leaves on its trees, and the hell named Raurava became free of its ruru beasts. The Bhairava hell lost its fearfulness, and all cooking stopped in the Kumbhīpāka hell.”

The Skanda Purāṇa further states:

pāpa-kṣayāt tataḥ sarve
vimuktā nārakā narāḥ
padam avyayam āsādya

“Their sinful reactions eradicated, all the inhabitants of hell attained liberation and approached the spiritual world.”

10.45.45

Verš

śrī-bhagavān uvāca
guru-putram ihānītaṁ
nija-karma-nibandhanam
ānayasva mahā-rāja
mac-chāsana-puraskṛtaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; guru-putram — syna Mého duchovního učitele; iha — sem; ānītam — přivedeného; nija — svými vlastními; karma — reakcemi za minulé činnosti; nibandhanam — spoutaného; ānayasva — prosím přiveď; mahā-rāja — ó velký králi; mat — Mému; śāsana — pokynu; puraḥ-kṛtaḥ — dávající přednost přede vším.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Za své minulé činnosti byl sem k tobĕ přiveden syn Mého duchovního učitele. Ó velký králi, poslechni Můj pokyn a neprodlenĕ Mi vydej toho chlapce zpátky.

10.45.46

Verš

tatheti tenopānītaṁ
guru-putraṁ yadūttamau
dattvā sva-gurave bhūyo
vṛṇīṣveti tam ūcatuḥ

Synonyma

tathā — staň se; iti — poté, co (Yamarāja) toto řekl; tena — jím; upānītam — přivedeného; guru-putram — syna duchovního učitele; yadu-uttamau — nejlepší z Yaduovců, Kṛṣṇa a Balarāma; dattvā — když dali; sva-gurave — svému guruovi; bhūyaḥ — znovu; vṛṇīṣva — prosím zvol si; iti — to; tam — jemu; ūcatuḥ — řekli.

Překlad

Yamarāja pravil: „Staň se,“ a přivedl guruova syna. Poté tito dva nejvznešenĕjší Yaduovci předali chlapce svému duchovnímu mistrovi a řekli mu: „Prosím zvol si další požehnání.“

10.45.47

Verš

śrī-gurur uvāca
samyak sampādito vatsa
bhavadbhyāṁ guru-niṣkrayaḥ
ko nu yuṣmad-vidha-guroḥ
kāmānām avaśiṣyate

Synonyma

śrī-guruḥ uvāca — Jejich duchovní učitel, Sāndīpani Muni, řekl; samyak — zcela; sampāditaḥ — splnĕná; vatsa — můj drahý chlapče; bhavadbhyām — Vámi dvĕma; guru-niṣkrayaḥ — odmĕna svého gurua; kaḥ — jakých; nu — vskutku; yuṣmat-vidha — osob jako Vy; guroḥ — pro duchovního učitele; kāmānām — jeho tužeb; avaśiṣyate — zůstává.

Překlad

Duchovní mistr řekl: Moji drazí chlapci, Vy dva jste zcela splnili povinnost žáka odmĕnit svého duchovního učitele. Jaké další touhy by asi tak mohl guru mít, má-li žáky, jako jste Vy?

10.45.48

Verš

gacchataṁ sva-gṛhaṁ vīrau
kīrtir vām astu pāvanī
chandāṁsy ayāta-yāmāni
bhavantv iha paratra ca

Synonyma

gacchatam — prosím jdĕte; sva-gṛham — do svého domova; vīrau — ó hrdinové; kīrtiḥ — sláva; vām — Vaše; astu — nechť je; pāvanī — očišťující; chandāṁsi — védské hymny; ayāta-yāmāni — vždy čerstvé; bhavantu — nechť jsou; iha — v tomto životĕ; paratra — v příštím životĕ; ca — a.

Překlad

Ó hrdinové, nyní se prosím vraťte domů. Nechť Vaše sláva posvĕcuje svĕt a nechť jsou védské hymny vždy čerstvé ve Vašich myslích, jak v tomto, tak v příštím životĕ.

10.45.49

Verš

guruṇaivam anujñātau
rathenānila-raṁhasā
āyātau sva-puraṁ tāta
parjanya-ninadena vai

Synonyma

guruṇā — svým duchovním mistrem; evam — takto; anujñātau — propuštĕni; rathena — na svém kočáře; anila — jako vítr; raṁhasā — jehož rychlost; āyātau — přijeli; sva — do svého; puram — mĕsta (Mathury); tāta — můj milý (králi Parīkṣite); parjanya — jako mrak; ninadena — jehož hřmot; vai — vskutku.

Překlad

Oba Pánové takto přijali svolení svého gurua k odjezdu a vrátili se do svého mĕsta v kočáře jedoucím rychle jako vítr a rachotícím jako mrak.

10.45.50

Verš

samanandan prajāḥ sarvā
dṛṣṭvā rāma-janārdanau
apaśyantyo bahv ahāni
naṣṭa-labdha-dhanā iva

Synonyma

samanandan — radovali se; prajāḥ — občané; sarvāḥ — všichni; dṛṣṭvā — když spatřili; rāma-janārdanau — Balarāmu a Kṛṣṇu; apaśyantyaḥ — jelikož nevidĕli; bahu — po mnoho; ahāni — dní; naṣṭa — ztracené; labdha — a znovu získané; dhanāḥ — ti, jejichž bohatství; iva — jako.

Překlad

Všichni občané se radovali, když spatřili Kṛṣṇu a Balarāmu, které nevidĕli už mnoho dní. Lidé se cítili přesnĕ jako ti, kdo ztratili své bohatství a pak je zase získali zpĕt.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa zachraňuje syna svého učitele“.

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ ŠESTÁ

Uddhava navštĕvuje Vṛndāvan

10.46.1

Verš

śrī-śuka uvāca
vṛṣṇīnāṁ pravaro mantrī
kṛṣṇasya dayitaḥ sakhā
śiṣyo bṛhaspateḥ sākṣād
uddhavo buddhi-sattamaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; vṛṣṇīnām — Vṛṣṇiovců; pravaraḥ — nejlepší; mantrī — rádce; kṛṣṇasya — Kṛṣṇův; dayitaḥ — milovaný; sakhā — přítel; śiṣyaḥ — žák; bṛhaspateḥ — Bṛhaspatiho, duchovního mistra polobohů; sākṣāt — přímo; uddhavaḥ — Uddhava; buddhi — mající inteligenci; sat-tamaḥ — nejvyšší kvality.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Dokonale inteligentní Uddhava byl nejlepším z rádců vṛṣṇiovské dynastie, milovaným přítelem Pána Śrī Kṛṣṇy a přímým žákem Bṛhaspatiho.

Význam

Ācāryové uvádĕjí různé důvody, proč Pán Kṛṣṇa poslal Uddhavu do Vṛndāvanu. Pán slíbil obyvatelům Vṛndāvanu: āyāsye, „Já se vrátím.“ (Bhāg. 10.39.35) V předchozí kapitole Pán Kṛṣṇa také slíbil Nandovi Mahārājovi: draṣṭum eṣyāmaḥ, „Přijdeme vás navštívit, tebe a matku Yaśodu.“ (Bhāg. 10.45.23) Zároveň nemohl porušit svůj slib Śrī Vasudevovi a matce Devakī, že poté, co tolik let trpĕli, konečnĕ stráví nĕjaký čas s nimi. Proto se Pán rozhodl poslat místo sebe do Vṛndāvanu svého důvĕrného zástupce.

Lze položit otázku: Proč Kṛṣṇa nepozval Nandu a Yaśodu, aby Ho navštívili v Mathuře? Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho, kdyby si Pán opĕtoval láskyplné city s Nandou a Yaśodou na stejném místĕ a ve stejné dobĕ jako s Vasudevou a Devakī, tak by v Jeho zábavách vznikla nemístná situace. Proto Kṛṣṇa nepozval Nandu a Yaśodu, aby s Ním pobývali v Mathuře. Obyvatelé Vṛndāvanu rozumĕli Kṛṣṇovi svým vlastním způsobem a jejich emoce nemohly být v královské atmosféře Mathury patřičnĕ vyjádřené jako obvykle.

Śrī Uddhava je v tomto verši popsán jako buddhi-sattamaḥ, „dokonale inteligentní“, a díky tomu dokázal mistrnĕ utĕšit obyvatele Vṛndāvanu, kteří od Pána Kṛṣṇy cítili silné odloučení. Po svém návratu do Mathury také Uddhava vylíčí všem členům vṛṣṇiovské dynastie neobyčejnou čistou lásku, kterou ve Vṛndāvanu vidĕl. Láska pastevců a gopī ke Kṛṣṇovi opravdu dalece přesahovala vše, co kdy Pánovi ostatní oddaní zažili, a nasloucháním o této lásce všichni Pánovi oddaní posílí svou víru a oddanost.

Pán samotný ve třetím zpĕvu říká: noddhavo 'nv api man-nyūnaḥ  –  „Uddhava se ode Mĕ ani v nejmenším neliší.“ Natolik se Kṛṣṇovi podobal, že byl ideální osobou pro splnĕní Pánovy mise ve Vṛndāvanu. Śrī Hari-vaṁśa uvádí, že Uddhava je ve skutečnosti synem Vasudevova bratra Devabhāgy: uddhavo devabhāgasya mahā-bhāgaḥ suto 'bhavat. Jinak řečeno, je bratrancem Śrī Kṛṣṇy.

10.46.2

Verš

tam āha bhagavān preṣṭhaṁ
bhaktam ekāntinaṁ kvacit
gṛhītvā pāṇinā pāṇiṁ
prapannārti-haro hariḥ

Synonyma

tam — k nĕmu; āha — promluvil; bhagavān — Nejvyšší Pán; preṣṭham — ke svému velice drahému; bhaktam — oddanému; ekāntinam — výlučnému; kvacit — při jedné příležitosti; gṛhītvā — beroucí; pāṇinā — svou rukou; pāṇim — (Uddhavovu) ruku; prapanna — tĕch, kdo se odevzdají; ārti — soužení; haraḥ — jenž odstraňuje; hariḥ — Pán Hari.

Překlad

Nejvyšší Pán Hari, jenž zbavuje soužení všechny, kdo se Mu odevzdají, jednou vzal svého naprosto oddaného, nanejvýš drahého přítele Uddhavu za ruku a takto ho oslovil:

10.46.3

Verš

gacchoddhava vrajaṁ saumya
pitror nau prītim āvaha
gopīnāṁ mad-viyogādhiṁ
mat-sandeśair vimocaya

Synonyma

gaccha — prosím jeď; uddhava — ó Uddhavo; vrajam — do Vraji; saumya — ó laskavý; pitroḥ — rodičům; nau — Mým; prītim — potĕšení; āvaha — přines; gopīnām — gopī; mat — ode Mne; viyoga — způsobené odloučením; ādhim — od mentální bolesti; mat — přinesenými ode Mne; sandeśaiḥ — zprávami; vimocaya — oprosti.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Milý, laskavý Uddhavo, jeď do Vraji a potĕš Naše rodiče. A také ulev gopīm, jež trpí v odloučení ode Mne, tím, že jim předáš Mou zprávu.

10.46.4

Verš

tā man-manaskā mat-prāṇā
mat-arthe tyakta-daihikāḥ
mām eva dayitaṁ preṣṭham
ātmānaṁ manasā gatāḥ
ye tyakta-loka-dharmāś ca
mad-arthe tān bibharmy aham

Synonyma

tāḥ — ony (gopī); mat — pohroužené ve Mnĕ; manaskāḥ — jejich mysli; mat — soustředĕné na Mne; prāṇāḥ — jejich životy; mat-arthe — kvůli Mnĕ; tyakta — opouštĕjící; daihikāḥ — vše na tĕlesné úrovni; mām — Mĕ; eva — pouze; dayitam — svého milence; preṣṭham — nejdražšího; ātmānam — Nejvyšší vlastní já; manasā gatāḥ — pochopily; ye — kdo (gopī či kdokoliv); tyakta — vzdávající se; loka — tohoto svĕta; dharmāḥ — náboženství; ca — a; mat-arthe — kvůli Mnĕ; tān — o nĕ; bibharmi — starám se; aham — Já.

Překlad

Mysli tĕchto gopī jsou vždy pohroužené ve Mnĕ a jejich samotné životy jsou Mi trvale vĕnované. Kvůli Mnĕ opustily vše, co se týká jejich tĕl, vzdaly se bĕžného štĕstí v tomto životĕ a také náboženských povinností, které jsou nezbytné pro takové štĕstí v příštím životĕ. Jen Já jsem jejich nejdražší milenec, přímo jejich Nejvyšší vlastní já. Proto se o nĕ osobnĕ starám za všech okolností.

Význam

Zde Pán vysvĕtluje, proč chce poslat zvláštní zprávu gopīm. Podle vaiṣṇavských ācāryů slovo daihikāḥ, „týkající se tĕla“, označuje manžely, dĕti, domovy a tak dále. Gopī milovaly Kṛṣṇu tak silnĕ, že nedokázaly myslet na nic jiného. Vzhledem k tomu, že se Śrī Kṛṣṇa stará i o bĕžné oddané, zapojené v sādhana-bhakti, praktické oddané službĕ, zajisté se postará o gopī, své nejvznešenĕjší oddané.

10.46.5

Verš

mayi tāḥ preyasāṁ preṣṭhe
dūra-sthe gokula-striyaḥ
smarantyo ’ṅga vimuhyanti
virahautkaṇṭhya-vihvalāḥ

Synonyma

mayi — Mĕ; tāḥ — ony; preyasām — ze všech milovaných vĕcí; preṣṭhe — nejdražšího; dūra-sthe — nacházejícího se daleko; gokula-striyaḥ — ženy z Gokuly; smarantyaḥ — vzpomínající na; aṅga — milý (Uddhavo); vimuhyanti — jsou zmatené; viraha — z odloučení; autkaṇṭhya — úzkostí; vihvalāḥ — přemožené.

Překlad

Můj milý Uddhavo, pro tyto ženy z Gokuly jsem tím, co mají ze všeho nejradĕji. Když tedy na Mĕ, který jsem tak daleko, vzpomínají, přemáhá je úzkost z odloučení.

Význam

Vše, co je nám drahé, si chceme přivlastnit. V konečném smyslu je nejdražším objektem samotná naše duše, neboli naše vlastní já. Tak se vĕci v příznivém vztahu k našemu já také stávají drahými a snažíme se je vlastnit. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho je mezi nesčetnými milióny takto drahých vĕcí Śrī Kṛṣṇa tou nejdražší, dokonce dražší než vlastní já. Gopī si tuto skutečnost uvĕdomovaly, a tak byly kvůli silné lásce k Pánu zmatené odloučením od Nĕho. Nejradĕji by se vzdaly svých životů, ale Pánova transcendentální energie je udržovala naživu.

10.46.6

Verš

dhārayanty ati-kṛcchreṇa
prāyaḥ prāṇān kathañcana
pratyāgamana-sandeśair
ballavyo me mad-ātmikāḥ

Synonyma

dhārayanti — drží se; ati-kṛcchreṇa — s velkými potížemi; prāyaḥ — stĕží; prāṇān — svých životů; kathañcana — nĕjak; prati-āgamana — o návratu; sandeśaiḥ — sliby; ballavyaḥ — ženy pastevců; me — Mé; mat-ātmikāḥ — které jsou Mi plnĕ odevzdané.

Překlad

Jen proto, že jsem slíbil se k nim vrátit, se Mé plnĕ oddané přítelkynĕ pasačky snaží tak či onak udržet při životĕ.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že ačkoliv byly gopī z Vṛndāvanu zdánlivĕ vdané, jejich manželé nemĕli s jejich nesmírnĕ přitažlivými vlastnostmi  –  podobou, chutí, vůní, zvukem, dotekem a tak dále  –  vůbec žádný kontakt. Jejich muži se pouze domnívali: „To jsou naše manželky.“ Jinak řečeno, působením duchovní energie Pána Kṛṣṇy gopī existovaly výhradnĕ pro Jeho potĕšení a Kṛṣṇa je miloval v náladĕ milence. Gopī byly ve skutečnosti projevy Kṛṣṇovy vnitřní povahy, Jeho nejvyšší energie blaženosti, a na duchovní úrovni přitahovaly Pána svou čistou láskou.

Nanda Mahārāja a matka Yaśodā, rodiče Pána Kṛṣṇy ve Vṛndāvanu, rovnĕž dosáhli velmi vznešeného stavu lásky ke Kṛṣṇovi a stĕží se v Jeho nepřítomnosti udržovali naživu. I jim tedy mĕl Uddhava vĕnovat zvláštní pozornost.

10.46.7

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ukta uddhavo rājan
sandeśaṁ bhartur ādṛtaḥ
ādāya ratham āruhya
prayayau nanda-gokulam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; uktaḥ — oslovený; uddhavaḥ — Uddhava; rājan — ó králi (Parīkṣite); sandeśam — zprávu; bhartuḥ — svého pána; ādṛtaḥ — uctivĕ; ādāya — poté, co vzal; ratham — do svého kočáru; āruhya — poté, co usedl; prayayau — odjel; nanda-gokulam — do vesnice pastevců Nandy Mahārāje.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, takto oslovený Uddhava uctivĕ přijal zprávu svého pána, usedl do svého kočáru a vyrazil do Nanda-gokuly.

10.46.8

Verš

prāpto nanda-vrajaṁ śrīmān
nimlocati vibhāvasau
channa-yānaḥ praviśatāṁ
paśūnāṁ khura-reṇubhiḥ

Synonyma

prāptaḥ — jenž dorazil; nanda-vrajam — na pastviny Nandy Mahārāje; śrīmān — požehnaný (Uddhava); nimlocati — když zapadalo; vibhāvasau — slunce; channa — neviditelný; yānaḥ — jehož průjezd; praviśatām — která vstupovala; paśūnām — zvířat; khura — kopyt; reṇubhiḥ — díky prachu.

Překlad

Požehnaný Uddhava dorazil na pastviny Nandy Mahārāje, právĕ když zapadalo slunce, a jelikož vracející se krávy a ostatní zvířata vířila svými kopyty prach, jeho kočár projel bez povšimnutí.

10.46.9-13

Verš

vāsitārthe ’bhiyudhyadbhir
nāditaṁ śuśmibhir vṛṣaiḥ
dhāvantībhiś ca vāsrābhir
udho-bhāraiḥ sva-vatsakān

itas tato vilaṅghadbhir
go-vatsair maṇḍitaṁ sitaiḥ
go-doha-śabdābhiravaṁ
veṇūnāṁ niḥsvanena ca

gāyantībhiś ca karmāṇi
śubhāni bala-kṛṣṇayoḥ
sv-alaṅkṛtābhir gopībhir
gopaiś ca su-virājitam

agny-arkātithi-go-vipra-
pitṛ-devārcanānvitaiḥ
dhūpa-dīpaiś ca mālyaiś ca
gopāvāsair mano-ramam

sarvataḥ puṣpita-vanaṁ
dvijāli-kula-nāditam
haṁsa-kāraṇḍavākīrṇaiḥ
padma-ṣaṇḍaiś ca maṇḍitam

Synonyma

vāsita — plodným (krávám); arthe — kvůli; abhiyudhyadbhiḥ — kteří spolu bojovali; nāditam — znĕjící; śuśmibhiḥ — pohlavnĕ vzrušenými; vṛṣaiḥ — býky; dhāvantībhiḥ — pobíhajícími; ca — a; vāsrābhiḥ — krávami; udhaḥ — vemeny; bhāraiḥ — obtĕžkanými; sva — za svými; vatsakān — telaty; itaḥ tataḥ — sem a tam; vilaṅghadbhiḥ — poskakujícími; go-vatsaiḥ — telaty; maṇḍitam — ozdobené; sitaiḥ — bílými; go-doha — dojení krav; śabda — zvuky; abhiravam — znĕjící; veṇūnām — fléten; niḥsvanena — hlasitými; ca — a; gāyantībhiḥ — kteří zpívali; ca — a; karmāṇi — o činech; śubhāni — příznivých; bala-kṛṣṇayoḥ — Balarāmy a Kṛṣṇy; su — krásnĕ; alaṅkṛtābhiḥ — ozdobenými; gopībhiḥ — ženami pastevců; gopaiḥ — pastevci; ca — a; su-virājitam — zářící; agni — obĕtního ohnĕ; arka — slunce; atithi — hostů; go — krav; vipra — brāhmaṇů; pitṛ — předků; deva — a polobohů; arcana — uctíváním; anvitaiḥ — plným; dhūpa — vonnými tyčinkami; dīpaiḥ — lampami; ca — a; mālyaiḥ — kvĕtinovými girlandami; ca — také; gopa-āvāsaiḥ — díky domům pastevců; manaḥ-ramam — velmi přitažlivé; sarvataḥ — na všech stranách; puṣpita — kvetoucím; vanam — lesem; dvija — ptáků; ali — a včel; kula — roji; nāditam — znĕjící; haṁsa — labutĕmi; kāraṇḍava — a určitým druhem kachen; ākīrṇaiḥ — naplnĕnými; padma-ṣaṇḍaiḥ — lotosovými loubími; ca — a; maṇḍitam — zkrášlené.

Překlad

Gokula znĕla na všech stranách hlasy býků v říji, kteří spolu bojovali o plodné krávy, bučením krav, které se snažily, obtĕžkané svými vemeny, dohonit svá telata, zvukem dojení a bílých telat poskakujících sem a tam, hlasitou hrou na flétnu a zpĕvem o všepříznivých činech Kṛṣṇy a Balarāmy z hrdel pastevců a jejich žen, kteří vesnici rozzářili svými skvostnĕ ozdobenými odĕvy. Domy pastevců v Gokule, se svým hojným náčiním pro uctívání obĕtního ohnĕ, slunce, nečekaných hostů, krav, brāhmaṇů, předků a polobohů, působily naprosto okouzlujícím dojmem. Na všech stranách se rozprostíral kvetoucí les znĕjící hejny ptáků a roji včel a zkrášlený jezery plnými labutí, kachen kāraṇḍava a lotosových loubí.

Význam

I když byla Gokula pohroužená v zármutku kvůli odloučení od Pána Kṛṣṇy, Pán expandoval svou vnitřní energii, aby tento konkrétní projev Vraji zahalil a dovolil Uddhavovi spatřit bĕžný ruch a radost ve Vraji při západu slunce.

10.46.14

Verš

tam āgataṁ samāgamya
kṛṣṇasyānucaraṁ priyam
nandaḥ prītaḥ pariṣvajya
vāsudeva-dhiyārcayat

Synonyma

tam — jeho (Uddhavu); āgatam — jenž přijel; samāgamya — vycházející vstříc; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; anucaram — následovníka; priyam — drahého; nandaḥ — Nanda Mahārāja; prītaḥ — šťastný; pariṣvajya — poté, co obejmul; vāsudeva-dhiyā — myslící na Pána Vāsudevu; ārcayat — uctíval.

Překlad

Jakmile Uddhava přijel k domu Nandy Mahārāje, Nanda mu vyšel vstříc, aby se s ním setkal. Král pastevců ho s velkým štĕstím objal a uctíval ho jako nĕkoho, kdo se neliší od Pána Vāsudevy.

Význam

Uddhava vypadal přesnĕ jako Nandův syn Kṛṣṇa a přinášel potĕšení každému, kdo ho spatřil. Ačkoliv byl tedy Nanda pohroužený v myšlenkách na odloučení od Kṛṣṇy, když uvidĕl Uddhavu, jak se blíží k jeho domu, uvĕdomil si vnĕjší události a dychtivĕ vyšel ven, aby svého vznešeného návštĕvníka obejmul.

10.46.15

Verš

bhojitaṁ paramānnena
saṁviṣṭaṁ kaśipau sukham
gata-śramaṁ paryapṛcchat
pāda-saṁvāhanādibhiḥ

Synonyma

bhojitam — nakrmil; parama-annena — prvotřídním jídlem; saṁviṣṭam — usadil; kaśipau — na pĕkné lůžko; sukham — pohodlnĕ; gata — zbavil; śramam — únavy; paryapṛcchat — zeptal se; pāda — jeho nohou; saṁvāhana — masírováním; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

Poté, co se Uddhava najedl prvotřídního jídla, byl pohodlnĕ usazen na lůžko a zbaven únavy masírováním nohou a dalšími způsoby, Nanda se ho takto otázal:

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī zmiňuje, že Nanda nechal služebníka masírovat Uddhavovi nohy, neboť Uddhava byl Nandův synovec.

10.46.16

Verš

kaccid aṅga mahā-bhāga
sakhā naḥ śūra-nandanaḥ
āste kuśaly apatyādyair
yukto muktaḥ suhṛd-vrataḥ

Synonyma

kaccit — zda; aṅga — můj drahý; mahā-bhāga — ó nanejvýš požehnaný; sakhā — příteli; naḥ — náš; śūra-nandanaḥ — syn krále Śūry (Vasudeva); āste — žije; kuśalī — dobře; apatya-ādyaiḥ — se svými dĕtmi a tak dále; yuktaḥ — jenž se shledal; muktaḥ — osvobozený; suhṛt — svým přátelům; vrataḥ — který je oddaný.

Překlad

(Nanda Mahārāja řekl:) Můj drahý, který jsi tak požehnaný, daří se dobře synovi Śūry, když je teď svobodný a shledal se se svými dĕtmi a dalšími příbuznými?

10.46.17

Verš

diṣṭyā kaṁso hataḥ pāpaḥ
sānugaḥ svena pāpmanā
sādhūnāṁ dharma-śīlānāṁ
yadūnāṁ dveṣṭi yaḥ sadā

Synonyma

diṣṭyā — díky štĕstí; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; hataḥ — byl zabit; pāpaḥ — hříšný; sa — spolu se; anugaḥ — svými následovníky (bratry); svena — kvůli vlastní; pāpmanā — hříšnosti; sādhūnām — svaté; dharma-śīlānām — vždy čestné ve svém chování; yadūnām — Yaduovce; dveṣṭi — nenávidĕl; yaḥ — jenž; sadā — vždy.

Překlad

Naštĕstí byl hříšný Kaṁsa za své hříchy zabit, i se všemi svými bratry. Vždy jen nenávidĕl svaté a čestné Yaduovce.

10.46.18

Verš

api smarati naḥ kṛṣṇo
mātaraṁ suhṛdaḥ sakhīn
gopān vrajaṁ cātma-nāthaṁ
gāvo vṛndāvanaṁ girim

Synonyma

api — možná; smarati — vzpomíná; naḥ — na nás; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; mātaram — svou matku; suhṛdaḥ — své dobrodince; sakhīn — a drahé přátele; gopān — pastevce; vrajam — vesnici Vraju; ca — a; ātma — sám; nātham — jejichž pán; gāvaḥ — krávy; vṛndāvanam — les Vṛndāvan; girim — kopec Govardhan.

Překlad

Vzpomíná Kṛṣṇa na nás? Vzpomíná na svou matku, přátele a dobrodince? Na pastevce a jejich vesnici Vraju, které je pánem? Vzpomíná na krávy, les Vṛndāvan a kopec Govardhan?

10.46.19

Verš

apy āyāsyati govindaḥ
sva-janān sakṛd īkṣitum
tarhi drakṣyāma tad-vaktraṁ
su-nasaṁ su-smitekṣaṇam

Synonyma

api — zda; āyāsyati — vrátí se; govindaḥ — Kṛṣṇa; sva-janān — své příbuzné; sakṛt — jednou; īkṣitum — naštívit; tarhi — tehdy; drakṣyāma — budeme moci hledĕt na; tat — Jeho; vaktram — tvář; su-nasam — s krásným nosem; su — krásným; smita — úsmĕvem; īkṣaṇam — a očima.

Překlad

Vrátí se Govinda alespoň jednou navštívit svou rodinu? Pokud ano, budeme moci hledĕt na Jeho krásnou tvář s jejíma krásnýma očima, nosem a úsmĕvem.

Význam

Když se nyní stal Kṛṣṇa princem ve velkém mĕstĕ Mathuře, Nanda ztratil poslední nadĕji, že se vrátí žít v prosté pastevecké vesnici Vṛndāvanu. Přesto však ve své beznadĕji doufal, že Kṛṣṇa přijede alespoň jednou zpátky navštívit prosté pastevce, kteří Ho od narození vychovávali.

10.46.20

Verš

dāvāgner vāta-varṣāc ca
vṛṣa-sarpāc ca rakṣitāḥ
duratyayebhyo mṛtyubhyaḥ
kṛṣṇena su-mahātmanā

Synonyma

dāva-agneḥ — před lesním požárem; vāta — před vĕtrem; varṣāt — a deštĕm; ca — také; vṛṣa — před býkem; sarpāt — před hadem; ca — a; rakṣitāḥ — ochránĕni; duratyayebhyaḥ — nepřekonatelnými; mṛtyubhyaḥ — před smrtelnými nebezpečími; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; su-mahā-ātmanā — převelikou duší.

Překlad

Byli jsme zachránĕni před lesním požárem, vĕtrem a deštĕm, býčím a hadím démonem  –  před všemi tĕmito nepřekonatelnými, smrtelnými druhy nebezpečí  –  pokaždé tou převelikou duší, Kṛṣṇou.

10.46.21

Verš

smaratāṁ kṛṣṇa-vīryāṇi
līlāpāṅga-nirīkṣitam
hasitaṁ bhāṣitaṁ cāṅga
sarvā naḥ śithilāḥ kriyāḥ

Synonyma

smaratām — kteří vzpomínáme; kṛṣṇa-vīryāṇi — na Kṛṣṇovy statečné činy; līlā — hravými; apāṅga — pohledy koutky očí; nirīkṣitam — Jeho pohledy; hasitam — usmívající se; bhāṣitam — řeč; ca — a; aṅga — můj milý (Uddhavo); sarvāḥ — všechny; naḥ — pro nás; śithilāḥ — oslabené; kriyāḥ — hmotné činnosti.

Překlad

Když vzpomínáme na úžasné činy, které Kṛṣṇa vykonával, na Jeho hravé pohledy vysílané koutky očí, na Jeho úsmĕvy a slova, ó Uddhavo, zapomínáme na všechny své hmotné činnosti.

10.46.22

Verš

saric-chaila-vanoddeśān
mukunda-pada-bhūṣitān
ākrīḍān īkṣyamāṇānāṁ
mano yāti tad-ātmatām

Synonyma

sarit — řeky; śaila — kopce; vana — lesů; uddeśān — a různé části; mukunda — Kṛṣṇy; pada — nohama; bhūṣitān — ozdobené; ākrīḍān — místa Jeho her; īkṣyamāṇānām — pro ty, kdo vidí; manaḥ — mysl; yāti — dosáhne; tat-ātmatām — naprostého pohroužení v Nĕm.

Překlad

Když vidíme místa, kde si Mukunda užíval svých rozmarných zábav  –  řeky, kopce a lesy, které ozdobil svýma nohama  –  naše mysli se zcela pohrouží do Nĕho.

10.46.23

Verš

manye kṛṣṇaṁ ca rāmaṁ ca
prāptāv iha surottamau
surāṇāṁ mahad-arthāya
gargasya vacanaṁ yathā

Synonyma

manye — myslím si; kṛṣṇam — Kṛṣṇa; ca — a; rāmam — Balarāma; ca — a; prāptau — získaní; iha — na této planetĕ; sura — polobohů; uttamau — dva z nejvznešenĕjších; surāṇām — polobohů; mahat — velkému; arthāya — kvůli zámĕru; gargasya — mudrce Gargy; vacanam — výrok; yathā — jako.

Překlad

Podle mého názoru musí Kṛṣṇa a Balarāma být dva vznešení polobozi, kteří přišli na tuto planetu splnit nĕjakou velkou misi polobohů. Tak to předpovĕdĕl Garga Ṛṣi.

10.46.24

Verš

kaṁsaṁ nāgāyuta-prāṇaṁ
mallau gaja-patiṁ yathā
avadhiṣṭāṁ līlayaiva
paśūn iva mṛgādhipaḥ

Synonyma

kaṁsam — Kaṁsu; nāga — slonů; ayuta — deset tisíc; prāṇam — jehož životní síla; mallau — dva zápasníky (Cāṇūru a Muṣṭiku); gaja-patim — krále slonů (Kuvalayāpīḍu); yathā — protože; avadhiṣṭām — Oni dva zabili; līlayā — jako kdyby to byla hra; eva — snadno; paśūn — zvířata; iva — jako; mṛga-adhipaḥ — lev, král zvířat.

Překlad

Kṛṣṇa a Balarāma ostatnĕ zabili Kaṁsu, který byl silný jako deset tisíc slonů, jakož i zápasníky Cāṇūru a Muṣṭiku a slona Kuvalayāpīḍu. Všechny je zabili hravĕ, stejnĕ snadno, jako lev sprovodí ze svĕta malá zvířata.

Význam

Zde chce Nanda říci: „Nejenže Garga Muni prohlásil, že tito chlapci jsou božští, ale podívej se, co vykonali! Každý o tom mluví.“

10.46.25

Verš

tāla-trayaṁ mahā-sāraṁ
dhanur yaṣṭim ivebha-rāṭ
babhañjaikena hastena
saptāham adadhād girim

Synonyma

tāla-trayam — dlouhý jako tři palmy; mahā-sāram — nesmírnĕ pevný; dhanuḥ — luk; yaṣṭim — klacek; iva — jako; ibha-rāṭ — královský slon; babhañja — zlomil; ekena — jednou; hastena — rukou; sapta-aham — sedm dní; adadhāt — držel; girim — horu.

Překlad

Tak snadno, jako když královský slon zlomí klacek, zlomil Kṛṣṇa mocný, obrovský luk tři tāly dlouhý. Také po sedm dní držel nad hlavou jen jednou rukou horu.

Význam

Podle Ācāryi Viśvanāthy má tāla („palma“) rozmĕr asi šedesát hast, neboli třicet metrů. Velký luk, který Kṛṣṇa zlomil, byl tedy devadesát metrů dlouhý.

10.46.26

Verš

pralambo dhenuko ’riṣṭas
tṛṇāvarto bakādayaḥ
daityāḥ surāsura-jito
hatā yeneha līlayā

Synonyma

pralambaḥ dhenukaḥ ariṣṭaḥ — Pralamba, Dhenuka a Ariṣṭa; tṛṇāvartaḥ — Tṛṇāvarta; baka-ādayaḥ — Baka a ostatní; daityāḥ — démoni; sura-asura — polobohy i démony; jitaḥ — kteří porazili; hatāḥ — zabiti; yena — kým; iha — zde (ve Vṛndāvanu); līlayā — snadno.

Překlad

Zde ve Vṛndāvanu Kṛṣṇa a Balarāma snadno zahubili démony, jako byl Pralamba, Dhenuka, Arista, Tṛṇāvarta a Baka, kteří sami porazili polobohy i ostatní démony.

10.46.27

Verš

śrī-śuka uvāca
iti saṁsmṛtya saṁsmṛtya
nandaḥ kṛṣṇānurakta-dhīḥ
aty-utkaṇṭho ’bhavat tūṣṇīṁ
prema-prasara-vihvalaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; saṁsmṛtya saṁsmṛtya — intenzívnĕ a opakovanĕ vzpomínající; nandaḥ — Nanda Mahārāja; kṛṣṇa — ke Kṛṣṇovi; anurakta — zcela připoutaná; dhīḥ — jehož mysl; ati — nesmírnĕ; utkaṇṭhaḥ — úzkostný; abhavat — stal se; tūṣṇīm — tichý; prema — své čisté lásky; prasara — silou; vihvalaḥ — přemožený.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Nanda Mahārāja, jehož mysl byla zcela připoutaná k Pánu, takto intenzívnĕ znovu a znovu vzpomínal na Kṛṣṇu, až pocítil nesmírnou úzkost a přemožen silou své lásky se odmlčel.

10.46.28

Verš

yaśodā varṇyamānāni
putrasya caritāni ca
śṛṇvanty aśrūṇy avāsrākṣīt
sneha-snuta-payodharā

Synonyma

yaśodā — matka Yaśodā; varṇyamānāni — popisované; putrasya — syna; caritāni — činnosti; ca — a; śṛṇvantī — když slyšela; aśrūṇi — slzy; avāsrākṣīt — ronila; sneha — z lásky; snuta — zvlhlá; payodharā — ňadra.

Překlad

Když matka Yaśodā slyšela popisy činností svého syna, ronila slzy a z ňader jí samou láskou vytékalo mléko.

Význam

Od toho dne, kdy Kṛṣṇa odjel do Mathury, nevidĕla matka Yaśodā nic než tvář svého syna, přestože jí radily a utĕšovaly stovky mužů a žen. Přede všemi ostatními mĕla oči zavřené a stále jen plakala. Uddhavu tedy nepoznávala, nemohla se k nĕmu chovat s rodičovskou náklonností, klást mu otázky ani mu předat zprávu pro svého syna. Byla pouze zaplavená láskou ke Kṛṣṇovi.

10.46.29

Verš

tayor itthaṁ bhagavati
kṛṣṇe nanda-yaśodayoḥ
vīkṣyānurāgaṁ paramaṁ
nandam āhoddhavo mudā

Synonyma

tayoḥ — jich dvou; ittham — tuto; bhagavati — k Nejvyšší Osobnosti Božství; kṛṣṇe — Pánu Kṛṣṇovi; nanda-yaśodayoḥ — Nandy a Yaśody; vīkṣya — jasnĕ vidící; anurāgam — láskyplnou připoutanost; paramam — svrchovanou; nandam — k Nandovi; āha — promluvil; uddhavaḥ — Uddhava; mudā — s radostí.

Překlad

Uddhava potom radostnĕ oslovil Nandu Mahārāje, když jasnĕ vidĕl jeho a Yaśodinu nade vše svrchovanou láskyplnou připoutanost ke Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství.

Význam

Kdyby Uddhava vidĕl Nandu a Yaśodu opravdu trpĕt, nereagoval by s radostí. Ve skutečnosti jsou však všechny emoce na duchovní úrovni transcendentální blažeností. Takzvaná muka čistých oddaných jsou jen jinou podobou láskyplné extáze. Uddhava to jasnĕ vidí, a proto promluvil následovnĕ.

10.46.30

Verš

śrī-uddhava uvāca
yuvāṁ ślāghyatamau nūnaṁ
dehinām iha māna-da
nārāyaṇe ’khila-gurau
yat kṛtā matir īdṛśī

Synonyma

śrī-uddhavaḥ uvāca — Śrī Uddhava pravil; yuvām — vy dva; ślāghyatamau — nejchvályhodnĕjší; nūnam — zajisté; dehinām — ze vtĕlených živých bytostí; iha — na tomto svĕtĕ; māna-da — ó ctihodný; nārāyaṇe — vůči Nejvyššímu Pánu Nārāyaṇovi; akhila-gurau — duchovnímu mistru všech; yat — protože; kṛtā — vytvořená; matiḥ — mentalita; īdṛśī — jako tato.

Překlad

Śrī Uddhava pravil: Ó ctihodný Nando, ty a matka Yaśodā jste ty nejchvályhodnĕjší osoby na celém svĕtĕ, když jste vyvinuli tak láskyplný vztah k Pánu Nārāyaṇovi, duchovnímu mistru všech živých bytostí.

Význam

Uddhava zde mluví o Kṛṣṇovi jako o Pánu Nārāyaṇovi, protože pochopil Nandovu náladu vyjádřenou jeho výrokem manye kṛṣṇaṁ ca rāmaṁ ca prāptāv iha surottamau („Myslím si, že Kṛṣṇa a Rāma musí být dva vznešení polobozi“).

10.46.31

Verš

etau hi viśvasya ca bīja-yonī
rāmo mukundaḥ puruṣaḥ pradhānam
anvīya bhūteṣu vilakṣaṇasya
jñānasya ceśāta imau purāṇau

Synonyma

etau — tito dva; hi — vskutku; viśvasya — vesmíru; ca — a; bīja — semeno; yonī — a lůno; rāmaḥ — Pán Balarāma; mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; puruṣaḥ — tvořící Pán; pradhānam — Jeho tvořivá energie; anvīya — vstupující; bhūteṣu — do všech živých bytostí; vilakṣaṇasya — zmatených nebo vnímajících; jñānasya — poznání; ca — a; īśāte — ovládají; imau — Oni; purāṇau — prvotní.

Překlad

Tito dva Pánové, Mukunda a Balarāma, jsou oba semeno i lůno vesmíru, stvořitel i Jeho tvořivá energie. Vstupují do srdcí živých bytostí a ovládají jejich podmínĕné vĕdomí. Jsou prvotní Nejvyšší.

Význam

Slovo vilakṣaṇa znamená buď „zřetelnĕ vnímající“, nebo „zmatený“, podle toho, jak je v kontextu chápána předpona vi-. V případĕ osvícených duší vilakṣaṇa znamená „vnímající pravý rozdíl mezi tĕlem a duší“, a takto Pán Kṛṣṇa, jak vyjadřuje slovo īśāte, řídí duchovnĕ se rozvíjející duši. Druhý význam vilakṣaṇa  –  „zmatený “ nebo „spletený“  –  se jasnĕ týká tĕch, kdo nepochopili rozdíl mezi duší a tĕlem nebo rozdíl mezi individuální duší a Nejvyšší Duší. Tyto zmatené živé bytosti se nevracejí domů, zpátky k Bohu, do vĕčného duchovního svĕta, ale dosahují dočasných cílů podle zákonů přírody.

Z veškeré vaiṣṇavské literatury vyplývá, že Śrī Rāma, Balarāma, zde doprovázející Pána Kṛṣṇu, se od Nĕho neliší, neboť je Jeho úplnou expanzí. Pán je jediný, ale přesto se expanduje, a tudíž Pán Balarāma nijak nenarušuje princip monoteismu.

10.46.32-33

Verš

yasmin janaḥ prāṇa-viyoga-kāle
kṣanaṁ samāveśya mano ’viśuddham
nirhṛtya karmāśayam āśu yāti
parāṁ gatiṁ brahma-mayo ’rka-varṇaḥ

tasmin bhavantāv akhilātma-hetau
nārāyaṇe kāraṇa-martya-mūrtau
bhāvaṁ vidhattāṁ nitarāṁ mahātman
kiṁ vāvaśiṣṭaṁ yuvayoḥ su-kṛtyam

Synonyma

yasmin — do nĕhož; janaḥ — kdokoliv; prāṇa — od svého životního vzduchu; viyoga — odloučení; kāle — v dobĕ; kṣaṇam — na okamžik; samāveśya — když pohrouží; manaḥ — svou mysl; aviśuddham — nečistou; nirhṛtya — poté, co zničí; karma — reakcí za hmotné činnosti; āśayam — všechny stopy; āśu — ihned; yāti — jde; parām — do nejvyššího; gatim — místa určení; brahma-mayaḥ — v čistĕ duchovní podobĕ; arka — jako slunce; varṇaḥ — jehož barva; tasmin — Jemu; bhavantau — vy, ušlechtilí; akhila — všech; ātma — Nejvyšší Duše; hetau — a důvod existence; nārāyaṇe — Pán Nārāyaṇa; kāraṇa — příčina všeho; martya — lidské; mūrtau — v podobĕ; bhāvam — čistou lásku; vidhattām — dal; nitarām — nesmírnĕ; mahā-ātman — dokonale úplnému; kim vā — co potom; avaśiṣṭam — zbývající; yuvayoḥ — pro vás; su-kṛtyam — vyžadovaná zbožná činnost.

Překlad

Kdokoliv, dokonce i osoba v nečistém stavu, jež do Nĕho byť jen na okamžik pohrouží svou mysl v dobĕ smrti, spálí všechy stopy hříšných reakcí a ihned dosáhne nejvyššího transcendentálního cíle v čisté, duchovní podobĕ, zářivé jako slunce. Vy dva jste vykonávali výjimečnou láskyplnou službu pro Pána Nārāyaṇa, Nadduši všeho a příčinu veškeré existence, tu velkou duši, která, přestože je původní příčinou všeho, má tĕlo podobné lidskému. Jaké zbožné činy by od vás ještĕ mohl kdo vyžadovat?

10.46.34

Verš

āgamiṣyaty adīrgheṇa
kālena vrajam acyutaḥ
priyaṁ vidhāsyate pitror
bhagavān sātvatāṁ patiḥ

Synonyma

āgamiṣyati — vrátí se; adīrgheṇa — nedlouhou; kālena — za dobu; vrajam — do Vraji; acyutaḥ — Kṛṣṇa, neklesající Pán; priyam — potĕšení; vidhāsyate — dá; pitroḥ — svým rodičům; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvatām — oddaných; patiḥ — vládce a ochránce.

Překlad

Neklesající Kṛṣṇa, Pán oddaných, se brzy vrátí do Vraji, aby potĕšil své rodiče.

Význam

Zde Uddhava začíná předávat poselství Pána Kṛṣṇy.

10.46.35

Verš

hatvā kaṁsaṁ raṅga-madhye
pratīpaṁ sarva-sātvatām
yad āha vaḥ samāgatya
kṛṣṇaḥ satyaṁ karoti tat

Synonyma

hatvā — poté, co zabil; kaṁsam — Kaṁsu; raṅga — arénĕ; madhye — v; pratīpam — nepřítele; sarva-sātvatām — všech Yaduovců; yat — co; āha — řekl; vaḥ — vám; samāgatya — tím, že se vrátí; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; satyam — pravdivé; karoti — učiní; tat — to.

Překlad

Poté, co v zápasnické arénĕ zabil Kaṁsu, nepřítele všech Yaduovců, nyní Kṛṣṇa zajisté splní svůj slib, který vám dal, že se vrátí.

10.46.36

Verš

mā khidyataṁ mahā-bhāgau
drakṣyathaḥ kṛṣṇam antike
antar hṛdi sa bhūtānām
āste jyotir ivaidhasi

Synonyma

mā khidyatam — prosím nenaříkejte; mahā-bhāgau — ó nanejvýš požehnaní; drakṣyathaḥ — uvidíte; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; antike — v blízké budoucnosti; antaḥ — v; hṛdi — srdcích; saḥ — On; bhūtānām — všech živých bytostí; āste — je přítomný; jyotiḥ — oheň; iva — jako; edhasi — v palivovém dříví.

Překlad

Ó nanejvýš požehnaní, nenaříkejte. Už brzy Kṛṣṇu znovu uvidíte. Je přítomný v srdcích všech živých bytostí, tak jako oheň spící ve dřevĕ.

Význam

Uddhava pochopil, že Nanda a Yaśodā jsou velmi nedočkaví, aby spatřili Kṛṣṇu, a tak je ujistil, že Śrī Kṛṣṇa brzy přijde.

10.46.37

Verš

na hy asyāsti priyaḥ kaścin
nāpriyo vāsty amāninaḥ
nottamo nādhamo vāpi
sa-mānasyāsamo ’pi vā

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; asya — pro Nĕho; asti — je; priyaḥ — drahý; kaścit — kdokoliv; na — ne; apriyaḥ — nikoliv drahý; vā — nebo; asti — je; amāninaḥ — jenž je prostý touhy po úctĕ; na — ne; uttamaḥ — vyšší; na — ne; adhamaḥ — nižší; vā — nebo; api — také; samānasya — pro Nĕho, jenž má veškerou úctu k ostatním; āsamaḥ — zcela obyčejný; api — také; vā — nebo.

Překlad

Nikdo pro Nĕho není zvlášť drahý nebo opovrženíhodný, vyšší nebo nižší, a přesto není k nikomu lhostejný. Je prostý všech tužeb po úctĕ, a přesto prokazuje úctu všem ostatním.

10.46.38

Verš

na mātā na pitā tasya
na bhāryā na sutādayaḥ
nātmīyo na paraś cāpi
na deho janma eva ca

Synonyma

na — není; mātā — matka; na — ne; pitā — otec; tasya — pro Nĕho; na — ne; bhāryā — manželka; na — ne; suta-ādayaḥ — dĕti a tak dále; na — nikdo; ātmīyaḥ — spříznĕný s Ním; na — ani; paraḥ — cizinec; ca api — také; na — ne; dehaḥ — tĕlo; janma — narození; eva — ani; ca — a.

Překlad

Nemá matku, otce, manželku, dĕti ani jiné příbuzné. Nikdo s Ním není spříznĕný, a přesto Mu není nikdo cizí. Nemá hmotné tĕlo ani se nerodí.

10.46.39

Verš

na cāsya karma vā loke
sad-asan-miśra-yoniṣu
krīḍārthaṁ so ’pi sādhūnāṁ
paritrāṇāya kalpate

Synonyma

na — není; ca — a; asya — pro Nĕho; karma — práce; vā — nebo; loke — v tomto svĕtĕ; sat — čistých; asat — nečistých; miśra — nebo smíšených; yoniṣu — v lůnech či druzích; krīḍā — hře; artham — kvůli; saḥ — On; api — také; sādhūnām — svých svatých oddaných; paritrāṇāya — kvůli zachraňování; kalpate — zjevuje se.

Překlad

V tomto svĕtĕ nemá žádnou práci, která by Ho zavazovala se rodit v čistých, nečistých nebo smíšených druzích života. Přesto se zjevuje, aby se tĕšil ze svých zábav a osvobozoval své svaté oddané.

10.46.40

Verš

sattvaṁ rajas tama iti
bhajate nirguṇo guṇān
krīḍann atīto ’pi guṇaiḥ
sṛjaty avan hanty ajaḥ

Synonyma

sattvam — dobro; rajaḥ — vášeň; tamaḥ — a nevĕdomost; iti — takto nazvané; bhajate — přijímá; nirguṇaḥ — nad hmotnými kvalitami; guṇān — kvality; krīḍan — hrající si; atītaḥ — transcendentální; api — ačkoliv; guṇaiḥ — za použití kvalit; sṛjati — tvoří; avati — udržuje; hanti — a ničí; ajaḥ — nezrozený Pán.

Překlad

Ačkoliv je transcendentální Pán nad třemi kvalitami hmotné přírody  –  dobrem, vášní a nevĕdomostí  –  bere jako svou hru to, že se s nimi sdružuje. Tak používá nezrozený Nejvyšší Pán hmotné kvality, aby tvořil, udržoval a ničil.

Význam

Brahma-sūtra (2.1.33) uvádí: loka-vat līlā-kaivalyam: „Pán koná své duchovní zábavy, jako kdyby byl obyvatelem tohoto svĕta.“

I když Pán nikomu neprojevuje zvláštní přízeň a nikomu neubližuje, přesto v tomto svĕtĕ pozorujeme štĕstí a utrpení. Gītā (13.22) uvádí: kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya  –  přejeme si sdružovat se s různými kvalitami hmotné přírody, a tak si musíme nést následky. Pán poskytuje pole hmotné přírody, v nĕmž my uplatňujeme svou svobodnou vůli. Pošetilí neoddaní nejenže se pokoušejí Pána podvést tím, že se snaží Jeho přírodu vykořisťovat, ale když trpí působením reakcí, obviňují Ho za své vlastní přečiny. Taková je nestydatost tĕch, kdo nenávidí Boha.

10.46.41

Verš

yathā bhramarikā-dṛṣṭyā
bhrāmyatīva mahīyate
citte kartari tatrātmā
kartevāhaṁ-dhiyā smṛtaḥ

Synonyma

yathā — jako; bhramarikā — kvůli točení se; dṛṣṭyā — ve vlastním zorném poli; bhrāmyati — točící se; iva — jakoby; mahī — zemĕ; īyate — vypadá; citte — mysl; kartari — která je konatel; tatra — tam; ātmā — vlastní já; kartā — konatel; iva — jako kdyby; aham-dhiyā — kvůli falešnému egu; smṛtaḥ — je myšleno.

Překlad

Stejnĕ jako osoba, která se točí dokola, vnímá zemi, jako by se točila, považuje se ten, kdo je ovlivnĕný falešným egem, za konatele, zatímco ve skutečnosti jedná jen jeho mysl.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí související obdobnou myšlenku: Ačkoliv naše štĕstí a neštĕstí způsobuje naše vlastní vzájemné působení s hmotnými kvalitami, vnímáme Pána jako jejich příčinu.

10.46.42

Verš

yuvayor eva naivāyam
ātmajo bhagavān hariḥ
sarveṣām ātmajo hy ātmā
pitā mātā sa īśvaraḥ

Synonyma

yuvayoḥ — vás dvou; eva — samotných; na — ne; eva — vskutku; ayam — On; ātma-jaḥ — syn; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; sarveṣām — všech; ātma-jaḥ — syn; hi — vskutku; ātmā — samotné já; pitā — otec; mātā — matka; saḥ — On; īśvaraḥ — vládnoucí Pán.

Překlad

Nejvyšší Pán Hari není jen váš syn. Naopak, protože je Pán, je synem, Duší, otcem a matkou všech.

10.46.43

Verš

dṛṣṭaṁ śrutaṁ bhūta-bhavad-bhaviṣyat
sthāsnuś cariṣṇur mahad alpakaṁ ca
vinācyutād vastu tarāṁ na vācyaṁ
sa eva sarvaṁ paramātma-bhūtaḥ

Synonyma

dṛṣṭam — vidĕné; śrutam — slyšené; bhūta — minulé; bhavat — přítomné; bhaviṣyat — budoucí; sthāsnuḥ — nehybné; cariṣṇuḥ — pohyblivé; mahat — velké; alpakam — malé; ca — a; vinā — kromĕ; acyutāt — neklesajícího Pána Kṛṣṇy; vastu — vĕc; tarām — vůbec; na — není; varyam — pojmenovatelná; saḥ — On; eva — samotný; sarvam — všeho; parama-ātma — jako Nadduše; bhūtaḥ — projevující se.

Překlad

O ničem se nedá říct, že to existuje nezávisle na Pánu Acyutovi  –  nic slyšeného ani vidĕného, nic v minulosti, přítomnosti ani v budoucnosti, nic pohyblivého ani nehybného, velkého ani malého. On je prostĕ vším, protože je Nejvyšší Duší.

Význam

Śrī Uddhava zbavuje Nandu a Yaśodu úzkosti tím, že je přivádí na filosofičtĕjší úroveň. Vysvĕtluje, že vzhledem k tomu, že Pán Kṛṣṇa je vším a je přítomný ve všem, jsou Jeho čistí oddaní vždy s Ním.

10.46.44

Verš

evaṁ niśā sā bruvator vyatītā
nandasya kṛṣṇānucarasya rājan
gopyaḥ samutthāya nirūpya dīpān
vāstūn samabhyarcya daudhīny amanthun

Synonyma

evam — takto; niśā — noc; sā — ta; bruvatoḥ — zatímco hovořili; vyatītā — skončila; nandasya — Nanda Mahārāja; kṛṣṇa-anucarasya — a Kṛṣṇův služebník (Uddhava); rājan — ó králi (Parīkṣite); gopyaḥ — ženy pastevců; samutthāya — poté, co se probudily; nirūpya — poté, co zažehly; dīpān — lampy; vāstūn — domácí božstva; samabhyarcya — poté, co uctívaly; dadhīni — jogurt; amanthan — stloukaly.

Překlad

Zatímco Kṛṣṇův posel rozmlouval s Nandou, noc skončila, ó králi. Ženy z vesnice pastevců vstaly z lůžka, zažehly lampy a uctívaly svá domácí božstva. Potom začaly stloukat jogurt na máslo.

10.46.45

Verš

tā dīpa-dīptair maṇibhir virejū
rajjūr vikarṣad-bhuja-kaṅkaṇa-srajaḥ
calan-nitamba-stana-hāra-kuṇḍala-
tviṣat-kapolāruṇa-kuṅkumānanāḥ

Synonyma

tāḥ — ty ženy; dīpa — lampami; dīptaiḥ — ozářenými; maṇibhiḥ — drahokamy; virejuḥ — svítily; rajjūḥ — (kvedlací) provazy; vikarṣat — tahající; bhuja — na pažích; kaṅkaṇa — náramků; srajaḥ — nosící řady; calan — pohupující se; nitamba — boky; stana — ňadra; hāra — a náhrdelníky; kuṇḍala — díky náušnicím; tviṣat — zářící; kapola — obličeje; aruṇa — načervenalým; kuṅkuma — kuṅkumovým práškem; ānanāḥ — tváře.

Překlad

Když ženy z Vraji rukama ozdobenýma náramky tahaly za kvedlací provazy, svítily jasem svých drahokamů, které odrážely svĕtlo lamp. Boky, ňadra a náhrdelníky se jim pohupovaly a obličeje pomazané načervenalou kuṅkumou zářily leskem náušnic, který se jim zrcadlil na tvářích.

10.46.46

Verš

udgāyatīnām aravinda-locanaṁ
vrajāṅganānāṁ divam aspṛśad dhvaniḥ
dadhnaś ca nirmanthana-śabda-miśrito
nirasyate yena diśām amaṅgalam

Synonyma

udgāyatīnām — které hlasitĕ zpívaly; aravinda — jako lotosy; locanam — (o Pánu) jehož oči; vraja-aṅganānām — žen z Vraji; divam — nebe; aspṛśat — dotkl se; dhvaniḥ — zvuk; dadhnaḥ — jogurtu; ca — a; nirmanthana — kvedlání; śabda — se zvukem; miśritaḥ — smíšený; nirasyate — je rozptýlena; yena — jímž; diśām — všech svĕtových stran; amaṅgalam — nepříznivost.

Překlad

Když ženy z Vraji hlasitĕ zpívaly o slávĕ Kṛṣṇy s lotosovýma očima, jejich písnĕ se mísily se zvukem kvedlání, stoupaly do nebe a rozptylovaly vše nepříznivé na všech svĕtových stranách.

Význam

Gopī byly pohroužené v myšlenkách na Kṛṣṇu, a tímto způsobem cítily Jeho přítomnost. Proto mohly radostnĕ zpívat.

10.46.47

Verš

bhagavaty udite sūrye
nanda-dvāri vrajaukasaḥ
dṛṣṭvā rathaṁ śātakaumbhaṁ
kasyāyam iti cābruvan

Synonyma

bhagavati — pán; udite — když vyšel; sūrye — slunce; nanda-dvāri — před branou domu Nandy Mahārāje; vraja-okasaḥ — obyvatelé Vraji; dṛṣṭvā — když uvidĕli; ratham — kočár; śātakaumbham — zlatý; kasya — čí; ayam — tento; iti — tak; ca — a; abruvan — hovořili.

Překlad

Když vyšlo božské slunce, lidé z Vraji si všimli zlatého kočáru před branou Nandy Mahārāje a ptali se, „Komu patří?“

10.46.48

Verš

akrūra āgataḥ kiṁ vā
yaḥ kaṁsasyārtha-sādhakaḥ
yena nīto madhu-purīṁ
kṛṣṇaḥ kamala-locanaḥ

Synonyma

akrūraḥ — Akrūra; āgataḥ — přijel; kim vā — možná; yaḥ — který; kaṁsasya — krále Kaṁsy; artha — zámĕru; sādhakaḥ — vykonavatel; yena — jímž; nītaḥ — přivezený; madhu-purīm — do mĕsta Mathury; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; kamala — jako lotos; locanaḥ — jehož oči.

Překlad

„Možná se vrátil Akrūra  –  ten, který splnil Kaṁsovu touhu, když odvezl lotosookého Kṛṣṇu do Mathury.“

Význam

To s hnĕvem řekly gopī.

10.46.49

Verš

kiṁ sādhayiṣyaty asmābhir
bhartuḥ prītasya niṣkṛtim
tataḥ strīṇāṁ vadantīnām
uddhavo ’gāt kṛtāhnikaḥ

Synonyma

kim — zda; sādhayiṣyati — učiní; asmābhiḥ — s námi; bhartuḥ — svého pána; prītasya — který s ním byl spokojený; niṣkṛtim — pohřební obřad; tataḥ — potom; strīṇām — ženy; vadantīnām — zatímco hovořily; uddhavaḥ — Uddhava; agāt — přišel tam; kṛta — poté, co vykonal; ahnikaḥ — své ranní náboženské povinnosti.

Překlad

„Použije naše maso jako obĕtinu při pohřbu svého pána, který byl tak spokojený s jeho službou?“ Zatímco ženy takto hovořily, objevil se Uddhava, který právĕ dokončil své ranní povinnosti.

Význam

Tento verš ukazuje hořké zklamání, které cítily gopī, když Akrūra odvezl Kṛṣṇu. Budou však příjemnĕ překvapené, až uvidí, že nečekaným hostem je Uddhava.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté šesté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Uddhava navštĕvuje Vṛndāvan.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ SEDMÁ

Píseň pro čmeláka

10.47.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
taṁ vīkṣya kṛṣānucaraṁ vraja-striyaḥ
pralamba-bāhuṁ nava-kañja-locanam
pītāmbaraṁ puṣkara-mālinaṁ lasan-
mukhāravindaṁ parimṛṣṭa-kuṇḍalam

su-vismitāḥ ko ’yam apīvya-darśanaḥ
kutaś ca kasyācyuta-veṣa-bhūṣaṇaḥ
iti sma sarvāḥ parivavrur utsukās
tam uttamaḥ-śloka-padāmbujāśrayam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tam — jeho; vīkṣya — když spatřily; kṛṣṇa-anucaram — služebníka Pána Kṛṣṇy (Uddhavu); vraja-striyaḥ — ženy z Vraji; pralamba — svĕšené; bāhum — jehož paže; nava — mladé; kañja — jako lotosy; locanam — jehož oči; pīta — žlutém; ambaram — v odĕvu; puṣkara — z lotosů; mālinam — s girlandou; lasat — zářící; makha — jehož tvář; aravindam — podobná lotosu; parimṛṣṭa — naleštĕné; kuṇḍalam — jehož náušnice; su-vismitāḥ — zcela užaslé; kaḥ — kdo; ayam — tento; apīvya — sličný; darśanaḥ — jehož zjev; kutaḥ — odkud; ca — a; kasya — patřící komu; acyuta — Kṛṣṇův; veṣa — mající odĕv; bhūṣaṇaḥ — a ozdoby; iti — toto říkající; sma — vskutku; sarvāḥ — všechny; parivavruḥ — obklopily; utsukāḥ — dychtivé; tam — ho; uttamaḥ-śloka — Pána Kṛṣṇy, jenž je oslavován nejlepší poezií; pada-ambuja — u lotosových nohou; āśrayam — který má útočištĕ.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Mladé ženy z Vraji užasly, když spatřily služebníka Pána Kṛṣṇy, který mĕl dlouhé paže, jehož oči se podobaly čerstvému lotosu, jenž mĕl na sobĕ žlutý odĕv a lotosovou girlandu a jehož lotosu podobná tvář zářila leskem naleštĕných náušnic. „Kdo je tento sličný muž?“ ptaly se gopī. „Odkud přišel a komu slouží? Má na sobĕ Kṛṣṇovy šaty a ozdoby!“ S tĕmito slovy se gopī dychtivĕ shlukly kolem Uddhavy, jehož útočištĕm byly lotosové nohy Pána Uttamaḥśloky, Śrī Kṛṣṇy.

10.47.3

Verš

taṁ praśrayeṇāvanatāḥ su-sat-kṛtaṁ
sa-vrīḍa-hāsekṣaṇa-sūnṛtādibhiḥ
rahasy apṛcchann upaviṣṭam āsane
vijñāya sandeśa-haraṁ ramā-pateḥ

Synonyma

tam — jemu, Uddhavovi; praśrayeṇa — pokornĕ; avanatāḥ — sklonĕné (gopī); su — řádnĕ; sat-kṛtam — poctily; sa-vrīḍa — se studem; hāsa — a usmĕvavými; īkṣaṇa — pohledy; sūnṛta — příjemná slova; ādibhiḥ — a tak dále; rahasi — na odlehlém místĕ; apṛcchan — ptaly se; upaviṣṭam — usazeného; āsane — na polštáři; vijñāya — když pochopily, že je; sandeśa-haram — posel; ramā-pateḥ — Pána bohynĕ štĕstí.

Překlad

Gopī se Uddhavovi pokornĕ poklonily a řádnĕ ho uctily se svými stydlivými, usmĕvavými pohledy a příjemnými slovy. Odvedly ho na klidné místo, pohodlnĕ ho usadily a začaly se ho vyptávat, neboť poznaly, že je to posel od Kṛṣṇy, Pána bohynĕ štĕstí.

Význam

Ctnostné gopī se radovaly, když vidĕly, že přišel posel od Kṛṣṇy. Jak Uddhava bĕhem svého pobytu ve Vṛndāvanu zjistí, jedinečné gopī nedokázaly myslet na nic jiného než svého milovaného Kṛṣṇu.

10.47.4

Verš

jānīmas tvāṁ yadu-pateḥ
pārṣadaṁ samupāgatam
bhartreha preṣitaḥ pitror
bhavān priya-cikīrṣayā

Synonyma

jānīmaḥ — víme; tvām — ty; yadu-pateḥ — vládce Yaduovců; pārṣadam — osobní společník; samupāgatam — který sem přijel; bhartrā — svým pánem; iha — sem; preṣitaḥ — poslaný; pitroḥ — svým rodičům; bhavān — ty, vznešený; priya — potĕšení; cikīrṣayā — chtĕjícím poskytnout.

Překlad

(Gopī řekly:) Víme, že jsi osobní služebník Kṛṣṇy, vládce Yaduovců, a že jsi sem přijel na pokyn svého dobrého pána, jenž chce potĕšit své rodiče.

10.47.5

Verš

anyathā go-vraje tasya
smaraṇīyaṁ na cakṣmahe
snehānubandho bandhūnāṁ
muner api su-dustyajaḥ

Synonyma

anyathā — jinak; go-vraje — na pastvinĕ; tasya — pro Nĕho; smaraṇīyam — to, co je hodné vzpomínání; na cakṣmahe — nevidíme; sneha — náklonnosti; anubandhaḥ — připoutanosti; bandhūnām — k příbuzným; muneḥ — pro mudrce; api — dokonce; su-dustyajaḥ — velmi obtížné se vzdát.

Překlad

Jinak nevidíme, co by mohl na tĕchto kravských pastvinách ve Vraji považovat za hodné vzpomínání. Vždyť i pro mudrce je obtížné přetrhat pouta náklonnosti k vlastní rodinĕ.

10.47.6

Verš

anyeṣv artha-kṛtā maitrī
yāvad-artha-viḍambanam
pumbhiḥ strīṣu kṛtā yadvat
sumanaḥsv iva ṣaṭpadaiḥ

Synonyma

anyeṣu — vůči jiným; artha — z nĕjaké pohnutky; kṛtā — projevené; maitrī — přátelství; yāvat — na tak dlouho; artha — (dokud plní svůj) účel; viḍambanam — záminka; pumbhiḥ — muži; strīṣu — o ženy; kṛtā — projevované; yadvat — tolik; sumanaḥsu — o kvĕtiny; iva — jako; ṣaṭ-padaiḥ — včelami.

Překlad

Přátelství projevované vůči ostatním  –  tĕm, kdo nejsou členové rodiny  –  je motivováno osobním zájmem, a je to tedy záminka, která trvá jen tak dlouho, dokud človĕk nedosáhne svého cíle. Takové přátelství je jako zájem, který muži projevují o ženy nebo včely o kvĕtiny.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura zde vysvĕtluje, že přitažlivé ženy  –  stejnĕ jako kvĕtiny  –  oplývají krásou, vůní, jemností, půvabem a tak dále. A tak jako se včely napijí nektaru z kvĕtiny jen jednou a potom ji opouštĕjí pro jinou, přelétaví muži opouštĕjí krásné a oddané ženy, aby vyhledávali jiné rozkoše. Tento sklon zde gopī, které daly celá svá srdce Śrī Kṛṣṇovi, zavrhují. Gopī chtĕly jen pro potĕšení Pána Kṛṣṇy předvést své půvaby a ve své bolesti z odloučení zpochybňovaly motivace Jeho přátelství s nimi.

Toto jsou transcendentální zábavy Pána. Pán Kṛṣṇa i gopī jsou zcela osvobozené duše, pohroužené v duchovních láskyplných vztazích. Naproti tomu naše takzvané láskyplné vztahy jsou zvrácenými odrazy dokonalých láskyplných vztahů v duchovním svĕtĕ, a jsou tedy znečištĕné chtíčem, chamtivostí, pýchou a tak dále. Gopī, tak jako všechny osvobozené duše  –  a zajisté Pán Kṛṣṇa samotný  –  jsou vĕčnĕ prosté tĕchto nižších vlastností a jejich hluboké láskyplné vztahy jsou motivovány výlučnĕ čistou oddaností.

10.47.7

Verš

niḥsvaṁ tyajanti gaṇikā
akalpaṁ nṛpatiṁ prajāḥ
adhīta-vidyā ācāryam
ṛtvijo datta-dakṣiṇam

Synonyma

niḥsvam — toho, kdo je bez majetku; tyajanti — opouštĕjí; gaṇikāḥ — prostitutky; akalpam — neschopného; nṛ-patim — krále; prajaḥ — občané; adhīta-vidyāḥ — ti, kdo dokončili své vzdĕlání; ācāryam — učitele; ṛtvijaḥ — knĕží; datta — (pořadatele obĕti) který jim dal; dakṣiṇam — jejich odmĕnu.

Překlad

Prostitutky opouštĕjí muže bez penĕz, poddaní neschopného krále, studenti svého učitele poté, co dokončili své vzdĕlání, a knĕží človĕka, který je již odmĕnil za vykonání obĕti.

10.47.8

Verš

khagā vīta-phalaṁ vṛkṣaṁ
bhuktvā cātithayo gṛham
dagdhaṁ mṛgās tathāraṇyaṁ
jārā bhuktvā ratāṁ striyam

Synonyma

khagāḥ — ptáci; vīta — obraný; phalam — o své plody; vṛkṣam — strom; bhuktvā — poté, co se najedli; ca — a; atithayaḥ — hosté; gṛham — dům; dagdham — spálený; mṛgāḥ — zvířata; tathā — podobnĕ; araṇyam — les; jārāḥ — milenci; bhuktvā — poté, co si užili; ratām — zamilovanou; striyam — ženu.

Překlad

Ptáci opustí strom, když jsou jeho plody tytam, hosté dům poté, co se najedli, zvířata les, který lehl popelem, a milenec ženu, se kterou si užil, třebaže ona k nĕmu zůstává připoutaná.

10.47.9-10

Verš

iti gopyo hi govinde
gata-vāk-kāya-mānasāḥ
kṛṣṇa-dūte samāyāte
uddhave tyakta-laukikāḥ

gāyantyaḥ prīya-karmāṇi
rudantyaś ca gata-hriyaḥ
tasya saṁsmṛtya saṁsmṛtya
yāni kaiśora-bālyayoḥ

Synonyma

iti — takto; gopyaḥ — gopī; hi — vskutku; govinde — na Govindu; gata — zamĕřující; vāk — svou řeč; kāya — tĕla; mānasaḥ — a mysli; kṛṣṇa-dūte — Kṛṣṇův posel; samāyāte — když přijel a byl s nimi; uddhave — Uddhava; tyakta — opouštĕjící; laukikāḥ — svĕtské záležitosti; gāyantyaḥ — zpívající; priya — svého milovaného; karmāṇi — o činnostech; rudantyaḥ — naříkající; ca — a; gata-hriyaḥ — zapomínající na veškerý stud; tasya — Jeho; saṁsmṛtya saṁsmṛtya — intenzívnĕ vzpomínající znovu a znovu; yāni — kterých; kaiśora — mládí; bālyayoḥ — a dĕtství.

Překlad

Takto hovořící gopī, jejichž slova, tĕla a mysli byly plnĕ vĕnované Pánu Govindovi, opustily všechnu svou pravidelnou práci, když teď mezi nĕ přišel Kṛṣṇův posel Śrī Uddhava. Neustále vzpomínaly na činnosti, které jejich milovaný Kṛṣṇa provádĕl v dĕtství a mládí, zpívaly o nich a naříkaly, beze všeho studu.

Význam

Slovo bālyayoḥ zde vyjadřuje, že gopī Kṛṣṇu bezvýhradnĕ milovaly již od dĕtství. I když jim tedy společenská zvyklost přikazovala nevyjevovat svou lásku před ostatními, zapomnĕly na všechny vnĕjší ohledy a před Kṛṣṇovým poslem, Uddhavou, otevřenĕ naříkaly.

10.47.11

Verš

kācin madhukaraṁ dṛṣṭvā
dhyāyantī kṛṣṇa-saṅgamam
priya-prasthāpitaṁ dūtaṁ
kalpayitvedam abravīt

Synonyma

kācit — jedna (z gopī); madhu-karam — čmeláka; dṛṣṭvā — když spatřila; dhyāyantī — při meditaci; kṛṣṇa-saṅgamam — o svých stycích s Kṛṣṇou; priya — Jejím milovaným; prasthāpitam — vyslaného; dūtam — posla; kalpayitvā — představující si ho jako; idam — toto; abravīt — pronesla.

Překlad

Jedna z gopī bĕhem toho, jak meditovala o svých dřívĕjších stycích s Kṛṣṇou, před sebou spatřila čmeláka a představila si, že je poslem od Jejího milovaného. Promluvila tedy takto:

Význam

VÝZNAM: Śrīmatī Rādhārāṇī je v tomto verši nepřímo označena slovem kācit, „jistá gopī“. Śrīla Jīva Gosvāmī cituje následující verše z Agni Purāṇy, aby prokázal, že tato konkrétní gopī je ve skutečnosti Śrīmatī Rādhārāṇī.

gopyaḥ papracchur ūṣasi
kṛṣṇānucaram uddhavam
harī-līlā-vihārāṁś ca
tatraikāṁ rādhikāṁ vinā

rādhā tad-bhāva-saṁlīnā
vāsanāyā virāmitā
sakhībhiḥ sābhyadhāc chuddha-
vijñāna-guṇa-jṛmbhitam
ijyānte-vāsināṁ veda
caramāṁśa-vibhāvanaiḥ

„Za úsvitu se gopī ptaly Kṛṣṇova služebníka Uddhavy na Pánovy zábavy a povyražení. Jen Śrīmatī Rādhārāṇī, pohroužená v myšlenkách na Kṛṣṇu, nejevila o rozhovory zájem. Poté Rādhā, kterou obyvatelé Její vesnice Vṛndāvanu uctívají, promluvila v kruhu svých přítelkyň. Její slova byla plná čistého transcendentálního poznání a vyjadřovala nejpodstatnĕjší část Véd.“

V Bhagavad-gītĕ (15.15) Pán Kṛṣṇa prohlašuje: vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ  –  „Všechny Védy jsou určeny k poznání Mĕ.“ Poznat Kṛṣṇu znamená milovat Kṛṣṇu, a Rādhārāṇī tak vlastním příkladem a slovy vyjevila svou svrchovanou lásku k Pánu.

Poté, co Śrīla Jīva Gosvāmī citoval výše uvedené verše z Agni Purāṇy, cituje i následující z Nṛsiṁha-tāpanī Upaniṣady (Pūrva-khaṇḍa 2.10): yaṁ sarve devā namanti mumukṣavo brahma-vādinaś ca. „Všichni polobozi a transcendentální filosofové, kteří touží po osvobození, se klaní Nejvyššímu Pánu.“ Mĕli bychom následovat jejich příklad.

10.47.12

Verš

gopy uvāca
madhupa kitava-bandho mā spṛśaṅghriṁ sapatnyāḥ
kuca-vilulita-mālā-kuṅkuma-śmaśrubhir naḥ
vahatu madhu-patis tan-māninīnāṁ prasādaṁ
yadu-sadasi viḍambyaṁ yasya dūtas tvam īdṛk

Synonyma

gopī uvāca — gopī pravila; madhupa — ó čmeláku; kitava — podvodníka; bandho — ó příteli; mā spṛśa — prosím nedotýkej se; aṅghrim — nohou; sapatnyāḥ — milenky, která je naší sokyní; kuca — z ňadra; vilulita — spadlým; mālā — z girlandy; kuṅkuma — s červeným kosmetickým práškem; śmaśrubhiḥ — knírky; naḥ — našich; vahatu — nechť přinese; madhu-patiḥ — Pán Madhuovy dynastie; tat — svým; māninīnām — ženám; prasādam — milost či laskavost; yadu-sadasi — v královském shromáždĕní Yaduovců; viḍambyam — terč posmĕchu nebo opovržení; yasya — jehož; dūtaḥ — posel; tvam — ty; īdṛk — takový.

Překlad

Gopī pravila: Ó čmeláku, ó příteli podvodníka, nedotýkej se Mých nohou svými knírky potřísnĕnými kuṅkumou, která se vetřela do Kṛṣṇovy girlandy, když ji mačkala ňadra Mé sokynĕ! Jen ať Kṛṣṇa tĕší ženy z Mathury. Ten, kdo posílá posla, jako jsi ty, bude ve shromáždĕní Yaduovců jistĕ terčem posmĕchu.

Význam

Śrīmatī Rādhārāṇī nepřímo kárala Kṛṣṇu, když kárala čmeláka, jehož považovala za Jeho posla. Oslovila čmeláka jako madhupu neboli „toho, jenž pije nektar (kvĕtů),“ a Kṛṣṇu jako madhu-patiho, „Madhuova pána.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že tento a následujících devĕt veršů jsou příklady deseti druhů vznĕtlivé řeči z úst milenky. Tento verš nese znaky prajalpy, již popisuje Śrīla Rūpa Gosvāmī v následujícím verši z jeho Ujjvala-nīlamaṇi (14.182):

asūyerṣyā-mada-yujā
yo 'vadhīraṇa-mudrayā
priyasyākauśalodgāraḥ
prajalpaḥ sa tu kīrtyate

„Prajalpa je řeč, která očerňuje netaktnost milence výrazy neúcty. Pronáší se v náladĕ zášti, žárlivosti a pýchy.“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī poznamenává, že slovo kitava-bandho vyjadřuje zášť, spojení slov od sapatnyāḥ po naḥ žárlivost, slova mā spṛśa aṅghrim pýchu a řádek od vahatu po prasādam neúctu, zatímco poslední řádek, od yadu-sadasi po konec verše, odsuzuje Kṛṣṇovo netaktní chování vůči Rādhārāṇī.

10.47.13

Verš

sakṛd adhara-sudhāṁ svāṁ mohinīṁ pāyayitvā
sumanasa iva sadyas tatyaje ’smān bhavādṛk
paricarati kathaṁ tat-pāda-padmaṁ nu padmā
hy api bata hṛta-cetā hy uttamaḥ-śloka-jalpaiḥ

Synonyma

sakṛt — jednou; adhara — rtů; sudhām — nektar; svām — svých; mohinīm — matoucí; pāyayitvā — poté, co dal napít; sumanasaḥ — kvĕty; iva — jako; sadyaḥ — náhle; tatyaje — opustil; asmān — nás; bhavādṛk — jako ty; paricarati — slouží; katham — proč; tat — Jeho; pāda-padmam — lotosovým nohám; nu — divím se; padmā — Lakṣmī, bohynĕ štĕstí; hi api — jistĕ proto, že; bata — bĕda; hṛta — ukradená; cetāḥ — její mysl; hi — jistĕ; uttamaḥ-śloka — Kṛṣṇy; jalpaiḥ — falešnými slovy.

Překlad

Poté, co nás Kṛṣṇa jen jedinkrát nechal napít se okouzlujícího nektaru Jeho rtů, náhle nás opustil, tak jako ty hned opouštíš nĕjaké kvĕty. Jak je tedy možné, že bohynĕ Padmā poslušnĕ slouží Jeho lotosovým nohám? Bĕda! Odpovĕď jistĕ musí být, že jí svými podvodnými slovy ukradl mysl.

Význam

V toto verši Śrīmatī Rādhārāṇī dále přirovnává Śrī Kṛṣṇu ke čmelákovi a ve své zoufalosti uvádí, že důvod, proč je bohynĕ štĕstí neustále oddaná Jeho lotosovým nohám, musí být, že uvĕřila Kṛṣṇovým falešným slibům. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho toto prohlášení Śrīmatī Rādhārāṇī ilustruje parijalpu, jak ji popisuje Śrī Ujjvala-nīlamaṇi (14.184):

prabhor nidayatā-śāṭhya-
cāpalyādy-upapādanāt
sva-vicakṣaṇatā-vyaktir
bhaṅgyā syāt parijalpitam

„Parijalpa je řeč, v níž mluvčí pomocí různých prostředků ukazuje vlastní chytrost, když odhaluje nemilosrdnost, neupřímnost, nespolehlivost a tak dále svého Pána.“

10.47.14

Verš

kim iha bahu ṣaḍ-aṅghre gāyasi tvaṁ yadūnām
adhipatim agṛhāṇām agrato naḥ purāṇam
vijaya-sakha-sakhīnāṁ gīyatāṁ tat-prasaṅgaḥ
kṣapita-kuca-rujas te kalpayantīṣṭam iṣṭāḥ

Synonyma

kim — proč; iha — zde; bahu — hodnĕ; ṣaṭ-aṅghre — ó čmeláku (ty šestinohý); gāyasi — zpíváš; tvam — ty; yadūnām — Yaduovců; adhipatim — o vládci; agṛhāṇām — které nemají domov; agrataḥ — před; naḥ — námi; purāṇam — staré; vijaya — Arjuny; sakha — přítele; sakhīnām — pro přítelkynĕ; gīyatām — mĕlo by se zpívat; tat — Jeho; prasaṅgaḥ — cokoliv se týká; kṣapita — odstranĕná; kuca — jejichž ňader; rujaḥ — bolest; te — ony; kalpayanti — dají; iṣṭam — milodar, po nĕmž toužíš; iṣṭāḥ — Jeho milé.

Překlad

Ó čmeláku, proč tady tolik zpíváš o Pánovi Yaduovců, před námi, které jsme lidmi bez domova? Tato vyprávĕní jsou pro nás staré zprávy. Radĕji o tom příteli Arjuny zpívej před Jeho novými přítelkynĕmi, jejichž touhu pálící v ňadrech nyní utišil. Tyto ženy ti jistĕ dají milodar, o který žebráš.

Význam

Slovy agṛhāṇām agrato naḥ Rādhārāṇī lká nad tím, že i když se Ona a ostatní gopī vzdaly svých domovů, aby milovaly Kṛṣṇu v milostném vztahu, Pán je opustil a stal se princem ve velkém královském mĕstĕ Yaduovců. Slovo vijaya kromĕ významu „vítĕz, Arjuna,“ také označuje přímo Śrī Kṛṣṇu, který je ve všem, o co usiluje, vždy vítĕzný, a slovo purāṇam kromĕ významu „staré (zprávy)“ rovnĕž vyjadřuje, že Śrī Kṛṣṇa je oslavován ve starobylých védských písmech, která nesou toto jméno.

V tomto verši vidíme v náladĕ Rādhārāṇī semeno žárlivého hnĕvu, který vzniká ze zdánlivého opovržení Kṛṣṇou, doprovázeného sarkastickým nedůvĕřivým pohledem na Nĕho. Tento verš tudíž odpovídá následujícímu popisu vijalpy z Ujjvala-nīlamaṇi (14.186):

vyaktayāsūyayā gūḍha-
māna-mudrāntarālayā
agha-dviṣi kaṭākṣoktir
vijalpo viduṣāṁ mataḥ

„Vijalpa je podle učených autorit sarkastická řeč oslovující hubitele Aghy a otevřenĕ vyjadřující žárlivost a zároveň naznačující hnĕvivou pýchu toho, kdo ji pronáší.“

10.47.15

Verš

divi bhuvi ca rasāyāṁ kāḥ striyas tad-durāpāḥ
kapaṭa-rucira-hāsa-bhrū-vijṛmbhasya yāḥ syuḥ
caraṇa-raja upāste yasya bhūtir vayaṁ kā
api ca kṛpaṇa-pakṣe hy uttamaḥ-śloka-śabdaḥ

Synonyma

divi — v nebeské oblasti; bhuvi — na Zemi; ca — a; rasāyām — v podzemí; kāḥ — jaké; striyaḥ — ženy; tat — Jím; durāpāḥ — nedosažitelné; kapaṭa — šalebnými; rucira — okouzlujícími; hāsa — s úsmĕvy; bhrū — jehož obočí; vijṛmbhasya — vyklenutí; yāḥ — kdo; syuḥ — stávají se; caraṇa — nohou; rajaḥ — prach; upāste — uctívá; yasya — jehož; bhūtiḥ — bohynĕ štĕstí, manželka Pána Nārāyaṇa; vayam — my; kā — kdo; api ca — přesto; kṛpaṇa-pakṣe — pro ubohé; hi — vskutku; uttamaḥ-śloka — Nejvyšší Pán, který je oslavován nejvznešenĕjšími modlitbami; śabdaḥ — jméno.

Překlad

Jaké ženy jsou pro Nĕho nedostupné na nebesích, na Zemi či v podzemních končinách? Stačí, když pozvedne obočí, usmĕje se svým šalebným okouzlujícím způsobem, a všechny jsou Jeho. Samotná nejvyšší bohynĕ uctívá prach z Jeho nohou. Jaké je ve srovnání s tím naše postavení? Ti, kdo jsou ubozí, však mohou alespoň pronášet Jeho jméno, Uttamaḥśloka.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že Rādhārāṇina řeč, vyjadřující všechny city zklamané milenky, ukazuje sílu lásky ke Śrī Kṛṣṇovi, jež překonává i lásku bohynĕ štĕstí. Všechny gopī se dokonale hodí ke Śrī Kṛṣṇovi co se týče krásy, povahy a tak dále, ale o Śrīmatī Rādhārāṇī to platí obzvlášť. Rādhārāṇī ve své zoufalém postavení naznačuje Kṛṣṇovi: „Říká se Ti Uttamaḥśloka, protože jsi milostivý k ubohým a pokleslým, ale jedinĕ kdybys byl milostivý i ke Mnĕ, tak by sis toto vznešené jméno opravdu zasloužil.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále poukazuje na to, že v tomto verši Śrīmatī Rādhārāṇī vyjadřuje zlobu zrozenou z pýchy, obviňuje Kṛṣṇu, že je podvodník, a kritizuje Jeho chování. Tento verš tedy obsahuje způsob řeči známý jako ujjalpa, který popisuje následující verš z Ujjvala-nīlamaṇi (14.188):

hareḥ kuhakatākhyānaṁ
garva-garbhitayerṣyayā
sāsūyaś ca tad-ākṣepo
dhīrair ujjalpa īryate

„Vyhlášení neupřímné povahy Pána Hariho v náladĕ zloby zrozené z pýchy spolu se žárlivĕ pronesenými urážkami namířenými proti Nĕmu nazývají moudří ujjalpou.“

10.47.16

Verš

visṛja śirasi pādaṁ vedmy ahaṁ cātu-kārair
anunaya-viduṣas te ’bhyetya dautyair mukundāt
sva-kṛta iha viṣṛṣṭāpatya-paty-anya-lokā
vyasṛjad akṛta-cetāḥ kiṁ nu sandheyam asmin

Synonyma

visṛja — opusť; śirasi — drženou na tvé hlavĕ; pādam — Mou nohu; vedmi — vím; aham — Já; cāṭu-kāraiḥ — pomocí lichotivých slov; anunaya — v umĕní usmíření; viduṣaḥ — jenž jsi mistrem; te — tebe; abhyetya — když ses naučil; dautyaiḥ — jednáním jako posel; mukundāt — od Kṛṣṇy; sva — pro svůj vlastní; kṛte — zámĕr; iha — v tomto životĕ; visṛṣṭa — jež opustily; apatya — dĕti; patī — manžely; anya-lokāḥ — a všechny ostatní; vyasṛjat — opustil; akṛta-cetāḥ — nevdĕčný; kim nu — proč potom; sandheyam — mĕla bych se usmířit; asmin — s Ním.

Překlad

Dej svou hlavu pryč z Mých nohou! Já vím, co dĕláš. Dobře ses naučil diplomacii od Mukundy a teď přicházíš jako Jeho posel s lichotivými slovy. On však opustil ty, jež se jen kvůli Nĕmu vzdaly svých dĕtí, manželů a všech ostatních příbuzných. Je jednoduše nevdĕčný. Proč bych se s Ním teď mĕla usmířit?

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho tento verš ilustruje vlastnosti sañjalpy, jak ji popisuje Śrīla Rūpa Gosvāmī v tomto verši své Ujjvala-nīlamaṇi (14.190):

solluṇṭhayā gahanayā
kayāpy ākṣepa-mudrayā
tasyākṛta-jñatādy-uktiḥ
sañjalpaḥ kathito budhaiḥ

„Učenci popisují sañjalpu jako řeč, která s hlubokou ironií a urážlivými gesty kritizuje nevdĕk milence a tak dále.“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī poznamenává, že slovo ādi, „a tak dále“, naznačuje vnímání milence jako osoby s tvrdým srdcem, nepřátelským postojem a naprostým nedostatkem lásky.

10.47.17

Verš

mṛgayur iva kapīndraṁ vivyadhe lubdha-dharmā
striyam akṛta virūpāṁ strī-jitaḥ kāma-yānām
balim api balim attvāveṣṭayad dhvāṅkṣa-vad yas
tad alam asita-sakhyair dustyajas tat-kathārthaḥ

Synonyma

mṛgayuḥ — lovec; iva — jako; kapi — opic; indram — krále; vivyadhe — zastřelil; lubdha-dharmā — chovající se jako krutý lovec; striyam — ženu (Śūrpaṇakhu); akṛta — učinil; virūpām — zohyzdĕnou; strī — ženou (Sītā-devī); jitaḥ — přemožený; kāmayānām — pohánĕný chtivou touhou; balim — krále Baliho; api — také; balim — jeho daň; attvā — poté, co snĕdl; aveṣṭayat — svázal; dhvāṅkṣavat — jako vránu; yaḥ — kdo; tat — proto; alam — dost; asita — s černým Kṛṣṇou; sakhyaiḥ — všech druhů přátelství; dustyajaḥ — nemožné se zanechat; tat — o Nĕm; kathā — rozmluv; arthaḥ — rozvíjení.

Překlad

Jako lovec krutĕ zastřelil šípy krále opic. Jelikož byl pod vládou ženy, zohyzdil jinou, která za Ním přišla s chtivými touhami. A když navštívil Baliho Mahārāje, tak snĕdl jeho dary, a přesto ho ještĕ spoutal provazy jako vránu. Vzdejme se tedy všeho přátelství s tím chlapcem černé pleti, i když o Nĕm nedokážeme přestat mluvit.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje význam tohoto verše takto: „(Śrīmatī Rādhārāṇī řekla čmelákovi:) ,Ubohý poslíčku, ty jsi jen hloupý sluha. O Kṛṣṇovi toho mnoho nevíš – jak je nevdĕčný a nelítostný, a to nejen v tomto životĕ, ale byl takový i ve svých minulých životech. Všechno jsme to slyšely od své babičky Paurṇamāsī. Řekla nám, že Kṛṣṇa se ve svém předešlém životĕ narodil jako kṣatriya, známý pod jménem Rāmacandra. Když chtĕl zabít Vālīho, který byl nepřítelem jeho přítele, neudĕlal to kṣatriyským způsobem, ale zabil ho jako lovec. Lovec se skryje na bezpečném místĕ a pak zabije zvíře, aniž by se mu postavil čelem. Pán Rāmacandra mĕl jako kṣatriya bojovat s Vālīm tváří v tvář, ale na popud svého přítele ho místo toho zabil zpoza stromu. Tím porušil náboženské zásady kṣatriyů. Navíc Ho tolik okouzlovala krása Sīty, že Śūrpaṇace, Rāvaṇovĕ sestře, usekl nos a uši, a promĕnil ji tak v šeredu. Śūrpaṇakhā Mu dĕlala milostné návrhy a jako kṣatriya ji mĕl uspokojit. Byl ale natolik pod pantoflem své manželky, že nemohl na Sītādevī zapomenout a Śūrpaṇakhu zohyzdil. Před tímto kṣatriyským zrozením se narodil jako brāhmaṇský chlapec Vāmanadeva a požádal Baliho Mahārāje o milodar. Bali Mahārāja byl tak šlechetný, že Mu dal všechno, co mĕl, ale Kṛṣṇa jako Vāmanadeva ho přesto bez špetky vdĕku spoutal jako vránu a poslal do pātālského království. O Kṛṣṇovi a jak je nevdĕčný víme vše. To je ale naše potíž: navzdory Jeho krutosti a necitelnosti je pro nás velice tĕžké o Nĕm přestat mluvit.̀“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podotýká, že tato řeč Rādhārāṇī se nazývá avajalpa, již popisuje Rūpa Gosvāmī v tomto verši z Ujjvala-nīlamaṇi (14.192):

harau kāṭhinya-kāmitva-
dhaurtyād āsakty-ayogyatā
yatra serṣyā-bhiyevoktā
so 'vajalpaḥ satāṁ mataḥ

„Svaté osoby dospĕly k závĕru, že když milenka pod vlivem žárlivosti a strachu prohlásí, že Pán Hari kvůli své krutosti, chtivosti a nečestnosti není hoden její připoutanosti, taková řeč se nazývá avajalpa.“

10.47.18

Verš

yad-anucarita-līlā-karṇa-pīyūṣa-vipruṭ-
sakṛd-adana-vidhūta-dvandva-dharmā vinaṣṭāḥ
sapadi gṛha-kuṭumbaṁ dīnam utsṛjya dīnā
bahava iha vihaṅgā bhikṣu-caryāṁ caranti

Synonyma

yat — jehož; anucarita — neustále konané činnosti; līlā — tĕchto zábav; karṇa — pro uši; pīyūṣa — nektaru; vipruṭ — kapky; sakṛt — jen jedinkrát; adana — ochutnáním; vidhūta — zcela odstranĕné; dvandva — duality; dharmāḥ — jejich vlastnosti; vinaṣṭāḥ — zničené; sapadi — ihned; gṛha — jejich domovy; kuṭumbam — a rodiny; dīnam — nebohé; utsṛjya — zavrhující; dīnāḥ — stávající se samy nebohými; bahavaḥ — mnoho osob; iha — zde (ve Vṛndāvanu); vihaṅgāḥ — (jako) ptáci; bhikṣu — žebroty; caryām — živobytí; caranti — vĕnují se.

Překlad

Slyšet o Kṛṣṇových pravidelných zábavách je nektar pro uši. Stačí jedinkrát ochutnat pouhou jedinou kapku tohoto nektaru, a zničí to oddanost hmotné dualitĕ. Je mnoho tĕch, kdo se kvůli tomu vzdali svých ubohých domovů a rodin, sami se stali ubohými a přicestovali sem do Vṛndāvanu, aby se tu toulali jako ptáci a žebrali o živobytí.

Význam

Hmotná dualita je založená na iluzorním uvažování: „Toto je mé a tamto je tvé,“ „Toto je naše zemĕ a tato je vaše,“ nebo „Toto je má rodina a tato je vaše,“ a tak dále. Ve skutečnosti existuje jediná Absolutní Pravda, v níž všichni existujeme a které všechno patří. Její krása a potĕšení jsou také absolutní a nekonečné, a pokud nĕkdo skutečnĕ naslouchá o této Absolutní Pravdĕ zvané Kṛṣṇa, jeho oddanost iluzi v podobĕ svĕtské duality je zničena.

Podle ācāryů, a ovšemže ve shodĕ se sanskrtskou gramatikou, mohou být poslední dvĕ slova druhé řádky tohoto textu také rozdĕlena dharma-avinaṣṭāḥ. Pak se celá řádka stane částí jediné složeniny, jejíž význam je, že naslouchání o Kṛṣṇovi očišťuje oddaného od bezbožné duality, a díky tomu není zdolán (avinaṣṭa) hmotnou iluzí. Slovo dīnāḥ potom nahrazuje alternativní výraz dhīrāḥ, který znamená, že se oddaný stane duchovnĕ rozvážným a tak se vzdá připoutanosti k pomíjivým hmotným vztahům. Slovo vihaṅgāḥ, „ptáci“, by se v tomto případĕ označovalo labutĕ, symbol rozlišování podstaty.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje v souvislosti s tímto veršem Rūpu Gosvāmīho:

bhaṅgyā tyāgaucitī tasya
khagānām api khedanāt
yatra sānuśayaṁ proktā
tad bhaved abhijalpitam

„Když milenka nepřímo s lítostí prohlásí, že její milenec si zaslouží, aby ho opustila, tato řeč, podobná tklivému nářku ptáka, se nazývá abhijalpa.“ (Ujjvala-nīlamaṇi 14.194)

10.47.19

Verš

vayam ṛtam iva jihma-vyāhṛtaṁ śraddadhānāḥ
kulika-rutam ivājñāḥ kṛṣṇa-vadhvo hariṇyaḥ
dadṛśur asakṛd etat tan-nakha-sparśa-tīvra
smara-ruja upamantrin bhaṇyatām anya-vārtā

Synonyma

vayam — my; ṛtam — pravdivá; iva — jako kdyby; jihma — podvodná; vyāhṛtam — Jeho řeč; śraddadhānāḥ — důvĕřující; kulika — lovce; rutam — písni; iva — jako kdyby; ajñāḥ — pošetilého; kṛṣṇa — černého jelena; vadhvaḥ — manželky; hariṇyaḥ — lanĕ; dadṛśuḥ — zakoušely; asakṛt — opakovanĕ; etat — tímto; tat — Jeho; nakha — nehtů; sparśa — dotekem; tīvra — ostrých; smara — chtíče; rujaḥ — bolest; upamantrin — ó posle; bhaṇyatām — prosím řekni; anya — jiné; vārtā — téma.

Překlad

S důvĕrou jsme považovaly Jeho podvodná slova za pravdivá, a proto jsme byly jako hloupé manželky černého jelena, které důvĕřují písni krutého lovce. Tak jsme opakovanĕ cítily ostrou bolest chtíče způsobovanou dotekem Jeho nehtů. Ó posle, mluv prosím o nĕčem jiném než o Kṛṣṇovi.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī řadí toto prohlášení Śrīmatī Rādhārāṇī pod hlavičku ājalpy, kterou definuje Śrīla Rūpa Gosvāmī:

jaihmyaṁ tasyārti-datvaṁ ca
nirvedād yatra kīrtitam
bhaṅgyānya-sukha-datvaṁ ca
sa ājalpa udīritaḥ

„Výrok pronesený v opovržení, popisující, jak je milenec nepoctivý a přináší utrpení, a také naznačující, že poskytuje štĕstí druhým, je známý jako ājalpa.“ (Ujjvala-nīlamaṇi 14.196)

10.47.20

Verš

priya-sakha punar āgāḥ preyasā preṣitaḥ kiṁ
varaya kim anurundhe mānanīyo ’si me ’ṅga
nayasi katham ihāsmān dustyaja-dvandva-pārśvaṁ
satatam urasi saumya śrīr vadhūḥ sākam āste

Synonyma

priya — Mého milovaného; sakha — ó příteli; punaḥ — znovu; āgāḥ — přišel jsi; preyasā — Mým milovaným; preṣitaḥ — poslán; kim — zda; varaya — prosím vyber si; kim — co; anurundhe — přeješ si; mānanīyaḥ — být poctĕn; asi — jsi; me — Mnou; aṅga — Můj milý; nayasi — přinášíš; katham — proč; iha — sem; asmān — Nám; dustyaja — nemožné se vzdát; dvandva — milostného vztahu s kým; pārśvam — po boku; satatam — vždy; urasi — na hrudi; saumya — ó laskavý; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; vadhūḥ — Jeho společnice; sākam — spolu s Ním; āste — je přítomná.

Překlad

Ó příteli Mého drahého, poslal tĕ sem Můj milovaný znovu? Mĕla bych tĕ poctít, příteli, tak si prosím vyber jakékoliv požehnání chceš. Proč ses ale vrátil sem, abys Nás vzal k Nĕmu, jehož milostné lásky je tak tĕžké se vzdát? Koneckonců, laskavý čmeláku, Jeho společnice je bohynĕ Śrī a ta je vždy s Ním, na Jeho hrudi.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje kontext tohoto verše: „Zatímco Rādhārāṇī promlouvala ke čmelákovi, poletoval sem a tam, a najednou Jí zmizel z dohledu. Nesmírnĕ se rmoutila kvůli odloučení od Kṛṣṇy, a když mohla mluvit se čmelákem, pociťovala extázi. Jakmile se však ztratil, témĕř zešílela představou, že se možná tento poslíček vrátil ke Kṛṣṇovi zpravit Ho o tom, jak mluví proti Nĕmu. ,Kṛṣṇu bude určitĕ velice mrzet, když to uslyší,̀ myslela si. Takto Ji zaplavil jiný druh extáze.

Mezitím se poletující čmelák objevil znovu před Ní. Myslela si: ,Kṛṣṇa je ke Mnĕ pořád ještĕ laskavý. Přestože Mu poslíček přinesl takové pobuřující vzkazy, je tak laskavý, že znovu poslal čmeláka, aby Mĕ k Nĕmu zavedl.̀ Tentokrát si Śrīmatī Rādhārāṇī dávala dobrý pozor, aby neřekla nic proti Kṛṣṇovi.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že bohynĕ štĕstí Śrī dokáže přijmout mnoho různých podob. Zatímco si tedy Kṛṣṇa užívá s jinými ženami, setrvává na Jeho hrudi v podobĕ zlatého pruhu. Když se Kṛṣṇa nestýká s jinými ženami, odkládá tuto podobu a poskytuje Mu potĕšení ve své přirozenĕ krásné podobĕ mladé ženy.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho tento výrok Śrīmatī Rādhārāṇī vyjadřuje pratijalpu, jak ji popisuje Śrīla Rūpa Gosvāmī:

dustyaja-dvandva-bhāve 'smin
prāptir nārhety anuddhatam
dūta-sammānanenoktaṁ
yatra sa pratijalpakaḥ

„Když milenka pokornĕ prohlásí, že ačkoliv si nezaslouží získat svého milovaného, přesto nedokáže přestat doufat v milostný vztah s Ním, tato slova, vyřčená s úctou ke zprávĕ od milého, se nazývají pratijalpa.“ (Ujjvala-nīlamaṇi 14.198)

Zde Śrīmatī Rādhārāṇī přestává být nevlídná a pokornĕ uznává vznešenost Śrī Kṛṣṇy.

10.47.21

Verš

api bata madhu-puryām ārya-putro ’dhunāste
smarati sa pitṛ-gehān saumya bandhūṁś ca gopān
kvacid api sa kathā naḥ kiṅkarīṇāṁ gṛṇīte
bhujam aguru-sugandhaṁ mūrdhny adhāsyat kadā nu

Synonyma

api — jistĕ; bata — politováníhodné; madhu-puryām — ve mĕstĕ Mathuře; ārya-putraḥ — syn Nandy Mahārāje; adhunā — nyní; āste — sídlí; smarati — vzpomíná; saḥ — On; pitṛ-gehān — dĕní v domĕ svého otce; saumya — ó velká duše (Uddhavo); bandhūn — své mnohé přátelé; ca — a; gopān — pasáčky; kvacit — nĕkdy; api — nebo; saḥ — On; kathāḥ — mluví; naḥ — o nás; kiṅkarīṇām — služebnicích; gṛṇīte — vztahuje; bhujam — ruku; aguru-su-gandham — vonící po aguru; mūrdhni — na hlavy; adhāsyat — položí; kadā — kdy; nu — možná.

Překlad

Ó Uddhavo! Je to smutné, že Kṛṣṇa sídlí v Mathuře. Vzpomíná si na dĕní v domĕ svého otce a na své přátele pasáčky krav? Ó velká duše! Mluví vůbec nĕkdy o nás, Jeho služebnicích? Kdy zase na naše hlavy položí svoji ruku vonící po aguru?

Význam

Překlad a významy slov pro tento verš jsou převzaty z Caitanya-caritāmṛty (Ādi 6.68) Śrīly Prabhupādy.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī píše velmi poeticky, s hlubokým duchovní vhledem, o Rādhārāṇiných emocích vyjádřených v tomto a předchozích devíti verších. Vykládá je takto:

Śrīmatī Rādhārāṇī uvažovala: „Jelikož byl Kṛṣṇa kdysi spokojený ve Vraji, ale pak odjel do mĕsta Mathury, nevyvine také touhu opustit i to místo a jít zase nĕkam jinam? Mathurā je tak blízko Vṛndāvanu, že je možné, že se dokonce i vrátí sem.

Kṛṣṇa je syn úctyhodného muže, Nandy Mahārāje, takže musí žít v Mathuře kvůli závazku vůči otci, který Mu tam dovolil odejít. Na druhou stranu, ačkoliv celý Nandův život patří výhradnĕ Kṛṣṇovi, Nanda je tak prostoduchý, že se nechal ošálit Yaduovci, kteří převezli Kṛṣṇu do Mathury. Kṛṣṇa si musí myslet: ,Bĕda, bĕda! Jelikož Mĕ ani Můj otec nedokázal přivézt zpátky do Vraji, co mohu udĕlat, abych se tam mohl vrátit?̀ Kṛṣṇa se tedy jistĕ nemůže dočkat, kdy se sem zase vrátí, a tak poslal tebe, posla.

Jen Nandova prostoduchost způsobila, že dovolil svému synovi odjet. Kdyby to Nanda býval dovolil, vylezla by Kṛṣṇova matka, královna Vraji, do Akrūrova kočáru, chytila by syna za krk a odjela by do Mathury s Ním, a všechny gopī také. To však nebylo možné.

Od Kṛṣṇova odjezdu je Nanda v mrákotách z odloučení od Nĕho a jeho pokladnice, sýpky, kuchynĕ, ložnice, majestátní domy a tak dále jsou nyní prázdné. Nikdo je nezametá a neuklízí, a tak jsou plné trávy, prachu, listí a pavučin. Vzpomíná Kṛṣṇa vůbec na domy svého otce? A vzpomíná nĕkdy na Subalu a své ostatní přátele, kteří teď leží omráčení v ostatních zanedbaných domech?

Ženy v Mathuře, které se nyní sdružují s Kṛṣṇou, nemohou vĕdĕt, jak Mu sloužit způsobem, který Ho nejvíc potĕší. Když vidí, že není spokojený, a ptají se, jak Ho mohou učinit šťastným, vypráví jim o nás gopīch?

Kṛṣṇa jim jistĕ říká: ,Vy mĕstské ženy Mĕ nemůžete potĕšit tolik jako gopī z Vraji. Ty jsou dokonale zkušené v navlékání kvĕtinových girland, vonĕní svých tĕl mastmi, hraní různých rytmů a melodií na strunné nástroje, tanci a zpĕvu bĕhem rāsy, vystavování na odiv své krásy, půvabu a chytrosti a dovedném hraní na otázky a odpovĕdi. Zvláštĕ zbĕhlé jsou v zábavách setkávání se s milencem a projevování žárlivého hnĕvu a ostatních příznaků čisté lásky a náklonnosti.̀ Kṛṣṇa to jistĕ musí vĕdĕt. Proto pravdĕpodobnĕ řekne ženám z Mathury: ,Mé milé ženy z yaduovského rodu, vraťte se prosím ke svým rodinám. Již se s vámi nechci stýkat. Zítra brzy ráno se vracím do Vraji.̀

Kdy Kṛṣṇa takto promluví a vrátí se sem, aby položil svou ruku vonící po aguru na naše hlavy? Pak nás utĕší slovy: ,Ó milované Mého srdce, přísahám vám, že vás již znovu neopustím a neodejdu jinam. Vždyť se Mi ve všech třech svĕtech nepodařilo najít nikoho, kdo by mĕl byť jen špetku vašich dobrých vlastností.̀“

Takto ācārya Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje pocity Śrīmatī Rādhārāṇī. Dále vysvĕtluje, že tento text vyjadřuje řeč zvanou sujalpa, jak ji popisuje Rūpa Gosvāmī:

yatrārjavāt sa-gāmbhīryaṁ
sa-dainyaṁ saha-cāpalam
sotkaṇṭhaṁ ca hariḥ pṛṣṭaḥ
sa sujalpo nigadyate

„Když z čiré upřímnosti milenka s vážností, pokorou, neklidem a dychtivostí zpovídá Śrī Hariho, je tato řeč známá jako sujalpa.“ (Ujjvala-nīlamaṇi 14.200)

Na závĕr této části čtyřicáté sedmé kapitoly Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že existuje deset druhů božského šílenství (divyonmāda), které jsou vyjádřeny deseti druhy citra-jalpy, neboli rozmanité mluvy. Toto božské šílenství je vidĕt ve zvláštní zábavĕ zmatenosti, která je sama částí svrchované blaženosti, mahā-bhāvĕ, Śrīmatī Rādhārāṇī. Ācārya cituje následující verše z Ujjvala-nīlamaṇi (14.174, 178–80) Rūpy Gosvāmīho, aby tyto extáze vysvĕtlil:

prāyo vṛndāvaneśvaryāṁ
mohano 'yam udañcati
etasya mohanākhyasya
gatiṁ kām apy upeyuṣaḥ

bhramābhā kāpi vaicitrī
divyonmāda itīryate
udghūrṇā citra-jalpādyās
tad-bhedā bahavo matāḥ

preṣṭhasya suhṛd-āloke
gūḍha-roṣābhijṛmbhitaḥ
bhūri-bhāva-mayo jalpo
yas tīvrotkaṇṭhitāntimaḥ

citra-jalpo daśāṅgo ’yaṁ
prajalpaḥ parijalpitaḥ
vijalpo ’jjalpa-sañjalpaḥ
avajalpo ’bhijalpitam

ājalpaḥ pratijalpaś ca
sujalpaś ceti kīrtitaḥ

„Extáze zmatenosti se projevuje prakticky jen u vládkynĕ Vṛndāvanu (Śrīmatī Rādhārāṇī). Ona dosáhla zvláštního stavu této zmatenosti, úžasného stádia podobného přeludu. Je známé jako divyonmāda a má mnoho aspektů, které se nepravidelnĕ objevují a mizí, a jedním z tĕchto projevů je citra-jalpa. Tato mluva, vyvolaná tím, že spatřila přítele svého milovaného, je plná skrytého hnĕvu a zahrnuje mnoho různých extází. Vrcholí Její silnou, úzkostnou dychtivostí.

Tato citra-jalpa je deseti druhů, známých jako prajalpa, parijalpa, vijalpa, ujjalpa, sañjalpa, avajalpa, abhijalpa, ājalpa, pratijalpa a sujalpa.“

Nĕkteré autority nakonec praví, že samotný Kṛṣṇa se chtĕl napít sladké řeči své milované, a proto přijal podobu čmeláčího posla.

10.47.22

Verš

śrī-śuka uvāca
athoddhavo niśamyaivaṁ
kṛṣṇa-darśana-lālasāḥ
sāntvayan priya-sandeśair
gopīr idam abhāṣata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — potom; uddhavaḥ — Uddhava; niśamya — když to vyslechl; evam — takto; kṛṣṇa-darśana — spatření Kṛṣṇy; lālasāḥ — které dychtily po; sāntvayan — utĕšující; priya — od jejich milovaného; sandeśaiḥ — se zprávami; gopīḥ — pasačkám; idam — toto; abhāṣata — řekl.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když to Uddhava vyslechl, snažil se utĕšit gopī, které nesmírnĕ dychtily spatřit Pána Kṛṣṇu. Začal jim tedy přednášet zprávu od jejich milovaného.

10.47.23

Verš

śrī-uddhava uvāca
aho yūyaṁ sma pūrṇārthā
bhavatyo loka-pūjitāḥ
vāsudeve bhagavati
yāsām ity arpitaṁ manaḥ

Synonyma

śrī-uddhavaḥ uvāca — Śrī Uddhava pravil; aho — vskutku; yūyam — vy; sma — zajisté; pūrṇa — splnĕné; arthāḥ — jejichž cíle; bhavatyaḥ — vy, vznešené; loka — všemi lidmi; pūjitāḥ — uctívané; vāsudeve bhagavati — Pánu Vāsudevovi, Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství; yāsām — jejichž; iti — tímto způsobem; arpitam — vĕnované; manaḥ — mysli.

Překlad

Śrī Uddhava řekl: Vy gopī jste dokonale úspĕšné a všichni vás uctívají, protože jste tímto způsobem vĕnovaly své mysli Nejvyšší Osobnosti Božství, Vāsudevovi.

Význam

Ačkoliv i jiní oddaní odevzdali své mysli Pánu, gopī jsou jedinečné hloubkou jejich lásky.

10.47.24

Verš

dāna-vrata-tapo-homa
japa-svādhyāya-saṁyamaiḥ
śreyobhir vividhaiś cānyaiḥ
kṛṣṇe bhaktir hi sādhyate

Synonyma

dāna — rozdáváním milodarů; vrata — přísnými sliby; tapaḥ — askezí; homa — ohňovými obĕtmi; japa — osobním pronášením manter; svādhyāya — studiem védských textů; saṁyamaiḥ — a dodržováním usmĕrňujících zásad; śreyobhiḥ — příznivými činnostmi; vividhaiḥ — různými; ca — také; anyaiḥ — jinými; kṛṣṇe — Pánu Kṛṣṇovi; bhaktiḥ — oddaná služba; hi — vskutku; sādhyate — je uskutečnĕna.

Překlad

Oddaná služba Pánu Kṛṣṇovi je dosažena rozdáváním milodarů, přísnými sliby, askezí a ohňovými obĕtmi, japou, studiem védských textů, dodržováním usmĕrňujících zásad a konáním mnoha jiných příznivých činností.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje zde popsané procesy takto: Dāna  –  dary Pánu Viṣṇuovi a Jeho oddaným. Vrata  –  dodržování slibů, jako je Ekādaśī. Tapas  –  zřeknutí se smyslového požitku v zájmu Kṛṣṇy. Homa  –  ohňové obĕti pro Viṣṇua. Japa  –  osobní pronášení svatých jmen Pána. Svādhyāya  –  studium a recitace védských textů, jako je Gopāla-tāpanī Upaniṣad.

10.47.25

Verš

bhagavaty uttamaḥ-śloke
bhavatībhir anuttamā
bhaktiḥ pravartitā diṣṭyā
munīnām api durlabhā

Synonyma

bhagavati — Nejvyššímu Pánu; uttamaḥ-śloke — který je oslavován vznešenou poezií; bhavatībhiḥ — vámi, šlechetnými; anuttamā — nepřekonatelná; bhaktiḥ — oddanost; pravartitā — ustanovená; diṣṭyā — (díky vašemu) štĕstí; munīnām — pro velké mudrce; api — dokonce; durlabhā — obtížná získat.

Překlad

Díky svému velkému štĕstí jste ustanovily nepřekonatelnou úroveň čisté oddanosti Pánu Uttamaḥślokovi  –  úroveň, které i mudrci stĕží dosáhnou.

Význam

Výraz pravartitā vyjadřuje, že gopī přinesly do tohoto svĕta úroveň čisté lásky k Bohu, která byla předtím na Zemi neznámá. Uddhava tedy velebí jejich jedinečný přínos náboženskému životu.

10.47.26

Verš

diṣṭyā putrān patīn dehān
sva-janān bhavanāni ca
hitvāvṛnīta yūyaṁ yat
kṛṣṇākhyaṁ puruṣaṁ param

Synonyma

diṣṭyā — díky štĕstí; putrān — syny; patīn — manžely; dehān — tĕla; sva-janān — příbuzné; bhavanāni — domovy; ca — a; hitvā — poté, co jste opustily; avṛṇīta — vybraly jste si; yūyam — vy; yat — skutečnost, že; kṛṣṇa-ākhyam — jménem Kṛṣṇa; puruṣam — mužskou osobnost; param — svrchovanou.

Překlad

Díky svému velkému štĕstí jste opustily syny, manžely, tĕlesné pohodlí, příbuzné a domovy kvůli svrchovanému muži, jemuž se říká Kṛṣṇa.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že gopī se vzdaly svého pocitu vlastnictví vůči tĕmto objektům. Historie ukazuje, že gopī zůstaly ve Vṛndāvanu a žily dál ve svých domovech se svými rodinami. Na rozdíl od obyčejných lidí se však zcela vzdaly sobecké představy, že syny, manžely a tak dále vlastní. Nikdy se nesnažily si jich užívat, ale naopak daly celé své srdce a mysl Nejvyššímu Pánu, jak doporučují velká náboženská písma svĕta. Mĕli bychom po příkladu gopī milovat Nejvyššího Pána celým svým srdcem, duší a silou.

10.47.27

Verš

sarvātma-bhāvo ’dhikṛto
bhavatīnām adhokṣaje
viraheṇa mahā-bhāgā
mahān me ’nugrahaḥ kṛtaḥ

Synonyma

sarva-ātma — projevovaná celým srdcem; bhāvaḥ — láska; adhikṛtaḥ — právoplatná; bhavatīnām — vámi; adhokṣaje — k transcendentálnímu Pánu; viraheṇa — touto náladou odloučení; mahā-bhāgāḥ — ó nanejvýš slavné; mahān — velkou; me — mnĕ; anugrahaḥ — milost; kṛtaḥ — prokázaly jste.

Překlad

Po právu vám patří privilegium čisté lásky k transcendentálnímu Pánu, ó slavné gopī. Prokázaly jste mi velkou milost tím, jak projevujete Kṛṣṇovi svou lásku, když jste od Nĕho odloučené.

Význam

Gopī ukázaly nejen Uddhavovi, ale celému svĕtu radost plynoucí z lásky k Bohu, a tak udĕlily svou milost všem. Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho si svou láskou Nejvyššího Pána podmanily, protože jejich láskyplná oddanost byla projevovaná správným způsobem. Přesto je Pán navenek opustil, aby ukázal sílu jejich lásky. Nyní se však mezi nimi znovu objevil a byl duchovnĕ přítomný prostřednictvím jejich silné oddanosti.

10.47.28

Verš

śrūyatāṁ priya-sandeśo
bhavatīnāṁ sukhāvahaḥ
yam ādāyāgato bhadrā
ahaṁ bhartū rahas-karaḥ

Synonyma

śrūyatām — prosím vyslechnĕte si; priya — od svého milovaného; sandeśaḥ — zprávu; bhavatīnām — vám; sukha — štĕstí; āvahaḥ — přinášející; yam — kterou; ādāya — nesoucí; āgataḥ — přišel jsem; bhadrāḥ — ctnostné ženy; aham — já; bhartuḥ — svého pána; rahaḥ — důvĕrných povinností; karaḥ — vykonavatel.

Překlad

Mé ctnostné ženy, nyní si prosím vyslechnĕte zprávu od vašeho milého, kterou jsem vám já, důvĕrný služebník svého pána, přinesl.

10.47.29

Verš

śrī-bhagavān uvāca
bhavatīnāṁ viyogo me
na hi sarvātmanā kvacit
yathā bhūtāni bhūteṣu
khaṁ vāyv-agnir jalaṁ mahī
tathāhaṁ ca manaḥ-prāṇa-
bhūtendriya-guṇāśrayaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; bhavatīnām — vás žen; viyogaḥ — odloučení; me — ode Mne; na — není; hi — vskutku; sarva-ātmanā — od Duše veškeré existence; kvacit — kdykoliv; yathā — jako; bhūtāni — hmotné prvky; bhūteṣu — ve všech stvořených bytostech; kham — éter; vāyu-agniḥ — vzduch a oheň; jalam — voda; mahī — zemĕ; tathā — tak; aham — Já; ca — a; manaḥ — mysli; prāṇa — životního vzduchu; bhūta — hmotné prvky; indriya — tĕlesných smyslů; guṇa — a původních kvalit přírody; āśrayaḥ — přítomný jako jejich útočištĕ.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ve skutečnosti nejste ode Mne nikdy oddĕlené, neboť jsem Duše veškerého stvoření. Tak jako jsou přírodní prvky  –  éter, vzduch, oheň, voda a zemĕ  –  přítomné v každé stvořené vĕci, jsem Já přítomný v mysli, životním vzduchu a smyslech každé bytosti a také v hmotných prvcích a kvalitách hmotné přírody.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho a Śrīly Viśvanātha Cakravartīho skrývá filosofický jazyk Pánova výroku hlubší význam. Nejvyšší Pán důvĕrnĕ říkal gopīm, že je u nich přítomný skrze opĕtování jejich jedinečné lásky k Nĕmu, nejen jako Duše veškerého stvoření, ale také jako jejich jedinečný milenec. V tomto smyslu slovo guṇa vyjadřuje neobyčejné božské vlastnosti gopī, které přitahují Śrī Kṛṣṇu, a slovo sarvātmanā, které jsme zde přeložili ve vztahu k samotnému Pánu Kṛṣṇovi (odpovídající slovu me, které je také v instrumentálu), je rovnĕž chápáno ve smyslu sarvathā, „zcela“. Jinak řečeno, ačkoliv byl Pán Kṛṣṇa v jednom smyslu nepřítomný, nemohl být nikdy zcela nepřítomný, neboť ve své duchovní podobĕ zůstává vždy v srdcích a myslích gopī.

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, a dalších knihách Śrīla Prabhupāda podrobnĕ vysvĕtlil, že Pán Kṛṣṇa opustil gopī proto, aby posílil jejich lásku k Nĕmu a, jak Uddhava poznamenal, aby požehnal další oddané tím, že odhalí sílu lásky gopī. Ve skutečnosti byl Pán duchovnĕ s gopīmi, protože to jsou Jeho vĕčné společnice.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále podotýká, že pošetilé osoby dospĕjí k závĕru, že Śrī Kṛṣṇa používal filosofický jazyk, jelikož chtĕl vysvĕtlit gopīm základní body filosofie vĕdomí Kṛṣṇy, aby je tak přivedl k osvobození. Pravda je taková, že gopī jsou ty nejvznešenĕjší osvobozené duše, a k pochopení jejich zábav se Śrī Kṛṣṇou musíme přijmout pomoc autorizovaných ācāryů. Když se gopī sešly na tanec rāsa, Śrī Kṛṣṇa se jim pokusil kázat karma-yogu a zdůrazňoval bĕžnou etiku a morálku, ale gopī byly nad touto úrovní. Podobnĕ jim nyní Pán Kṛṣṇa nabízí jñāna-yogu neboli metafyzickou filosofii, ale ta gopīm také nic neříká, protože už dosáhly spontánní, čisté lásky ke Śrī Kṛṣṇovi.

10.47.30

Verš

ātmany evātmanātmānaṁ
sṛje hanmy anupālaye
ātma-māyānubhāvena
bhūtendriya-guṇātmanā

Synonyma

ātmani — v sobĕ; eva — vskutku; ātmanā — sám sebou; ātmānam — sebe; sṛje — tvořím; hanmi — ničím; anupālaye — udržuji; ātma — své vlastní; māyā — mystické energie; anubhāvena — silou; bhūta — hmotné prvky; indriya — smysly; guṇa — a kvality přírody; ātmanā — zahrnující.

Překlad

Sám ze sebe tvořím, udržuji a stahuji se do sebe silou své osobní energie, která zahrnuje hmotné prvky, smysly a kvality přírody.

Význam

Ačkoliv je Pán svrchovaná bytost, mezi Ním a Jeho stvořením neexistuje absolutní dualita, neboť stvoření je expanzí Jeho bytosti. Tuto jednotu zde Pán zdůrazňuje.

10.47.31

Verš

ātmā jñāna-mayaḥ śuddho
vyatirikto ’guṇānvayaḥ
suṣupti-svapna-jāgradbhir
māyā-vṛttibhir īyate

Synonyma

ātmā — duše; jñāna-mayaḥ — obsahující transcendentální poznání; śuddhaḥ — čistá; vyatiriktaḥ — oddĕlená; aguṇa-anvayaḥ — nezapojená v reakcích hmotných kvalit; suṣupti — v hlubokém spánku; svapna — v bĕžném spánku; jāgradbhiḥ — a při bdĕlém vĕdomí; māyā — hmotné energie; vṛttibhiḥ — prostřednictvím činností; īyate — je vnímaná.

Překlad

Duše je tvořená čistým vĕdomím neboli poznáním, a tak se liší od všeho hmotného a není zapojená ve spletitých vazbách přírodních kvalit. Můžeme ji vnímat skrze tři činnosti hmotné přírody známé jako bdĕlost, spánek a hluboký spánek.

Význam

Je zde jasnĕ uvedeno, že duše, ātmā, je tvořena čistým poznáním, čistým vĕdomím, a je tedy ontologicky odlišná od hmotné přírody. Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že slovo ātmā může být také chápáno ve smyslu „Nejvyšší Duše, Pán Kṛṣṇa“. Jelikož Pán v předchozích verších právĕ vysvĕtlil, že všechny hmotné jevy jsou expanze Jeho samotného, slova māyā-vṛttibhir īyate vyjadřují, že hlubokým studiem tohoto svĕta dospĕjeme ke vnímání Boha. I z tohoto pohledu by gopī nemĕly naříkat.

10.47.32

Verš

yenendriyārthān dhyāyeta
mṛṣā svapna-vad utthitaḥ
tan nirundhyād indriyāṇi
vinidraḥ pratyapadyata

Synonyma

yena — čím (myslí); indriya — smyslových; arthān — o předmĕtech; dhyāyeta — človĕk medituje; mṛṣā — iluzorní; svapna-vat — jako sen; utthitaḥ — po procitnutí ze spánku; tat — tu (mysl); nirundhyāt — mĕl by si podmanit; indriyāṇi — smysly; vinidraḥ — nespící (bdĕlé); pratyapadyata — získají.

Překlad

Stejnĕ jako človĕk právĕ probuzený ze spánku může dál meditovat o svém snu, i když je to iluze, tak medituje pomocí mysli o smyslových předmĕtech, které mohou smysly poté získat. Proto by se mĕl plnĕ probudit a ovládnout svou mysl.

Význam

Sloveso pratipad znamená „být vnímán nebo navrácen“. Duše, která je vinidra, procitlá ze stavu hmotného vĕdomí, který se podobá spánku, je uvedena zpĕt do svého přirozeného postavení vĕčného služebníka Pána, Śrī Kṛṣṇy, a díky tomu je přímo vnímána čistým vĕdomím.

10.47.33

Verš

etad-antaḥ samāmnāyo
yogaḥ sāṅkhyaṁ manīṣiṇām
tyāgas tapo damaḥ satyaṁ
samudrāntā ivāpagāḥ

Synonyma

etat — mající toto; antaḥ — jako svůj závĕr; samāmnāyaḥ — celá védská literatura; yogaḥ — standardní systém yogy; sāṅkhyam — proces sāṅkhyové meditace, která učí rozlišovat mezi duchem a hmotou; manīṣiṇām — inteligentních; tyāgaḥ — odříkání; tapaḥ — askeze; damaḥ — ovládání smyslů; satyam — a poctivost; samudra-antāḥ — tekoucí do oceánu; iva — jako; āpa-gāḥ — řeky.

Překlad

Podle inteligentních autorit je toto konečný závĕr všech Véd, jakož i všeho praktikování yogy, sāṅkhyi, odříkání, askeze, ovládání smyslů a pravdomluvnosti, tak jako je moře konečným cílem všech řek.

Význam

Zde Pán uvádí, že veškerá védská literatura je v konečném smyslu určena k tomu, aby přivedla duši k ovládání mysli a smyslů a jejich zamĕření na transcendentální seberealizaci. Procesy takzvané yogy, mystiky či náboženství, které zahrnují neomezený smyslový požitek, nejsou tedy ve skutečnosti duchovní procesy, ale spíš jen pohodlné způsoby, jimiž si hloupí lidé ospravedlňují své zvířecí chování.

Pán Kṛṣṇa zde gopī ujišťuje, že když zamĕří své mysli na seberealizaci, uvĕdomí si svoji duchovní totožnost s Pánem. Pak již tedy nebudou trpĕt bolestmi odloučení.

10.47.34

Verš

yat tv ahaṁ bhavatīnāṁ vai
dūre varte priyo dṛśām
manasaḥ sannikarṣārthaṁ
mad-anudhyāna-kāmyayā

Synonyma

yat — skutečnost, že; tu — však; aham — Já; bhavatīnām — od vás; vai — vskutku; dūre — daleko; varte — nacházím se; priyaḥ — jenž jsem drahý; dṛśām — očím; manasaḥ — mysli; sannikarṣa — připoutanosti; artham — kvůli; mat — o Mnĕ; anudhyāna — pro vaši meditaci; kāmyayā — z Mé touhy.

Překlad

Skutečný důvod, proč jsem Já, milovaný předmĕt vašeho zraku, zůstal od vás daleko, však je, že jsem chtĕl posílit vaši meditaci o Mnĕ a tak přitáhnout vaše mysli blíž k sobĕ.

Význam

Nĕkdy to, co je blízké našim očím, je vzdálené našemu srdci a mysli, a naopak nepřítomnost posiluje lásku, která v srdci je. Ačkoliv se Pán Kṛṣṇa zdánlivĕ od gopī velmi vzdálil, na duchovní úrovni je přivádĕl k sobĕ blíž.

10.47.35

Verš

yathā dūra-care preṣṭhe
mana āviśya vartate
strīṇāṁ ca na tathā cetaḥ
sannikṛṣṭe ’kṣi-gocare

Synonyma

yathā — jako; dūra-care — nacházející se daleko; preṣṭhe — milenec; manaḥ — mysli; āviśya — stávající se pohrouženými; vartate — zůstávají; strīṇām — žen; ca — a; na — ne; tathā — tak; cetaḥ — jejich mysli; sannikṛṣṭe — když je nablízku; akṣi-gocare — přítomný před jejich očima.

Překlad

Když je milenec od ženy daleko, ona na nĕho myslí víc, než když je s ní.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho platí totéž o mužích, kteří se také víc pohrouží do myšlenek na milovanou ženu, když je daleko, než když ji mají před očima.

10.47.36

Verš

mayy āveśya manaḥ kṛtsnaṁ
vimuktāśeṣa-vṛtti yat
anusmarantyo māṁ nityam
acirān mām upaiṣyatha

Synonyma

mayi — do Mĕ; āveśya — hroužící; manaḥ — svou mysl; kṛtsnam — celou; vimukta — poté, co jste se vzdaly; aśeṣa — všech; vṛtti — jejích (hmotných) činností; yat — protože; anusmarantyaḥ — vzpomínající; mām — na Mĕ; nityam — neustále; acirāt — brzy; mām — Mĕ; upaiṣyatha — získáte.

Překlad

Protože jsou vaše mysli naprosto pohroužené do Mĕ a nevĕnují se ničemu jinému, stále na Mĕ vzpomínáte, a tak Mĕ budete mít velmi brzy opĕt mezi sebou.

10.47.37

Verš

yā mayā krīḍatā rātryāṁ
vane ’smin vraja āsthitāḥ
alabdha-rāsāḥ kalyāṇyo
māpur mad-vīrya-cintayā

Synonyma

yāḥ — které ženy; mayā — se Mnou; krīḍatā — jenž jsem se bavil; rātryām — v noci; vane — v lese; asmin — této; vraje — ve vesnici ve Vraji; āsthitāḥ — setrvávající; alabdha — neprožívající; rāsāḥ — tanec rāsa; kalyāṇyaḥ — požehnané; mā — Mĕ; āpuḥ — dosáhly; mat-vīrya — na Mé hrdinné zábavy; cintayā — soustředĕním.

Překlad

Ačkoliv nĕkteré gopī musely zůstat v pastevecké vesnici a tak se nemohly připojit k tanci rāsa a bavit se se Mnou v noci v lese, byly přesto požehnané. I ony Mne dosáhly, tím, že myslely na Mé mocné zábavy.

10.47.38

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ priyatamādiṣṭam
ākarṇya vraja-yoṣitaḥ
tā ūcur uddhavaṁ prītās
tat-sandeśāgata-smṛtīḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; priya-tama — dané jejich milovaným (Kṛṣṇou); ādiṣṭam — pokyny; ākarṇya — když vyslechly; vraja-yoṣitaḥ — ženy z Vraji; tāḥ — ony; ūcuḥ — řekly; uddhavam — Uddhavovi; prītaḥ — potĕšené; tat — tou; sandeśa — zprávou; āgata — když se jim vrátily; smṛtīḥ — jejich pamĕti.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ženy z Vraji si s potĕšením vyslechly zprávu od svého nejmilejšího Kṛṣṇy. Jeho slova jim oživila pamĕť a takto oslovily Uddhavu:

10.47.39

Verš

gopya ūcuḥ
diṣṭyāhito hataḥ kaṁso
yadūnāṁ sānugo ’gha-kṛt
diṣṭyāptair labdha-sarvārthaiḥ
kuśaly āste ’cyuto ’dhunā

Synonyma

gopyaḥ ūcuḥ — gopī řekly; diṣṭyā — naštĕstí; ahitaḥ — nepřítel; hataḥ — byl zabit; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; yadūnām — Yaduovců; sa-anugaḥ — spolu s jeho následovníky; agha — utrpení; kṛt — příčina; diṣṭyā — naštĕstí; āptaiḥ — se svými dobrodinci; labdha — kteří dosáhli; sarva — všech; arthaiḥ — svých tužeb; kuśalī — šťastnĕ; āste — žije; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; adhunā — nyní.

Překlad

Gopī řekly: Je velmi dobré, že Kaṁsa, nepřítel a utlačovatel Yaduovců, je nyní i se svými následovníky po smrti. A je také velmi dobré, že Pán Acyuta žije šťastnĕ ve společnosti svých přátel a příbuzných, jejichž každá touha je nyní splnĕná.

10.47.40

Verš

kaccid gadāgrajaḥ saumya
karoti pura-yoṣitām
prītiṁ naḥ snigdha-savrīḍa-
hāsodārekṣaṇārcitaḥ

Synonyma

kaccit — možná; gada-agrajaḥ — Kṛṣṇa, starší bratr Gady; saumya — ó laskavý (Uddhavo); karoti — dává; pura — z mĕsta; yoṣitām — ženám; prītim — láskyplné štĕstí; naḥ — jež patří nám; snigdha — srdečnými; sa-vrīḍa — a stydlivými; hāsa — s úsmĕvy; udāra — šlechetnými; īkṣaṇa — jejich pohledy; arcitaḥ — uctívaný.

Překlad

Laskavý Uddhavo, poskytuje starší bratr Gady nyní mĕstským ženám potĕšení, které ve skutečnosti patří nám? Máme za to, že Ho ty ženy uctívají šlechetnými pohledy plnými srdečných, stydlivých úsmĕvů.

Význam

Jméno Gadāgraja se vztahuje na Kṛṣṇu, staršího bratra (agraja) Gady, prvního syna Devarakṣity  –  sestry Devakī, která byla také provdaná za Vasudevu. Gopī tímto oslovením Kṛṣṇy naznačují, že se nyní považuje hlavnĕ za syna Devakī, a to má za následek, že Jeho spojení s Vṛndāvanem polevilo. Kvůli své silné lásce nemohly gopī přestat na Kṛṣṇu myslet ani na okamžik.

10.47.41

Verš

kathaṁ rati-viśeṣa-jñaḥ
priyaś ca pura-yoṣitām
nānubadhyeta tad-vākyair
vibhramaiś cānubhājitaḥ

Synonyma

katham — jak; rati — milostných vztahů; viśeṣa — ve všech konkrétních aspektech; jñaḥ — zkušený; priyaḥ — miláček; ca — a; pura-yoṣitām — mĕstských žen; na anubadhyeta — nebude spoután; tat — jejich; vākyaiḥ — slovy; vibhramaiḥ — matoucími gesty; ca — a; anubhājitaḥ — neustále uctívaný.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa je zkušený ve všech druzích milostných vztahů a je miláček mĕstských žen. Jak se může vyhnout zapletení, když je teď neustále uctívaný jejich okouzlujícími slovy a gesty?

Význam

Podle Śrīdhara Svāmīho vyslovila každý z tĕchto veršů nĕjaká jiná gopī.

10.47.42

Verš

api smarati naḥ sādho
govindaḥ prastute kvacit
goṣṭhi-madhye pura-strīṇām
grāmyāḥ svaira-kathāntare

Synonyma

api — navíc; smarati — vzpomíná; naḥ — na nás; sādho — ó zbožný; govindaḥ — Kṛṣṇa; prastute — vznesené v rozhovorech; kvacit — kdy; goṣṭhi — shromáždĕní; madhye — ve; pura-strīṇām — mĕstských žen; grāmyāḥ — vesnické dívky; svaira — volného; kathā — hovoru; antare — bĕhem.

Překlad

Ó svatý, vzpomíná nĕkdy Govinda na nás bĕhem svých rozhovorů s mĕstskými ženami? Zmiňuje nás, vesnické dívky, vůbec nĕkdy, když se s nimi nevázanĕ baví?

Význam

Gopī byly do Kṛṣṇy tak hluboce zamilované, bez sobeckých zájmů, že ani ve svém velkém zklamání nikdy neuvažovaly, že by daly svou lásku nĕkomu jinému. Śrīla Viśvanātha Cakravartī vykládá jejich city následovnĕ.

Gopī možná říkaly: „Kṛṣṇa nás jistĕ opustil, protože si to zasloužíme. Však jsme také ty nejbezvýznamnĕjší ženy na svĕtĕ a poté, co si s námi Kṛṣṇa užil, tak nás zavrhl. Pomyslí přesto nĕkdy na nás, že máme také nĕjaké dobré vlastnosti, nebo třeba i jen proto, že jsme nĕco udĕlaly špatnĕ? Kṛṣṇa jistĕ mluví s mĕstskými ženami velmi nevázanĕ. Jistĕ spolu zpívají, žertují, skládají hádanky a mluví o tolika vĕcech. Řekne Kṛṣṇa nĕkdy: ,Mé milé mĕstské ženy, váš kultivovaný zpĕv a řeč jsou gopīm v Mé domovské vesnici neznámé. Ty by takové vĕci nepochopily.̀ Mluví o nás nĕkdy alespoň takto?“

10.47.43

Verš

tāḥ kiṁ niśāḥ smarati yāsu tadā priyābhir
vṛndāvane kumuda-kunda-śaśāṅka-ramye
reme kvaṇac-caraṇa-nūpura-rāsa-goṣṭhyām
asmābhir īḍita-manojña-kathaḥ kadācit

Synonyma

tāḥ — na ty; kim — zda; niśāḥ — noci; smarati — vzpomíná; yāsu — za nichž; tadā — tehdy; priyābhiḥ — se svými milovanými přítelkynĕmi; vṛndāvane — ve vṛndāvanském lese; kumuda — díky lotosům; kunda — a jasmínům; śaśāṅka — a díky mĕsíci; ramye — přitažlivému; reme — užíval si; kvaṇat — cinkající; caraṇa-nūpura — (kde) nákotníčky; rāsa-goṣṭhyām — ve skupinĕ vĕnující se tanci rāsa; asmābhiḥ — s námi; īḍita — oslavované; manojña — okouzlující; kathaḥ — námĕty o kom; kadācit — nĕkdy.

Překlad

Vzpomíná na ty noci ve vṛndāvanském lese, tak rozkošné díky lotosům, jasmínům a jasnému mĕsíci? Když jsme oslavovaly Jeho okouzlující zábavy, užíval si s námi, svými milovanými přítelkynĕmi, v kruhu tance rāsa, který znĕl hudbou nákotníčků.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī sdílí následující hlubokou realizaci, která z tohoto verše vychází: „Gopī vĕdĕly, že žádné místo nemůže být tak krásné jako Vṛndāvan. Nikde jinde ve vesmíru by nebylo možné najít tak okouzlující scenérii jako ve vṛndāvanském lese, provonĕném zbožnými kvĕtinami a ozářeném svĕtlem úplňku, který se odrážel na klidných vlnách svaté řeky Yamuny. Nikdo nemiloval Kṛṣṇu tolik jako gopī, a tak Mu také nikdo jiný nemohl porozumĕt. Gopī poskytovaly Kṛṣṇovi důvĕrnou službu, kterou mohly jen ony přivést k dokonalosti. Trpĕly tedy při pomyšlení, že je Pán Kṛṣṇa připraven o Vṛndāvan a o jejich službu. Byly prosté veškerého hmotného chtíče, a byly zklamané proto, že nemohou svou láskyplnou službou poskytovat Kṛṣṇovi štĕstí. Nedokázaly si vůbec představit, že by si Kṛṣṇa užíval nĕkde jinde tak jako ve Vṛndāvanu v jejich společnosti.“

10.47.44

Verš

apy eṣyatīha dāśārhas
taptāḥ sva-kṛtayā śucā
sañjīvayan nu no gātrair
yathendro vanam ambudaiḥ

Synonyma

api — zda; eṣyati — přijde; iha — sem; dāśārhaḥ — Kṛṣṇa, potomek Daśārhy; taptāḥ — které jsou spalovány; sva-kṛtayā — Jeho vlastním přičinĕním; śucā — zármutkem; sañjīvayan — oživující; nu — snad; naḥ — nás; gātraiḥ — (dotekem) svých údů; yathā — jako; indraḥ — Pán Indra; vanam — les; ambudaiḥ — oblaky.

Překlad

Vrátí se ten potomek Daśārhy sem a oživí dotekem svých údů ty, jež nyní planou zármutkem, který právĕ On způsobil? Zachrání nás tímto způsobem, tak jako Pán Indra vrací lesu život svými oblaky plnými vod?

10.47.45

Verš

kasmāt kṛṣṇa ihāyāti
prāpta-rājyo hatāhitaḥ
narendra-kanyā udvāhya
prītaḥ sarva-suhṛd-vṛtaḥ

Synonyma

kasmāt — proč; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; iha — sem; āyāti — přijde; prāpta — když získal; rājyaḥ — království; hata — poté, co zabil; ahitaḥ — své nepřátele; nara-indra — králů; kanyāḥ — dcery; udvāhya — poté, co si vzal za ženy; prītaḥ — šťastný; sarva — všemi; suhṛt — svými dobrodinci; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Proč by sem však mĕl Kṛṣṇa chodit, poté, co získal království, zabil své nepřátele a oženil se s dcerami králů? Je tam spokojený, když má kolem sebe všechny své přátele a dobrodince.

10.47.46

Verš

kim asmābhir vanaukobhir
anyābhir vā mahātmanaḥ
śrī-pater āpta-kāmasya
kriyetārthaḥ kṛtātmanaḥ

Synonyma

kim — co; asmābhiḥ — s námi; vana — les; okobhiḥ — jejichž sídlo; anyābhiḥ — s jinými ženami; vā — nebo; mahā-ātmanaḥ — pro tuto vznešenou osobnost (Kṛṣṇu); śrī — bohynĕ štĕstí; pateḥ — pro manžela; āpta-kāmasya — jehož touhy jsou již zcela splnĕné; kriyeta — má být dosažen; arthaḥ — cíl; kṛta-ātmanaḥ — pro Nĕho, jenž je sám o sobĕ úplný.

Překlad

Velká duše Kṛṣṇa je Pán bohynĕ štĕstí a automaticky získává vše, co si přeje. Jak mohou obyvatelky lesa nebo jakékoliv jiné ženy splnit Jeho zámĕry, když je již naplnĕný sám v sobĕ?

Význam

Ačkoliv gopī naříkaly, že se Kṛṣṇa sdružuje s mĕstskými ženami v Mathuře, nyní si uvĕdomují, že jako absolutní Osobnost Božství žádné ženy nepotřebuje a jen ze své bezpříčinné milosti udílí svou společnost svým milujícím oddaným.

10.47.47

Verš

paraṁ saukhyaṁ hi nairāśyaṁ
svairiṇy apy āha piṅgalā
taj jānatīnāṁ naḥ kṛṣṇe
tathāpy āśā duratyayā

Synonyma

param — nejvyšší; saukhyam — štĕstí; hi — vskutku; nairāśyam — netečnost; svairiṇī — necudná; api — ačkoliv; āha — prohlásila; piṅgalā — prostitutka Piṅgalā; tat — toho; jānatīnām — které si jsou vĕdomy; naḥ — pro nás; kṛṣṇe — soustředĕné na Kṛṣṇu; tathā api — přesto; āsā — nadĕji; duratyayā — je nemožné překonat.

Překlad

Nejvĕtším štĕstím je přece vzdát se všech tužeb, jak prohlásila i prostitutka Piṅgalā. Ale přestože to víme, stejnĕ nemůžeme se vzdát nadĕjí, že Kṛṣṇa bude náš.

Význam

Příbĕh Piṅgaly je vyložen v osmé kapitole jedenáctého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.47.48

Verš

ka utsaheta santyaktum
uttamaḥśloka-saṁvidam
anicchato ’pi yasya śrīr
aṅgān na cyavate kvacit

Synonyma

kaḥ — kdo; utsaheta — dokáže snést; santyaktum — zanechat; uttamaḥśloka — s Pánem Kṛṣṇou; saṁvidam — důvĕrných rozhovorů; anicchataḥ — nechtĕná; api — přestože; yasya — jehož; śrīḥ — nejvyšší bohynĕ štĕstí; aṅgāt — tĕlo; na cyavate — neopouští; kvacit — nikdy.

Překlad

Kdo dokáže snést konec důvĕrných rozhovorů s Pánem Uttamaḥślokou? Bohynĕ Śrī nikdy neopouští své místo na Jeho hrudi, přestože On o ni nejeví zájem.

10.47.49

Verš

saric-chaila-vanoddeśā
gāvo veṇu-ravā ime
saṅkarṣaṇa-sahāyena
kṛṣṇenācaritāḥ prabho

Synonyma

sarit — řeky; śaila — kopce; vana-uddeśāḥ — a lesy; gāvaḥ — krávy; veṇu-ravāḥ — tóny flétny; ime — to vše; saṅkarṣaṇa — Pán Balarāma; sahāyena — jehož společník; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; ācaritāḥ — používáno; prabho — ó pane (Uddhavo).

Překlad

Milý Uddhavo Prabhu, když žil Kṛṣṇa tady ve společnosti Saṅkarṣaṇa, radoval se ze všech tĕchto řek, kopců, lesů, krav a tónů flétny.

10.47.50

Verš

punaḥ punaḥ smārayanti
nanda-gopa-sutaṁ bata
śrī-niketais tat-padakair
vismartuṁ naiva śaknumaḥ

Synonyma

punaḥ punaḥ — znovu a znovu; smārayanti — připomínají; nanda-gopa-sutam — syna Nandy, krále pastevců; bata — jistĕ; śrī — božské; niketaiḥ — nesoucím znaky; tat — Jeho; padakaiḥ — kvůli stopám; vismartum — zapomenout; na — ne; eva — vskutku; śaknumaḥ — dokážeme.

Překlad

To vše nám neustále připomíná Nandova syna. Pořád vidíme Kṛṣṇovy stopy, označené božskými symboly, a tak na Nĕho nemůžeme nikdy zapomenout.

10.47.51

Verš

gatyā lalitayodāra-
hāsa-līlāvalokanaiḥ
mādhvyā girā hṛta-dhiyaḥ
kathaṁ taṁ vismarāma he

Synonyma

gatyā — Jeho chůzí; lalitayā — okouzlující; udāra — se šlechetnými; hāsa — úsmĕvy; līlā — hravými; avalokanaiḥ — Jeho pohledy; mādhvyā — medovými; girā — Jeho slovy; hṛta — ukradená; dhiyaḥ — jejichž srdce; katham — jak; tam — na Nĕho; vismarāma — můžeme zapomenout; he — ó (Uddhavo).

Překlad

Ó Uddhavo, jak bychom na Nĕho mohly zapomenout, když Jeho okouzlující chůze, Jeho šlechetný úsmĕv a hravé pohledy a Jeho medová slova ukradla naše srdce?

10.47.52

Verš

he nātha he ramā-nātha
vraja-nāthārti-nāśana
magnam uddhara govinda
gokulaṁ vṛjinārṇavāt

Synonyma

he nātha — ó Pane; he ramā-nātha — ó Pane bohynĕ štĕstí; vraja-nātha — ó Pane vesnice pastevců; ārti — utrpení; nāśana — ó ničiteli; magnam — ponořenou; uddhara — vyzvedni; govinda — ó Govindo; gokulam — Gokulu; vṛjina — neštĕstí; arṇavāt — z oceánu.

Překlad

Ó Pane, ó Pane bohynĕ štĕstí, ó Pane Vraji! Ó ničiteli veškerého utrpení, Govindo, prosím vyzvedni svou Gokulu z oceánu neštĕstí, ve kterém se topí!

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī předkládá následující vhled do této scény: Nĕkdo by mohl gopīm navrhnout: „Proč jednoduše neodejdete nĕkam jinam? Opusťte Vṛndāvan, a pak se nebudete muset dívat na tyto řeky, hory a lesy. Zakryjte si oči odĕvy, použijte inteligenci, abyste přivedly své mysli na nĕjaké jiné myšlenky, a tak na Kṛṣṇu zapomeňte.“ Gopī na tento návrh odpovídají v předchozím verši: „My žádnou inteligenci již nevlastníme, neboť nás o ni Kṛṣṇa svou svrchovanou krásou a šarmem připravil.“

Nyní v tomto verši emoce gopī natolik sílí, že dívky už Uddhavu přehlížejí, obracejí se k Mathuře a s pokorným nářkem oslovují samotného Kṛṣṇu. Oslovují Ho jako Vrajanātha, protože v minulosti mladý Kṛṣṇa sehrál mnoho neuvĕřitelných zábav, aby ochránil své milované vesničany, jako například když zvedl kopec Govardhan a zahubil mnoho nestvůrných démonů. V tomto srdceryvném verši gopī volají na Kṛṣṇu, aby si vzpomnĕl na úžasný sladký vztah, který spolu kdysi mĕli jako nevinní vesničané. Śrī Kṛṣṇa se staral o krávy svého otce s opravdovou láskou a gopī se na Nĕho obracejí, aby si na tyto povinnosti vzpomnĕl a vrátil se, ať v nich může pokračovat.

10.47.53

Verš

śrī-śuka uvāca
tatas tāḥ kṛṣṇa-sandeśair
vyapeta-viraha-jvarāḥ
uddhavaṁ pūjayāṁ cakrur
jñātvātmānam adhokṣajam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tataḥ — potom; tāḥ — ony; kṛṣṇa-sandeśaiḥ — zprávami od Kṛṣṇy; vyapeta — odstranily; viraha — svého odloučení; jvarāḥ — horečku; uddhavam — Uddhavu; pūjayām cakruḥ — uctily; jñātvā — uznávající ho; ātmānam — samotného; adhokṣajam — jako Nejvyššího Pána.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Zprávy od Pána Kṛṣṇy je zbavily horečky odloučení a potom gopī uctily Uddhavu, když uznaly, že se neliší od jejich Pána, od Kṛṣṇy.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že slova jñatvātmānam adhokṣajam také vyjadřují, že gopī uznávaly Pána Kṛṣṇu jako samotnou duši svých životů a tím pádem duchovnĕ totožného s nimi.

10.47.54

Verš

uvāsa katicin māsān
gopīnāṁ vinudan śucaḥ
kṛṣṇa-līlā-kathāṁ gāyan
ramayām āsa gokulam

Synonyma

uvāsa — sídlil; katicit — nĕkolik; māsān — mĕsíců; gopīnām — pasaček; vinudan — rozptylující; śucaḥ — smutek; kṛṣṇa-līlā — o zábavách Pána Kṛṣṇy; kathām — příbĕhy; gāyan — zpívající; ramayām āsa — dával radost; gokulam — Gokule.

Překlad

Uddhava tam zůstal nĕkolik mĕsíců a rozptyloval žal gopī zpíváním o zábavách Pána Kṛṣṇy. Všem lidem v Gokule tak přinášel radost.

Význam

Velký ācārya Jīva Gosvāmī v této souvislosti komentuje, že Uddhava se bĕhem svého pobytu ve Vṛndāvanu zajisté zvláštĕ vĕnoval Kṛṣṇovým pĕstounům, Nandovi a Yaśodĕ.

10.47.55

Verš

yāvanty ahāni nandasya
vraje ’vātsīt sa uddhavaḥ
vrajaukasāṁ kṣaṇa-prāyāṇy
āsan kṛṣṇasya vārtayā

Synonyma

yāvanti — tolik; ahāni — dnů; nandasya — krále Nandy; vraje — ve vesnici pastevců; avātsīt — dlel; saḥ — on; uddhavaḥ — Uddhava; vraja-okasām — pro obyvatele Vraji; kṣaṇa-prāyāṇi — jako okamžik; āsan — byly; kṛṣṇasya — o Kṛṣṇovi; vārtayā — vzhledem k rozhovorům.

Překlad

Všechny ty dny, po které Uddhava dlel v Nandovĕ vesnici pastevců, připadaly obyvatelům Vraji jako jediný okamžik, neboť Uddhava stále hovořil o Kṛṣṇovi.

10.47.56

Verš

sarid-vana-giri-droṇīr
vīkṣan kusumitān drumān
kṛṣṇaṁ saṁsmārayan reme
hari-dāso vrajaukasām

Synonyma

sarit — řeky; vana — lesy; giri — hory; droṇīḥ — a údolí; vīkṣan — když vidĕl; kusumitān — kvetoucí; drumān — stromy; kṛṣṇam — na Kṛṣṇu; saṁsmārayan — podnĕcující vzpomínání; reme — s radostí; hari-dāsaḥ — služebník Pána Hariho; vraja-okasām — pro obyvatele Vraji.

Překlad

Jak ten služebník Pána Hariho hledĕl na řeky, lesy, hory, údolí a kvetoucí stromy ve Vraji, s radostí inspiroval obyvatele Vṛndāvanu tím, že jim připomínal Pána Kṛṣṇu.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že když se Uddhava toulal po Vṛndāvanu, připomínal obyvatelům Vraji Kṛṣṇu tím, že se jich ptal na zábavy, které Pán sehrál na každém z tĕchto míst  –  u řek, v lesích, na horách a v údolích. Tak Uddhava sám zakoušel v jejich společnosti velkou transcendentální blaženost.

10.47.57

Verš

dṛṣṭvaivam-ādi gopīnāṁ
kṛṣṇāveśātma-viklavam
uddhavaḥ parama-prītas
tā namasyann idaṁ jagau

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕl; evam — takové; ādi — a více; gopīnām — gopī; kṛṣṇa-āveśa — jejich naprostým pohroužením v myšlenkách na Kṛṣṇu; ātma — tvořený; viklavam — neklid mysli; uddhavaḥ — Uddhava; parama — svrchovanĕ; prītaḥ — potĕšený; tāḥ — jim; namasyan — skládající veškerou úctu; idam — toto; jagau — zpíval.

Překlad

Když takto Uddhava vidĕl gopī neustále neklidné kvůli jejich naprostému pohroužení v Kṛṣṇovi, byl svrchovanĕ potĕšený. Přál si jim vzdát veškerou úctu, a proto jim zazpíval.

Význam

Viklava, „neklid mysli“, zde nesmíme zamĕňovat za bĕžnou hmotnou úzkost. Je jasnĕ uvedeno, že Uddhava byl svrchovanĕ potĕšený, a cítil se tak, jelikož vidĕl, že gopī dosáhly nejvyššího stavu láskyplné extáze. Uddhava byl vznešený dvořan z Dvāraky, důležitý ministr ve svĕtĕ politiky, a přesto cítil duchovní potřebu vzdát úctu slavným gopīm, ačkoliv to byly navenek pouhé pasačky v nevýznamné vesnici zvané Vṛndāvan. Proto, aby vysvĕtlil své pocity, zpíval následující verše. Śrīla Jīva Gosvāmī uvádí, že je Uddhava zpíval každý den, kdy byl ve Vṛndāvanu.

10.47.58

Verš

etāḥ paraṁ tanu-bhṛto bhuvi gopa-vadhvo
govinda eva nikhilātmani rūḍha-bhāvāḥ
vāñchanti yad bhava-bhiyo munayo vayaṁ ca
kiṁ brahma-janmabhir ananta-kathā-rasasya

Synonyma

etāḥ — tyto ženy; param — jediné; tanu — svá tĕla; bhṛtaḥ — úspĕšnĕ udržují; bhuvi — na Zemi; gopa-vadhvaḥ — mladé pasačky; govinde — k Pánu Kṛṣṇovi; eva — výlučnĕ; nikhila — všech; ātmani — Duši; rūḍha — přivedená k dokonalosti; bhāvāḥ — extatická láskyplná připoutanost; vāñchanti — touží; yat — po které; bhava — hmotné existence; bhiyaḥ — ti, kteří se obávají; munayaḥ — mudrci; vayam — my; ca — také; kim — co dĕlat; brahma — jako brāhmaṇa nebo jako Pán Brahmā; janmabhiḥ — s životy; ananta — o neomezeném Pánu; kathā — ve vyprávĕní; rasasya — pro toho, kdo má chuť.

Překlad

(Uddhava zpíval:) Ze všech osob na Zemi jen tyto pasačky skutečnĕ přivedly své vtĕlené životy k dokonalosti, neboť dosáhly dokonalé čisté lásky k Pánu Govindovi. Po jejich čisté lásce touží ti, kdo se obávají hmotné existence, velcí mudrci a my sami stejnĕ tak. K čemu je narodit se jako brāhmaṇa vysokého původu nebo dokonce jako samotný Pán Brahmā tomu, kdo již ochutnal vyprávĕní o nekonečném Pánu?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že výraz brahma-janmabhiḥ, „brāhmaṇská zrození“, se zde týká trojího zrození v podobĕ (1) biologického zplození, (2) zasvĕcení posvátnou šňůrou a (3) obĕtního zasvĕcení. Ty nesnesou srovnání s čistým vĕdomím Kṛṣṇy. Sám Uddhava, který tento verš vyslovil, se narodil jako čistý brāhmaṇa, ale ve srovnání s postavením vznešených gopī tomu nepřisuzuje žádnou váhu.

10.47.59

Verš

kvemāḥ striyo vana-carīr vyabhicāra-duṣṭāḥ
kṛṣṇe kva caiṣa paramātmani rūḍha-bhāvaḥ
nanv īśvaro ’nubhajato ’viduṣo ’pi sākṣāc
chreyas tanoty agada-rāja ivopayuktaḥ

Synonyma

kva — kde, ve srovnání; imāḥ — tyto; striyaḥ — ženy; vana — v lesích; carīḥ — které se potulují; vyabhicāra — nevhodným chováním; duṣṭāḥ — znečištĕné; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; kva ca — a kde; eṣaḥ — tento; parama-ātmani — k Nejvyšší Duši; rūḍha-bhāvaḥ — stav dokonalé lásky (odbornĕ zvaný mahā-bhāva); nanu — jistĕ; īśvaraḥ — Pán, Osobnost Božství; anubhajataḥ — tomu, kdo Ho neustále uctívá; aviduṣaḥ — nevzdĕlanému; api — třebaže; sākṣāt — přímo; śreyaḥ — nejvyšší dobro; tanoti — udĕluje; agada — léků; rājaḥ — král (neboli nektar, který pijí polobozi, aby dlouho žili); iva — jako kdyby; upayuktaḥ — užitý.

Překlad

Jak úžasné je, že tyto prosté ženy, které se toulají lesem, zdánlivĕ zkažené nevhodným chováním, dosáhly dokonalosti čisté lásky ke Kṛṣṇovi, Nejvyšší Duši! Je ale pravda, že samotný Nejvyšší Pán udĕluje svá požehnání i nevĕdomému uctívači, tak jako nejlepší lék zabere, i když ho užije osoba neznalá jeho složení.

Význam

Použití slova kva v prvních dvou řádcích vyjadřuje ostrý kontrast mezi zdánlivĕ neslučitelnými vĕcmi, v tomto případĕ zdánlivĕ bezvýznamným a dokonce nečistým postavením gopī, zmínĕným v první řádce, a jejich dosažením nejvyšší dokonalosti života, zmínĕném v řádce druhé. V tomto ohledu Śrīla Viśvanātha Cakravartī popisuje tři druhy cizoložných žen. První je žena, která si užívá s manželem i milencem, přičemž není vĕrná ani jednomu. Jak bĕžná společnost, tak písma takové chování zavrhují. Druhá cizoložná žena opustí svého manžela, aby si užívala jen s milencem. Společnost a písma toto chování také zavrhují, ačkoliv o této pokleslé ženĕ může být řečeno, že má alespoň tu dobrou vlastnost, že se oddává jedinému muži. Cizoložná žena posledního druhu opustí manžela a užívá si postavení milenky samotného Nejvyššího Pána. Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že ačkoliv hloupí, obyčejní lidé toto postavení kritizují, znalci duchovní vĕdy takové chování velebí. Proto učení členové společnosti a zjevená písma tuto soustředĕnou oddanost Pánu chválí. Takové bylo chování gopī. Výraz vyabhicāra-duṣṭāḥ, „zkažené úchylkou“, vyjadřuje zdánlivou podobnost mezi chováním gopī a bĕžných cizoložných žen.

10.47.60

Verš

nāyaṁ śriyo ’ṅga u nitānta-rateḥ prasādaḥ
svar-yoṣitāṁ nalina-gandha-rucāṁ kuto ’nyāḥ
rāsotsave ’sya bhuja-daṇḍa-gṛhīta-kaṇṭha-
labdhāśiṣāṁ ya udagād vraja-vallabhīnām

Synonyma

na — ne; ayam — toto; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; aṅge — na hrudi; u — bĕda; nitānta-rateḥ — kdo má velice důvĕrný vztah; prasādaḥ — přízeň; svaḥ — nebeských planet; yoṣitām — žen; nalina — lotosového kvĕtu; gandha — majících vůni; rucām — a tĕlesný lesk; kutaḥ — mnohem ménĕ; anyāḥ — jiné; rasa-utsave — při slavnosti tance rāsa; asya — Pána Śrī Kṛṣṇy; bhuja-daṇḍa — pažemi; gṛhīta — obejmuté; kaṇṭha — jejich krky; labdha-āśiṣām — jimž se dostalo takového požehnání; yaḥ — které; udagāt — se projevilo; vraja-vallabhīnām — překrásných gopī, transcendentálních dívek z Vrajabhūmi.

Překlad

Když Pán Śrī Kṛṣṇa tančil s gopīmi bĕhem rāsa-līly, objímal je svými pažemi okolo krku. Takové transcendentální příznĕ se nikdy nedostalo bohyni štĕstí ani jiným společnicím v duchovním svĕtĕ. O nĕčem takovém se nikdy nesnilo ani tĕm nejkrásnĕjším dívkám z nebeských planet, jejichž tĕlesný lesk a vůnĕ připomínají krásu a vůni lotosových kvĕtů. Co potom říci o pozemšťankách, které mohou být překrásné podle svĕtských mĕřítek?

Význam

Významy slov a překlad tohoto verše jsou převzaty z překladu Caitanya-caritāmṛty (Madhya 8.80) od Śrīly Prabhupādy.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje takto: Pán Kṛṣṇa, nejlepší ze všech avatārů, existuje na nejvyšší úrovni čistoty a morálky, a tak si vždy zasluhuje chválu ode všech, i když přijímá svĕtskou kritiku za to, že pase krávy, toulá se v lese, jí s mladými opicemi, krade jogurt, svádí manželky jiných mužů a tak dále. Podobnĕ gopī, jež tvoří Pánova energie blaženosti, dosáhly nejvyšší úrovnĕ čistoty a příznivosti, i ve srovnání s bohynĕmi štĕstí, a tak jsou gopī svrchovanĕ slavné, třebaže je svĕtští lidé kritizovali, protože to byly pouhé pasačky krav žijící v lese a chovající se zdánlivĕ nepatřičným způsobem.

10.47.61

Verš

āsām aho caraṇa-reṇu-juṣām ahaṁ syāṁ
vṛndāvane kim api gulma-latauṣadhīnām
yā dustyajaṁ sva-janam ārya-pathaṁ ca hitvā
bhejur mukunda-padavīṁ śrutibhir vimṛgyām

Synonyma

āsam — gopī; aho — ó; caraṇa-reṇu — prachu z lotosových nohou; juṣām — oddaným; aham syām — kéž se stanu; vṛndāvane — ve Vṛndāvanu; kim api — každý, kdo; gulma-latā-oṣadhīnām — mezi keři, popínavými rostlinami a bylinami; yā — tĕch, kterých; dustyajam — velmi tĕžké se vzdát; sva-janam — rodinných členů; ārya-patham — cesty ctnosti; ca — a; hitvā — poté, co se vzdaly; bhejuḥ — uctívaly; mukunda-padavīm — lotosové nohy Mukundy, Kṛṣṇy; śrutibhiḥ — Védami; vimṛgyām — mají být vyhledány.

Překlad

Gopī z Vṛndāvanu se vzdaly společnosti svých manželů, synů a dalších rodinných členů, kterých je nesmírnĕ tĕžké se vzdát, a zavrhly cestu cudnosti, aby přijaly útočištĕ u lotosových nohou Mukundy, Kṛṣṇa, jež by všichni mĕli hledat pomocí védského poznání. Kéž bych mĕl to štĕstí stát se jedním z keřů, popínavých rostlin či bylin ve Vṛndāvanu, protože na nĕ gopī šlapou a žehnají jim prachem ze svých lotosových nohou.

Význam

Významy slov a překlad tohoto verše jsou převzaty z překladu Caitanya-caritāmṛty (Antya 7.47) od Śrīly Prabhupādy.

Śrī Uddhava zde ukazuje dokonalou vaiṣṇavskou pokoru. Nemodlí se, aby se stal rovným gopīm na jejich vznešené úrovni lásky, ale aby se narodil jako keř nebo popínavá rostlina ve Vṛndāvanu, takže až po nĕm budou šlapat, získá prach z jejich nohou a tím bude požehnán. Stydlivé gopī by vznešené osobnosti, jako je Uddhava, takové požehnání nikdy nedaly; proto chytře usiloval o získání této milosti takovým způsobem, že se narodí jako rostlina ve Vṛndāvanu.

10.47.62

Verš

yā vai śriyārcitam ajādibhir āpta-kāmair
yogeśvarair api yad ātmani rāsa-goṣṭhyām
kṛṣṇasya tad bhagavataḥ caraṇāravindaṁ
nyastaṁ staneṣu vijahuḥ parirabhya tāpam

Synonyma

yāḥ — kdo (gopī); vai — vskutku; śriyā — bohyní štĕstí; arcitam — uctívané; aja — nezrozeným Brahmou; ādibhiḥ — a ostatními polobohy; āpta-kāmaiḥ — kteří si již naplnili všechny touhy; yoga-īśvaraiḥ — vládci mystických sil; api — i když; yat — které; ātmani — v mysli; rāsa — tance rāsa; goṣṭhyām — ve shromáždĕní; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; tat — ty; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; caraṇa-aravindam — lotosové nohy; nyastam — položené; staneṣu — na jejich ňadra; vijahuḥ — zbavily se; parirabhya — objímáním; tāpam — svých muk.

Překlad

Samotná bohynĕ štĕstí spolu s Pánem Brahmou a všemi ostatními polobohy, kteří jsou vládci yogové dokonalosti, může uctívat lotosové nohy Kṛṣṇy jen ve své mysli. Bĕhem tance rāsa však Pán Kṛṣṇa pokládal nohy na ňadra tĕchto gopī a ty se zbavily veškeré úzkosti tím, že tyto nohy objímaly.

10.47.63

Verš

vande nanda-vraja-strīṇāṁ
pāda-reṇum abhīkṣṇaśaḥ
yāsāṁ hari-kathodgītaṁ
punāti bhuvana-trayam

Synonyma

vande — klaním se; nanda-vraja — vesnice pastevců Nandy Mahārāje; strīṇām — žen; pāda — z nohou; reṇum — prachu; abhīkṣṇaśaḥ — neustále; yāsām — jejichž; hari — týkajících se Pána Kṛṣṇy; kathā — o námĕtech; udgītam — hlasité zpívání; punāti — očišťuje; bhuvana-trayam — tři svĕty.

Překlad

Znovu a znovu se klaním prachu z nohou žen z pastevecké vesnice Nandy Mahārāje. Když tyto gopī hlasitĕ zpívají o slávĕ Śrī Kṛṣṇy, tato vibrace očišťuje tři svĕty.

Význam

Poté, co Śrī Uddhava v předchozích verších prokázal slávu gopī, nyní se jim přímo klaní. Podle Śrī Vaiṣṇava-toṣaṇī se Śrī Uddhava takto neklanĕl ani královnám Pána Kṛṣṇy ve Dvārace.

10.47.64

Verš

śrī-śuka uvāca
atha gopīr anujñāpya
yaśodāṁ nandam eva ca
gopān āmantrya dāśārho
yāsyann āruruhe ratham

Synonyma

śṛī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — potom; gopīḥ — gopī; anujñāpya — když si vyžádal svolení; yaśodām — matky Yaśody; nandam — krále Nandy; eva ca — také; gopān — s pastevci; āmantrya — poté, co se rozloučil; dāśārhaḥ — Uddhava, potomek Daśārhy; yāsyan — chystající se odjet; āruruhe — nasedl do; ratham — svého kočáru.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Uddhava, potomek Daśārhy, potom požádal gopī, matku Yaśodu a Nandu Mahārāje o svolení k odjezdu. Rozloučil se se všemi pastevci a připravený vydat se na cestu nasedl do svého kočáru.

10.47.65

Verš

taṁ nirgataṁ samāsādya
nānopāyana-pāṇayaḥ
nandādayo ’nurāgeṇa
prāvocann aśru-locanāḥ

Synonyma

tam — jeho (Uddhavu); nirgatam — na odjezdu; samāsādya — když přišli; nānā — různé; upāyana — předmĕty pro uctívání; pāṇayaḥ — v rukách; nanda-ādayaḥ — Nanda a ostatní; anurāgeṇa — s náklonností; prāvocan — promluvili; aśru — se slzami; locanāḥ — v očích.

Překlad

Když se Uddhava chystal k odjezdu, Nanda a ostatní k nĕmu přišli s různými předmĕty pro uctívání. Oslovili ho se slzami v očích.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že Nanda a pastevci nepřišli za Uddhavou formálnĕ, ale naopak ze spontánní náklonnosti ke Kṛṣṇovu drahému příteli.

10.47.66

Verš

manaso vṛttayo naḥ syuḥ
kṛṣṇa pādāmbujāśrayāḥ
vāco ’bhidhāyinīr nāmnāṁ
kāyas tat-prahvaṇādiṣu

Synonyma

manasaḥ — myslí; vṛttayaḥ — činnosti; naḥ — naše; syuḥ — nechť jsou; kṛṣṇa — Kṛṣṇy; pāda-ambuja — u lotosových nohou; āśrayāḥ — vyhledávající útočištĕ; vācaḥ — naše slova; abhidhāyinīḥ — vyjadřující; nāmnām — Jeho jména; kāyaḥ — naše tĕla; tat — Jemu; prahvaṇa-ādiṣu — klanĕjící se a tak dále.

Překlad

(Nanda a ostatní pastevci řekli:) Nechť činnosti našich myslí vždy vyhledávají útočištĕ u Kṛṣṇových lotosových nohou, nechť naše slova vždy pronášejí Jeho jména a nechť se Mu naše tĕla vždy klaní a slouží Mu.

Význam

Obyvatelé Vṛndāvanu byli pevnĕ přesvĕdčeni, že i když nemohou mít přímou společnost svého milovaného Kṛṣṇy, nikdy vůči Nĕmu nebudou lhostejní. Všichni byli prvotřídní čistí oddaní Pána.

10.47.67

Verš

karmabhir bhrāmyamāṇānāṁ
yatra kvāpīśvarecchayā
maṅgalācaritair dānai
ratir naḥ kṛṣṇa īśvare

Synonyma

karmabhiḥ — kvůli našim plodonosným činnostem; bhrāmyamāṇānām — kteří jsme nuceni putovat; yatra kva api — kamkoliv; īśvara — Nejvyššího Pána; icchayā — podle přání; maṅgala — příznivým; ācaritaiḥ — díky činům; dānaiḥ — díky milodarům; ratiḥ — připoutanost; naḥ — naše; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; īśvare — Pánu.

Překlad

Ať už jsme vůlí Nejvyššího Pána nuceni putovat kamkoli v tomto svĕtĕ, jak udávají reakce za naše plodonosné jednání, nechť nám naše dobré činy a rozdané milodary zaručí, že budeme vždy Pána Kṛṣṇu milovat.

10.47.68

Verš

evaṁ sabhājito gopaiḥ
kṛṣṇa-bhaktyā narādhipa
uddhavaḥ punar āgacchan
mathurāṁ kṛṣṇa-pālitām

Synonyma

evam — takto; sabhājitaḥ — poctĕný; gopaiḥ — pastevci; kṛṣṇa-bhaktyā — s oddaností Kṛṣṇovi; nara-adhipa — ó vládce lidí (Parīkṣite); uddhavaḥ — Uddhava; punaḥ — znovu; āgacchat — vrátil se; mathurām — do Mathury; kṛṣṇa-pālitām — chránĕné Pánem Kṛṣṇou.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Ó vládce lidí, takto se Uddhava, poctĕný pastevci tím, jak vyjádřili svou oddanost Pánu Kṛṣṇovi, vrátil do mĕsta Mathury, které bylo pod Kṛṣṇovou ochranou.

Význam

Slovo kṛṣṇa-pālitām vyjadřuje, že i když Uddhava velmi přilnul k Vṛndāvanu, vrátil se do Mathury, protože tam Śrī Kṛṣṇa osobnĕ projevoval své transcendentální zábavy.

10.47.69

Verš

kṛṣṇāya praṇipatyāha
bhakty-udrekaṁ vrajaukasām
vasudevāya rāmāya
rājñe copāyanāny adāt

Synonyma

kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; praṇipatya — poté, co padl na zem, aby se poklonil; āha — řekl; bhakti — čisté oddanosti; udrekam — hojnost; vraja-okasām — obyvatel Vraji; vasudevāya — Vasudevovi; rāmāya — Pánu Balarāmovi; rājñe — králi (Ugrasenovi); ca — a; upāyanāni — vĕci získané darem; adāt — předal.

Překlad

Poté, co Uddhava padl na zem, aby se poklonil, popsal Pánu Kṛṣṇovi nesmírnou oddanost obyvatel Vraji. Popsal ji také Vasudevovi, Pánu Balarāmovi a králi Ugrasenovi a předal jim vazalské dary, které přivezl.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Píseň pro čmeláka.“

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ OSMÁ

Kṛṣṇa tĕší své oddané

10.48.1

Verš

śrī-śuka uvāca
atha vijñāya bhagavān
sarvātmā sarva-darśanaḥ
sairandhryāḥ kāma-taptāyāḥ
priyam icchan gṛhaṁ yayau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — potom; vijñāya — když pochopil; bhagavān — Nejvyšší Pán; sarva — všeho; ātmā — Duše; sarva — všeho; darśanaḥ — pozorovatel; sairandhryāḥ — služebné, Trivakry; kāma — chtíčem; taptāyāḥ — sužované; priyam — uspokojení; icchan — přející si; gṛham — do jejího domu; yayau — odešel.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Dále, po přijetí Uddhavovy zprávy, zatoužil Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství a vševĕdoucí Duše všeho, co existuje, uspokojit služebnou Trivakru, kterou sužoval chtíč. Vydal se tedy do jejího domu.

Význam

Tento text poskytuje zajímavý vhled do Pánových zábav. První řádka uvádí: atha vijñāya bhagavān: „Tak Pán, když pochopil (Uddhavovu zprávu)....“ Druhá říká, že Pán Kṛṣṇa je Duše všeho (sarvātmā) a pozorovatel všeho (sarva-darśanaḥ). Jinak řečeno, ačkoliv zajisté nezávisí na ústních zprávách poslů, hraje úlohu lidské bytosti a naslouchá poslovým zprávám  –  ne z nutnosti, jak bychom to činili my, ale v rámci blaženosti svých duchovních zábav, láskyplných vymĕn se svým čistým oddaným. Slovo sarva-darśanaḥ také vyjadřuje, že Pán dokonale chápal city obyvatel Vraji a dokonale jim je oplácel v jejich srdcích. Nyní, ve svých vnĕjších zábavách, zatoužil požehnat Śrīmatī Trivakru, která bude brzy zbavena nemoci hmotného chtíče.

10.48.2

Verš

mahārhopaskarair āḍhyaṁ
kāmopāyopabṛṁhitam
muktā-dāma-patākābhir
vitāna-śayanāsanaiḥ
dhūpaiḥ surabhibhir dīpaiḥ
srag-gandhair api maṇḍitam

Synonyma

mahā-arha — drahým; upaskaraiḥ — zařízením; āḍhyam — bohatý; kāma — chtíče; upāya — rekvizitami; upabṛṁhitam — naplnĕný; muktā-dāma — šňůrami perel; patākābhiḥ — a praporky; vitāna — baldachy; śayana — lůžky; āsanaiḥ — a sedátky; dhūpaiḥ — vonnými tyčinkami; surabhibhiḥ — vonícími; dīpaiḥ — olejovými lampami; srak — kvĕtinovými girlandami; gandhaiḥ — a vonnou santálovou pastou; api — také; maṇḍitam — ozdobený.

Překlad

Dům Trivakry byl bohatĕ zařízený drahým vybavením a oplýval smyslnými rekvizitami, které mĕly vzbuzovat pohlavní touhu. Byly tam praporky, řady perel navlečených na šňůrách, baldachýny, skvostná lůžka a sedátka a také vonné tyčinky, olejové lampy, kvĕtinové girlandy a vonná santálová pasta.

Význam

Podle Śrīdhara Svāmīho smyslné rekvizity v domĕ Trivakry zahrnovaly obrazy se sexuálními námĕty. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že k jejímu vybavení patřila bylinná afrodiziaka. Trivakřin zámĕr není tĕžké uhodnout, a přesto k ní Pán Kṛṣṇa šel, aby ji zachránil z hmotné existence.

10.48.3

Verš

gṛhaṁ tam āyāntam avekṣya sāsanāt
sadyaḥ samutthāya hi jāta-sambhramā
yathopasaṅgamya sakhībhir acyutaṁ
sabhājayām āsa sad-āsanādibhiḥ

Synonyma

gṛham — do jejího domu; tam — Ho; āyāntam — jenž dorazil; avekṣya — když vidĕla; sā — ona; āsanāt — ze svého sedátka; sadyaḥ — náhle; samutthāya — poté, co vstala; hi — vskutku; jāta-sambhramā — ve spĕchu; yathā — jak se patří; upasaṇgamya — když přistoupila; sakhībhiḥ — se svými společnicemi; acyutam — Pána Kṛṣṇu; sabhājayām āsa — uctivĕ přivítala; sat-āsana — luxusním křeslem; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

Když Trivakrā vidĕla, že dorazil do jejího domu, ihned spĕšnĕ vstala ze svého sedátka. Půvabnĕ k Pánu Acyutovi přistoupila i se svými přítelkynĕmi a uctivĕ Ho přivítala nabídnutím přepychového křesla a dalších předmĕtů k uctívání.

10.48.4

Verš

tathoddhavaḥ sādhutayābhipūjito
nyaṣīdad urvyām abhimṛśya cāsanam
kṛṣṇo ’pi tūrṇaṁ śayanaṁ mahā-dhanaṁ
viveśa lokācaritāny anuvrataḥ

Synonyma

tathā — také; uddhavaḥ — Uddhava; sādhutayā — jako svatá osoba; abhipūjitaḥ — uctívaný; nyaṣīdat — usedl; urvyām — na podlahu; abhimṛśya — poté, co se dotkl; ca — a; āsanam — křesla; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; api — a; tūrṇam — bez meškání; śayanam — na lůžko; mahā-dhanam — velmi skvostné; viveśa — ulehl; loka — lidské společnosti; ācaritāni — způsoby chování; anuvrataḥ — napodobující.

Překlad

Uddhava jako svatá osoba také obdržel čestné místo k sezení, ale pouze se ho dotkl a usedl na podlahu. Potom se Pán Kṛṣṇa, napodobující lidské zvyklosti, rychle uvelebil na skvostném lůžku.

Význam

Podle ācāryů Uddhava z úcty ke svému Pánu odmítl sedĕt na skvostném sedadle v Jeho přítomnosti; místo toho se dotkl křesla rukou a usedl na podlahu. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že Pán Kṛṣṇa se uvelebil na lůžku ve vnitřních komnatách Trivakřina domu.

10.48.5

Verš

sā majjanālepa-dukūla-bhūṣaṇa
srag-gandha-tāmbūla-sudhāsavādibhiḥ
prasādhitātmopasasāra mādhavaṁ
sa-vrīḍa-līlotsmita-vibhramekṣitaiḥ

Synonyma

sā — ona, Trivakrā; majjana — vykoupáním; ālepa — potřením mastmi; dukūla — oblečením se do krásných šatů; bhūṣaṇa — s ozdobami; srak — girlandami; gandha — parfémem; tāmbūla — arekovým oříškem; sudhā-āsava — pitím vonného likéru; ādibhiḥ — a tak dále; prasādhita — připravené; ātmā — její tĕlo; upasasāra — přišla; mādhavam — za Pánem Kṛṣṇou; sa-vrīḍa — stydlivých; līlā — hravých; utsmita — svých úsmĕvů; vibhrama — projevující svody; īkṣitaiḥ — s pohledy.

Překlad

Trivakrā se připravila tak, že se vykoupala, potřela si tĕlo mastmi, oblékla se do krásných šatů doplnĕných šperky, girlandami a parfémem a také vyžvýkala arekový oříšek, napila se vonného likéru a tak dále. Potom přišla se stydlivými, hravými úsmĕvy a koketními pohledy za Pánem Mādhavou.

Význam

Z tohoto verše je zřejmé, že způsoby, jakými se žena připravuje na sexuální radovánky, se za tisíce let nezmĕnily.

10.48.6

Verš

āhūya kāntāṁ nava-saṅgama-hriyā
viśaṅkitāṁ kaṅkaṇa-bhūṣite kare
pragṛhya śayyām adhiveśya rāmayā
reme ’nulepārpaṇa-puṇya-leśayā

Synonyma

āhūya — poté, co přivolal; kāntām — svou milenku; nava — nového; saṅgama — spojení; hriyā — se studem; viśaṅkitām — obávající se; kaṅkaṇa — náramky; bhūṣite — ozdobené; kare — její ruce; pragṛhya — beroucí za; śayyām — na lůžko; adhiveśya — poté, co ji položil; rāmayā — s tou krásnou dívkou; reme — užíval si; anulepa — masti; arpaṇa — darování; puṇya — zbožnosti; leśayā — jejíž jediná stopa.

Překlad

Pán přivolal svou milenku, která se obávala a stydĕla v očekávání tohoto nového spojení, a přitáhl ji za ruce ozdobené náramky na lůžko. Tak si užíval s tou krásnou dívkou, jejíž jedinou stopou zbožnosti bylo, že darovala Pánu mast.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že slova nava-saṅgama-hriyā znamenají, že Trivakrā byla v tu chvíli ještĕ ve skutečnosti panna. Bývala to znetvořená hrbačka a Pán z ní nedávno udĕlal krásnou dívku. Byla proto přirozenĕ stydlivá a neklidná, i když zjevnĕ cítila smyslnou touhu po Śrī Kṛṣṇovi.

10.48.7

Verš

sānaṅga-tapta-kucayor urasas tathākṣṇor
jighranty ananta-caraṇena rujo mṛjantī
dorbhyāṁ stanāntara-gataṁ parirabhya kāntam
ānanda-mūrtim ajahād ati-dīrgha-tāpam

Synonyma

sa — ona; anaṅga — Amorem; tapta — spalovaných; kucayoḥ — ňader; urasaḥ — hrudi; tathā — a; akṣṇoḥ — očí; jighrantī — přivonĕním si; ananta — Kṛṣṇy, neomezeného Nejvyššího Pána; caraṇena — nohama; rujaḥ — bolest; mṛjantī — odstraňující; dorbhyām — pažemi; stana — ňadry; antara-gatam — mezi; parirabhya — objímající; kāntam — svého milence; ānanda — veškeré extáze; mūrtim — zosobnĕní; ajahāt — zbavila se; ati — nesmírnĕ; dīrgha — dlouhotrvajícího; tāpam — svého soužení.

Překlad

Jen tím, že ucítila vůni Kṛṣṇových lotosových nohou, odstranila Trivakrā planoucí chtíč, který jí Amor zažehl v ňadrech, hrudi a očích. Obĕma pažemi objala mezi ňadry svého milence, Śrī Kṛṣṇu, zosobnĕní blaženosti, a tak se zbavila svého dlouhotrvajícího soužení.

10.48.8

Verš

saivaṁ kaivalya-nāthaṁ taṁ
prāpya duṣprāpyam īśvaram
aṅga-rāgārpaṇenāho
durbhagedam ayācata

Synonyma

sa — ona; evam — takto; kaivalya — osvobození; nātham — vládce; tam — Jeho; prāpya — když získala; duṣprāpyam — nedosažitelného; īśvaram — Nejvyššího Pána; aṅga-rāga — tĕlové masti; arpaṇena — darováním; aho — ó; durbhagā — nešťastná; idam — o toto; ayācata — poprosila.

Překlad

Poté, co takto získala Nejvyššího Pána, jehož je obtížné dosáhnout, jednoduše tím, že Mu vĕnovala mast na potírání tĕla, předložila nešťastná Trivakrā tomuto Pánu svobody následující žádost.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se Śrīmatī Trivakrā modlila k Pánu: „Prosím užívej si pouze se mnou a s žádnou jinou ženou.“ Trivakrā je zde popsaná jako nešťastná, jelikož Kṛṣṇa nebyl připravený toto požehnání udĕlit. Śrīdhara Svāmī dodává, že ačkoliv obyčejným očím se zdálo, že prosila o hmotnou pohlavní rozkoš, ve skutečnosti byla tehdy již osvobozenou duší.

10.48.9

Verš

sahoṣyatām iha preṣṭha
dināni katicin mayā
ramasva notsahe tyaktuṁ
saṅgaṁ te ’mburuhekṣaṇa

Synonyma

saha — spolu; uṣyatām — prosím zůstaň; iha — zde; preṣṭha — ó milovaný; dināni — dní; katicit — nĕkolik; mayā — se mnou; ramasva — prosím tĕš se; na utsahe — nemohu snést; tyaktum — vzdání se; saṅgam — společnosti; te — Tvé; amburuha-īkṣaṇa — ó lotosooký.

Překlad

(Trivakrā řekla:) Ó milovaný, prosím zůstaň zde se mnou ještĕ nĕkolik dní a užívej si. Nedokážu se vzdát Tvé společnosti, ó lotosooký!

Význam

Slovo ambu znamená „voda“ a ruha „vystupující“. Amburuha tedy znamená „lotos, který vyčnívá z vody“. Pán Kṛṣṇa se nazývá amburuhekṣaṇa, „lotosooký“. Je zdrojem a ztĕlesnĕním veškeré krásy a Trivakru přirozenĕ přitahoval. Pánova krása je však duchovní a čistá a Jeho zámĕrem nebylo si s Trivakrou užívat, ale přivést ji k čisté duchovní existenci, vĕdomí Kṛṣṇy.

10.48.10

Verš

tasyai kāma-varaṁ dattvā
mānayitvā ca māna-daḥ
sahoddhavena sarveśaḥ
sva-dhāmāgamad ṛddhimat

Synonyma

tasyai — jí; kāma — hmotné touhy; varam — její požehnání; dattvā — poté, co udĕlil; mānayitvā — poté, co jí prokázal úctu; ca — a; māna-daḥ — ten, který vzdává úctu druhým; saha uddhavena — s Uddhavou; sarva-īśaḥ — Pán všech bytostí; sva — do svého; dhāma — sídla; agamat — odešel; ṛddhi-mat — dokonale honosného.

Překlad

Ohleduplný Kṛṣṇa, Pán všech bytostí, Trivakře slíbil, že jí tuto chtivou touhu splní, poklonil se jí a potom se s Uddhavou vrátil do svého dokonale honosného sídla.

Význam

Všichni ācāryové se shodují, že slova kāma-varaṁ dattvā naznačují, že Pán Kṛṣṇa slíbil Trivakře, že jí splní její chtivé touhy.

10.48.11

Verš

durārdhyaṁ samārādhya
viṣṇuṁ sarveśvareśvaram
yo vṛṇīte mano-grāhyam
asattvāt kumanīṣy asau

Synonyma

durārādhyam — vzácnĕ uctívaného; samārādhya — poté, co plnĕ uctí; viṣṇum — Pána Viṣṇua; sarva — všech; īśvara — vládců; īśvaram — nejvyššího vládce; yaḥ — kdo; vṛṇīte — vybere si jako požehnání; manaḥ — mysli; grāhyam — to, co je dostupné, tedy smyslový požitek; asattvāt — kvůli jeho nepatrnosti; kumanīṣī — neinteligentní; asau — ta osoba.

Překlad

Pán Viṣṇu, Nejvyšší Pán všech pánů, je obvykle tĕžko přístupný. Ten, kdo Ho správnĕ uctíval a potom si vybral požehnání v podobĕ svĕtského smyslového požitku, má zajisté slabou inteligenci, neboť se spokojí s nepatrným výsledkem.

Význam

Z komentářů ācāryů je zřejmé, že příbĕh o Trivakře je třeba chápat na dvou úrovních. Na jedné stranĕ je chápána jako osvobozená duše přímo se sdružující s Pánem a účastnící se Jeho zábav. Na druhé stranĕ má její chování jednoznačnĕ dát ponaučení o tom, co nedĕlat ve vztahu s Pánem Kṛṣṇou. Jelikož všechny Pánovy zábavy jsou nejen blažené, ale také poučné, v této zábavĕ není skutečný rozpor, neboť čistota Trivakry a její špatný příklad se nacházejí na dvou odlišných úrovních. Arjuna je také považován za čistého oddaného a přesto ukázal příklad toho, co nedĕlat, když nejprve nechtĕl uposlechnout Kṛṣṇův pokyn, aby bojoval. Tyto „špatné příklady“ však mají vždy šťastné konce v blažené společnosti Absolutní Pravdy, Śrī Kṛṣṇy.

10.48.12

Verš

akrūra-bhavanaṁ kṛṣṇaḥ
saha-rāmoddhavaḥ prabhuḥ
kiñcic cikīrṣayan prāgād
akrūra-priya-kāmyayā

Synonyma

akrūra-bhavanam — do Akrūrova domu; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; saha — s; rāma-uddhavaḥ — Pánem Balarāmou a Uddhavou; prabhuḥ — Nejvyšší Pán; kiñcit — nĕco; cikīrṣayan — chtĕjící zařídit; prāgāt — šel; akrūra — Akrūry; priya — spokojenost; kāmyayā — přející si.

Překlad

Potom Pán Kṛṣṇa, který chtĕl zařídit nĕjaké vĕci, šel s Balarāmou a Uddhavou do Akrūrova domu. Pán si také přál potĕšit Akrūru.

Význam

Předchozí událost, návštĕva Pána Kṛṣṇy v Trivakřinĕ domĕ, a nyní Jeho návštĕva v Akrūrovĕ jsou fascinující ukázky každodenních činnosti Śrī Kṛṣṇy ve mĕstĕ Mathuře.

10.48.13-14

Verš

sa tān nara-vara-śreṣṭhān
ārād vīkṣya sva-bāndhavān
pratyutthāya pramuditaḥ
pariṣvajyābhinandya ca

nanāma kṛṣṇaṁ rāmaṁ ca
sa tair apy abhivāditaḥ
pūjayām āsa vidhi-vat
kṛtāsana-parigrahān

Synonyma

saḥ — on (Akrūra); tān — je (Kṛṣṇu, Balarāmu a Uddhavu); nara-vara — z význačných osobností; śreṣṭhān — nejvĕtší; ārāt — zdálky; vīkṣya — když uvidĕl; sva — své (Akrūrovy); bāndhavān — příbuzné; pratyutthāya — poté, co vstal; pramuditaḥ — radostnĕ; pariṣvajya — poté, co objal; abhinandya — poté, co uvítal; ca — a; nanāma — poklonil se; kṛṣṇam rāmam ca — Pánu Kṛṣṇovi a Pánu Balarāmovi; saḥ — on; taiḥ — Jimi; api — a; abhivāditaḥ — pozdraven; pūjayām āsa — uctíval; vidhi-vat — podle pokynů písem; kṛta — kteří učinili; āsana — křesel; parigrahān — přijetí.

Překlad

Akrūra s velkou radostí vstal, když je zdálky uvidĕl přicházet, své příbuzné a nejvĕtší ze vznešených osobností. Poté, co je objal a přivítal, poklonil se Akrūra Kṛṣṇovi a Balarāmovi a Ti ho na oplátku také pozdravili. Když se pak jeho hosté posadili na svá křesla, uctíval je podle zásad písem.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že Pán Śrī Kṛṣṇa a ostatní přišli za Akrūrou v přátelském duchu. Nejprve Akrūra reagoval na tuto přátelskou náladu a potom, v rámci prokazování pohostinnosti, zaujal svůj přirozený oddaný postoj vůči Pánu, a tak se Śrī Kṛṣṇovi a Śrī Balarāmovi poklonil.

10.48.15-16

Verš

pādāvanejanīr āpo
dhārayan śirasā nṛpa
arhaṇenāmbarair divyair
gandha-srag-bhūṣaṇottamaiḥ

arcitvā śirasānamya
pādāv aṅka-gatau mṛjan
praśrayāvanato ’krūraḥ
kṛṣṇa-rāmāv abhāṣata

Synonyma

pāda — Jejich nohou; avanejanīḥ — použitou k omytí; ā — zcela; āpaḥ — vodou; dhārayan — polévající si; śirasā — hlavu; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); arhaṇena — dary; ambaraiḥ — odĕvy; divyaiḥ — nebeskými; gandha — vonnou santálovou pastou; srak — kvĕtinovými girlandami; bhūṣaṇa — a ozdobami; uttamaiḥ — prvotřídními; arcitvā — poté, co uctil; śirasā — hlavou; ānamya — poté, co se poklonil; pādau — (Pána Kṛṣṇy) nohy; aṅka — na klín; gatau — položil si; mṛjan — masírující; praśraya — pokornĕ; avanataḥ — se sklonĕnou hlavou; akrūraḥ — Akrūra; kṛṣṇa-rāmau — ke Kṛṣṇovi a Balarāmovi; abhāṣata — promluvil.

Překlad

Ó králi, Akrūra omyl nohy Pána Kṛṣṇy a Pána Balarāmy a potom si použitou vodou polil hlavu. Podaroval Je krásnými odĕvy, vonnou santálovou pastou, kvĕtinovými girlandami a prvotřídními šperky. Když oba Pány takto uctil, poklonil se hlavou až k zemi. Potom začal masírovat nohy Pána Kṛṣṇy, které si položil na klín, a s pokornĕ sklonĕnou hlavou Kṛṣṇu a Balarāmu takto oslovil:

10.48.17

Verš

diṣṭyā pāpo hataḥ kaṁsaḥ
sānugo vām idaṁ kulam
bhavadbhyām uddhṛtaṁ kṛcchrād
durantāc ca samedhitam

Synonyma

diṣṭyā — díky štĕstí; pāpaḥ — hříšný; hataḥ — zabitý; kaṁsaḥ — Kaṁsa; sa-anugaḥ — s jeho bratry a ostatními následovníky; vām — Vaše; idam — tato; kulam — dynastie; bhavadbhyām — Vámi dvĕma; uddhṛtam — vysvobozená; kṛcchrāt — z nesnází; durantāt — nekonečných; ca — a; samedhitam — přivedená k rozkvĕtu.

Překlad

(Akrūra řekl:) Je naším štĕstím, že jste Vy dva Pánové zabili zlého Kaṁsu a jeho následovníky, a tak jste vysvobodili svou dynastii z nekonečného utrpení a přivedli jste ji k rozkvĕtu.

10.48.18

Verš

yuvāṁ pradhāna-puruṣau
jagad-dhetū jagan-mayau
bhavadbhyāṁ na vinā kiñcit
param asti na cāparam

Synonyma

yuvām — Vy dva; pradhāna-puruṣau — původní osoby; jagat — vesmíru; hetū — příčiny; jagat-mayau — totožní s vesmírem; bhavadbhyām — než Vy; na — ne; vinā — oddĕlenĕ od; kiñcit — cokoliv; param — příčina; asti — je; na ca — ani; aparam — výtvor.

Překlad

Oba jste původní Nejvyšší Osoba, příčina vesmíru a samotná jeho podstata. Ani ta nejdrobnĕjší subtilní příčina nebo projevený výsledek stvoření neexistují oddĕlenĕ od Vás.

Význam

Akrūra pochválil Kṛṣṇu a Balarāmu, že zachránili svou dynastii, a nyní poukazuje na to, že Pán ve skutečnosti nemá žádné svĕtské spojení se žádnou společenskou ani politickou institucí. Je původní Osobností Božství konající své zábavy ve prospĕch celého vesmíru.

10.48.19

Verš

ātma-sṛṣṭam idaṁ viśvam
anvāviśya sva-śaktibhiḥ
īyate bahudhā brahman
śruta-pratyakṣa-gocaram

Synonyma

ātma-sṛṣṭam — Tebou stvořeného; idam — tohoto; viśvam — do vesmíru; anvāviśya — následnĕ vstupující; sva — se svými; śaktibhiḥ — energiemi; īyate — jsi vnímán; bahudhā — mnohočetný; brahman — ó Nejvyšší; śruta — nasloucháním z písem; pratyakṣa — a přímým vnímáním; gocaram — poznatelný.

Překlad

Ó Nejvyšší Absolutní Pravdo, svými osobními energiemi tvoříš tento vesmír a pak do nĕho vstupuješ. Lze Tĕ tedy vnímat v mnoha různých podobách skrze naslouchání autoritám a přímou zkušenost.

Význam

Gramatická shoda śruta-pratyakṣa-gocaram, v sanskrtském tvaru středního rodu, s ātma-sṛṣṭam idaṁ viśvam znamená, že Nejvyšší Pán vstupem do svého stvoření se svými energiemi činí sám sebe ve vesmíru vnímatelným. Po celém Bhāgavatamu a ostatní autorizované védské literatuře často nacházíme popisy Pánovy současné svrchované vlády nade všemi ostatními vĕcmi a Jeho totožnost s nimi. Z védské literatury nemůžeme vyvodit žádný jiný rozumný závĕr než ten, který mocným způsobem kázal Śrī Caitanya Mahāprabhu: acintya-bhedābheda-tattva. To znamená, že Pán, Absolutní Pravda, je vĕtší než vše a odlišný ode všeho (jelikož je všemocným stvořitelem a vládcem všeho) a zároveň je se vším totožný (neboť vše, co existuje, je expanzí Jeho vlastní síly).

V tĕchto kapitolách Śrīmad-Bhāgavatamu také průbĕžnĕ pozorujeme jeden z jedinečných, pozoruhodných rysů tohoto velkého díla. Ať už Kṛṣṇa posílá zprávu gopīm, nebo přijímá Akrūrovy modlitby, probíhá zde neustálá filosofická diskuse. Mimořádným rysem celého Bhāgavatamu je ustálená kombinace úchvatných zábav s nepomíjivou duchovní filosofií. Je nám dovoleno letmo nahlédnout na duchovní emoce Pána a Jeho osvobozených společníků a dokonce je i ochutnat, a přesto je nám neustále připomínáno jejich ontologické postavení, abychom neupadli na úroveň levného, antropomorfního pohledu. Je tedy zcela v souladu s povahou tohoto díla, že Akrūra ve své extázi oslavuje Pána bezchybnými filosofickými modlitbami.

10.48.20

Verš

yathā hi bhūteṣu carācareṣu
mahy-ādayo yoniṣu bhānti nānā
evaṁ bhavān kevala ātma-yoniṣv
ātmātma-tantro bahudhā vibhāti

Synonyma

yathā — jako; hi — vskutku; bhūteṣu — mezi projevenými bytostmi; cara — pohyblivými; acareṣu — a nehybnými; mahī-ādayaḥ — zemĕ a tak dále (základní prvky stvoření); yoniṣu — v životních druzích; bhānti — projevují se; nānā — různĕ; evam — tak; bhavān — Ty; kevalaḥ — jeden jediný; ātma — Ty sám; yoniṣu — v tĕch, jejichž zdroj; ātmā — Nejvyšší Duše; ātma-tantraḥ — samostatná; bahudhā — mnohotvárný; vibhāti — zjevuješ se.

Překlad

Tak jako se základní prvky  –  zemĕ a tak dále  –  projevují v hojné rozmanitosti mezi všemi pohyblivými a nehybnými životními druhy, projevuješ se Ty, jediná nezávislá Nejvyšší Duše, jako mnohotvárný mezi rozmanitými objekty svého stvoření.

10.48.21

Verš

sṛjasy atho lumpasi pāsi viśvaṁ
rajas-tamaḥ-sattva-guṇaiḥ sva-śaktibhiḥ
na badhyase tad-guṇa-karmabhir vā
jñānātmanas te kva ca bandha-hetuḥ

Synonyma

sṛjasi — tvoříš; atha u — a potom; lumpasi — ničíš; pāsi — chráníš; viśvam — vesmír; rajaḥ — známými jako vášeň; tamaḥ — nevĕdomost; sattva — a dobro; guṇaiḥ — kvalitami; sva-śaktibhiḥ — svými osobními silami; na badhyase — nejsi spoután; tat — tohoto svĕta; guṇa — kvalitami; karmabhiḥ — hmotnými činnostmi; vā — nebo; jñāna-ātmanaḥ — jenž jsi samotné poznání; te — pro Tebe; kva ca — kde vůbec; bandha — spoutanosti; hetuḥ — příčina.

Překlad

Ty tvoříš, ničíš a také udržuješ tento vesmír svými osobními energiemi  –  kvalitou vášnĕ, nevĕdomosti a dobra  –  a přesto nejsi nikdy zapleten ani tĕmito kvalitami, ani činnostmi, které podnĕcují. Jelikož jsi původním zdrojem veškerého poznání, co by kdy mohlo způsobit, abys byl spoután iluzí?

Význam

Spojení jñānātmanas te kva ca bandha-hetuḥ  –  „Jelikož sestáváš z poznání, co by mohla být příčina Tvé spoutanosti?“  –  s konečnou platností vyjadřuje zjevnou pravdu, že vševĕdoucí Nejvyšší Bůh nikdy nepodléhá iluzi. Impersonalistická teorie, že jsme všichni Bůh, ale zapomnĕli jsme na to a nyní žijeme v iluzi, je tedy zde na stránkách Śrīmad-Bhāgavatamu vyvrácena.

10.48.22

Verš

dehādy-upādher anirūpitatvād
bhavo na sākṣān na bhidātmanaḥ syāt
ato na bandhas tava naiva mokṣaḥ
syātām nikāmas tvayi no ’vivekaḥ

Synonyma

deha — tĕla; ādi — a tak dále; upādheḥ — jako hmotné obaly, udávající označení; anirūpitatvāt — protože nebylo určeno; bhavaḥ — zrození; na — ne; sākṣāt — přímé; na — ani; bhidā — dualita; ātmanaḥ — pro Nejvyšší Duši; syāt — existuje; ataḥ — proto; na — ne; bandhaḥ — spoutanost; tava — Tvoje; na eva — ne, ve skutečnosti; mokṣaḥ — osvobození; syātām — pokud nastanou; nikāmaḥ — Tvou vůlí; tvayi — v souvislosti s Tebou; naḥ — naše; avivekaḥ — mylné rozlišování.

Překlad

Jelikož nebylo nikdy prokázáno, že by Tĕ pokrývaly hmotné, tĕlesné obaly, musíme dojít k závĕru, že pro Tebe neexistuje ani zrození v obvyklém slova smyslu, ani dualita. Proto se Tĕ nikdy netýká spoutanost ani osvobození, a jestliže to tak vypadá, je to pouze proto, že si přeješ, abychom Tĕ tak vidĕli, nebo jednoduše kvůli naší nedostatečné schopnosti rozlišovat.

Význam

Akrūra zde uvádí dva důvody, proč Pán vypadá jako pokrytý hmotným tĕlem, neboli že se rodí jako lidská bytost. Zaprvé, když Pán Kṛṣṇa sehrává své zábavy, Jeho milující oddaní na Nĕho myslí jako na své milované dítĕ, přítele, milence a tak dále. V extázi této láskyplného vztahu nemyslí na Kṛṣṇu jako na Boha. Například ve své jedinečné lásce si matka Yaśodā dĕlá starosti, že se Kṛṣṇa v lese zraní. To, že cítí tímto způsobem, je Pánova touha, zde vyjádřená slovem nikāmaḥ. Druhý důvod, proč může Pán vypadat hmotnĕ, vyjadřuje slovo avivekaḥ: jednoduše z nevĕdomosti, nedostatečné rozlišovací schopnosti může človĕku unikat postavení Osobnosti Božství. V jedenáctém zpĕvu Bhāgavatamu, v rozhovoru Pána Kṛṣṇy se Śrī Uddhavou, Pán zevrubnĕ hovoří o svém transcendentálním postavení nad stavy spoutanosti a osvobození. Védská literatura uvádí: deha-dehi-vibhāgo 'yaṁ neśvare vidyate kvacit  –  „Mezi tĕlem a duší Nejvyššího Pána není nikdy rozdíl.“ Jinak řečeno, tĕlo Śrī Kṛṣṇy je vĕčné, duchovní, vševĕdoucí a zdroj veškeré radosti.

10.48.23

Verš

tvayodito ’yaṁ jagato hitāya
yadā yadā veda-pathaḥ purāṇaḥ
bādhyeta pāṣaṇḍa-pathair asadbhis
tadā bhavān sattva-guṇaṁ bibharti

Synonyma

tvayā — Tebou; uditaḥ — vyslovena; ayam — tato; jagataḥ — vesmíru; hitāya — ve prospĕch; yadā yadā — kdykoliv; veda — védských písem; pathaḥ — cesta (náboženství); purāṇaḥ — starodávná; bādhyeta — je zatarasena; pāṣaṇḍa — ateismu; pathaiḥ — tĕmi, kdo následují cestu; asadbhiḥ — lotry; tadā — tehdy; bhavān — Ty; sattva-guṇam — čistou kvalita dobra; bibharti — přijímáš.

Překlad

Ty jsi původnĕ vyslovil starodávnou náboženskou cestu Véd ve prospĕch celého vesmíru. Kdykoliv tuto cestu přehradí lotři následující cestu ateismu, přijmeš jednu ze svých inkarnací, jež jsou všechny na úrovni transcendentální kvality dobra.

10.48.24

Verš

sa tvam prabho ’dya vasudeva-gṛhe ’vatīrṇaḥ
svāṁśena bhāram apanetum ihāsi bhūmeḥ
akṣauhiṇī-śata-vadhena suretarāṁśa-
rājñām amuṣya ca kulasya yaśo vitanvan

Synonyma

saḥ — On; tvam — Ty; prabho — ó Pane; adya — nyní; vasudeva-gṛhe — v domĕ Vasudevy; avatīrṇaḥ — sestoupil jsi; sva — se svou; aṁśena — přímou expanzí (Pánem Balarāmou); bharam — břemeno; apanetum — odstranit; iha — sem; asi — Ty; bhūmeḥ — Zemĕ; akṣauhiṇī — armád; śata — stovek; vadhena — zabitím; sura-itara — nepřátel polobohů; aṁśa — kteří jsou expanze; rājñām — králů; amuṣya — tĕchto; ca — a; kulasya — dynastie (potomků Yadua); yaśaḥ — slávu; vitanvan — šířící.

Překlad

Ty jsi tatáž Nejvyšší Osoba, můj Pán, a nyní ses zjevil v domĕ Vasudevy se svou úplnou částí. Učinil jsi tak proto, abys zbavil Zemi jejího břemene tím, že pobiješ stovky armád vedených králi, kteří jsou expanzemi nepřátel polobohů, a také abys rozšířil slávu naší dynastie.

Význam

Výraz suretarāṁśa-rājñām vyjadřuje, že démonští králové zabití Kṛṣṇou byli ve skutečnosti expanze či inkarnace nepřátel polobohů. Tento fakt je podrobnĕ vysvĕtlen v Mahābhāratĕ, která vyjevuje konkrétní totožnost každého z démonských králů.

10.48.25

Verš

adyeśa no vasatayaḥ khalu bhūri-bhāgā
yaḥ sarva-deva-pitṛ-bhūta-nṛ-deva-mūrtiḥ
yat-pāda-śauca-salilaṁ tri-jagat punāti
sa tvaṁ jagad-gurur adhokṣaja yāḥ praviṣṭaḥ

Synonyma

adya — dnes; īśa — ó Pane; naḥ — naše; vasatayaḥ — obydlí; khalu — vskutku; bhūri — nesmírnĕ; bhāgāḥ — požehnané; yaḥ — kdo; sarva-deva — Nejvyšší Pán; pitṛ — předky; bhūta — všechny živé bytosti; nṛ — lidské bytosti; deva — a polobohy; mūrtiḥ — který ztĕlesňuješ; yat — jehož; pāda — nohy; śauca — která omyla; salilam — voda (řeky Gangy); tri-jagat — tři svĕty; punāti — očišťuje; saḥ — On; tvam — Ty; jagat — vesmíru; guruḥ — duchovní mistr; adhokṣaja — ó Ty, který existuješ mimo dosah hmotných smyslů; yāḥ — do nĕhož; praviṣṭaḥ — poté, co jsi vstoupil.

Překlad

Dnes, ó Pane, se můj domov stal dokonale požehnaným díky tomu, že Ty jsi do nĕho vstoupil. Jakožto Nejvyšší Pravda ztĕlesňuješ předky, obyčejné tvory, lidské bytosti a polobohy a voda, která omyla Tvé nohy, očišťuje tři svĕty. Ó transcendentální Pane, Ty jsi duchovní mistr vesmíru.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī pĕknĕ vyložil Akrūrovy pocity:

Akrūra řekl: „Můj Pane, ačkoliv jsem hospodář, dnes se můj domov stal zbožnĕjším než lesy, kde mudrci provádĕjí askezi. Proč? Jednoduše proto, že jsi Ty do nĕho vstoupil. Ty jsi ztĕlesnĕní božstev vládnoucích pĕti obĕtem, které musí hospodář dennĕ konat, aby odčinil nevyhnutelné násilí, jehož se dopouští na živých bytostech v domĕ. Ty jsi duchovní pravda za všemi tĕmito tvory, a nyní jsi přišel do mého domova.“

Pĕt každodenních obĕtí nařízených hospodáři jsou (1) obĕť Brahmanu studiem Véd, (2) obĕť předkům prostřednictvím jim určených obĕtin, (3) obĕť všem tvorům odkládáním části svého pokrmu, (4) obĕť lidským bytostem pohostinností a (5) obĕť polobohům konáním ohňových obĕtí a tak dále.

10.48.26

Verš

kaḥ paṇḍitas tvad aparaṁ śaraṇaṁ samīyād
bhakta-priyād ṛta-giraḥ suhṛdaḥ kṛta-jñāt
sarvān dadāti suhṛdo bhajato ’bhikāmān
ātmānam apy upacayāpacayau na yasya

Synonyma

kaḥ — který; paṇḍitaḥ — učenec; tvat — než jsi Ty; aparam — k jinému; śaraṇam — do útočištĕ; samīyāt — uchýlil by se; bhakta — ke Tvým oddaným; priyāt — láskyplný; ṛta — vždy pravdivá; giraḥ — jehož slova; suhṛdaḥ — dobrodinec; kṛta-jñāt — vdĕčný; sarvān — vše; dadāti — dáváš; suhṛdaḥ — svým oddaným-dobrodincům; bhajataḥ — kteří Tĕ uctívají; abhikāmān — touhy; ātmānam — sebe sama; api — dokonce; upacaya — zvĕtšení; apacayau — nebo zmenšení; na — nikdy; yasya — jehož.

Překlad

Který učenec by se uchýlil do útočištĕ k nĕkomu jinému než k Tobĕ, jenž jsi láskyplný, vdĕčný a pravdomluvný dobrodinec svých oddaných? Tĕm, kdo Tĕ uctívají s upřímným přátelstvím, dáváš vše, po čem touží, dokonce i sebe sama, ale přesto Tĕ nikdy nepřibývá ani neubývá.

Význam

Tento verš popisuje Pána i Jeho oddané jako suhṛdaḥ, „dobrodince“. Pán je dobrodinec svého oddaného a oddaný s láskou přeje Pánu veškeré štĕstí. I v tomto svĕtĕ může nĕkdy nadbytek lásky zplodit přílišnou úzkostlivost. Například často vidíme, že matka si dĕlá zbytečné starosti o své dospĕlé dítĕ, které přitom není v žádném nebezpečí. Odrostlé dítĕ může být bohaté, schopné a zdravé, a láskyplná starost matky přesto zůstává. Podobnĕ čistý oddaný vždy cítí láskyplnou starost o Pána Kṛṣṇu, jejímž příkladem je matka Yaśodā, která dokázala na Kṛṣṇu myslet jen jako na svého krásného syna.

Pán Kṛṣṇa slíbil Akrūrovi, že po zabití Kaṁsy navštíví jeho domov, a nyní svůj slib dodržel. Akrūra to bere na vĕdomí a oslavuje Pána jako „toho, kdo drží své slovo“ (ṛta-giraḥ). Pán je kṛta-jña, vdĕčný za sebemenší uctívání od oddaného, a dokonce i když oddaný zapomene, Pán nezapomíná.

10.48.27

Verš

diṣṭyā janārdana bhavān iha naḥ pratīto
yogeśvarair api durāpa-gatiḥ sureśaiḥ
chindhy āśu naḥ suta-kalatra-dhanāpta-geha-
dehādi-moha-raśanāṁ bhavadīya-māyām

Synonyma

diṣṭyā — díky štĕstí; janārdana — ó Kṛṣṇo; bhavān — Ty; iha — zde; naḥ — námi; pratītaḥ — viditelný; yoga-īśvaraiḥ — mistry mystické yogy; api — dokonce; durāpa-gatiḥ — obtížnĕ dosažitelný cíl; sura-īśaiḥ — a vládci polobohů; chindhi — prosím přetni; āśu — rychle; naḥ — naše; suta — k dĕtem; kalatra — manželce; dhana — bohatství; āpta — hodnotným přátelům; geha — domovu; deha — tĕlu; ādi — a tak dále; moha — iluze; raśanām — provazy; bhavadīya — Tvé vlastní; māyām — klamné hmotné energie.

Překlad

Je naším velkým štĕstím, Janārdano, že Tĕ nyní vidíme, neboť i mistři yogy a nejpřednĕjší polobozi dosáhnou tohoto cíle pouze s velkými potížemi. Prosím přetni rychle provazy naší iluzorní připoutanosti k dĕtem, manželce, bohatství, vlivným přátelům, domovu a tĕlu. Veškerá tato připoutanost je pouze výsledkem působení Tvé klamné hmotné energie.

10.48.28

Verš

ity arcitaḥ saṁstutaś ca
bhaktena bhagavān hariḥ
akrūraṁ sa-smitaṁ prāha
gīrbhiḥ sammohayann iva

Synonyma

iti — takto; arcitaḥ — uctívaný; saṁstutaḥ — hojnĕ oslavovaný; ca — a; bhaktena — svým oddaným; bhagavān — Nejvyšší Pán; hariḥ — Kṛṣṇa; akrūram — Akrūrovi; sa-smitam — usmívající se; prāha — promluvil; gīrbhiḥ — svými slovy; sammohayan — zcela okouzlující; iva — témĕř.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Nejvyšší Pán Hari, takto uctívaný a obsáhle oslavovaný svým oddaným, s úsmĕvem oslovil Akrūru, a svými slovy ho zcela okouzlil.

10.48.29

Verš

śrī-bhagavān uvāca
tvaṁ no guruḥ pitṛvyaś ca
ślāghyo bandhuś ca nityadā
vayaṁ tu rakṣyāḥ poṣyāś ca
anukampyāḥ prajā hi vaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; tvam — ty; naḥ — Náš; guruḥ — duchovní mistr; pitṛvyaḥ — strýc z otcovy strany; ca — a; ślāghyaḥ — úctyhodný; bandhuḥ — přítel; ca — a; nityadā — vždy; vayam — My; tu — naopak; rakṣyāḥ — být chránĕni; poṣyāḥ — být živeni; ca — a; anukampyāḥ — být předmĕtem soucitu; prajāḥ — chránĕnci; hi — vskutku; vaḥ — tvoji.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Jsi Náš duchovní mistr, strýc z otcovy strany a úctyhodný přítel a My jsme jako tvoji synové, vždy závisející na tvé ochranĕ, obživĕ a soucitu.

10.48.30

Verš

bhavad-vidhā mahā-bhāgā
niṣevyā arha-sattamāḥ
śreyas-kāmair nṛbhir nityaṁ
devāḥ svārthā na sādhavaḥ

Synonyma

bhavat-vidhāḥ — jako ty, vznešený; mahā-bhāgāḥ — nanejvýš významný; niṣevyāḥ — hoden služby; arha — z uctíváníhodných; sat-tamāḥ — nejsvĕtĕjší; śreyaḥ — nejvyšší dobro; kāmaiḥ — kdo si přejí; nṛbhiḥ — lidmi; nityam — vždy; devaḥ — polobozi; sva-arthāḥ — starající se o svůj vlastní zájem; na — ne tak; sādhavaḥ — svatí oddaní.

Překlad

Vznešené duše, jako jsi ty, jsou praví příjemci služby a nejctihodnĕjší autority pro ty, kdo si v životĕ přejí to nejvyšší dobro. Polobozi se obvykle starají o vlastní zájmy, ale to nikdy není případ svatých oddaných.

Význam

Zatímco polobozi mohou udĕlit hmotný prospĕch, svatí oddaní Pána mají schopnost udĕlit skutečnou dokonalost života, vĕdomí Kṛṣṇy. Tak Pán Kṛṣṇa zvýrazňuje uctivou náladu, kterou zde zaujal vůči svému strýci Akrūrovi.

10.48.31

Verš

na hy am-mayāni tīrthāni
na devā mṛc-chilā-mayāḥ
te punanty uru-kālena
darśanād eva sādhavaḥ

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; ap-mayāni — tvořená vodou; tīrthāni — svatá místa; na — to není tento případ; devāḥ — božstva; mṛt — z hlíny; śilā — a kamene; mayāḥ — zhotovená; te — ona; punanti — očišťují; uru-kālena — za dlouhou dobu; darśanāt — spatřením; eva — pouhým; sādhavaḥ — svĕtci.

Překlad

Nikdo nemůže popřít, že existují svatá místa s posvátnými řekami nebo že se polobozi zjevují v podobĕ božstev z hlíny a kamene. Ti však očišťují duši až za dlouhou dobu, kdežto svaté osoby očišťují okamžitĕ, jakmile je človĕk spatří.

10.48.32

Verš

sa bhavān suhṛdāṁ vai naḥ
śreyān śreyaś-cikīrṣayā
jijñāsārthaṁ pāṇḍavānāṁ
gacchasva tvaṁ gajāhvayam

Synonyma

saḥ — ta osoba; bhavān — ty; suhṛdām — z dobrodinců; vai — jistĕ; naḥ — Našich; śreyān — nejlepší; śreyaḥ — jejich blaho; cikīrṣayā — přející si zajistit; jijñāsā — dotázání se; artham — za účelem; pāṇḍavānām — na syny Pāṇdua; gacchasva — prosím jdi; tvam — ty; gaja-āhvayam — do Gajāhvayi (Hastināpuru, hlavního mĕsta kuruovské dynastie).

Překlad

Jsi vskutku nejlepší z Našich přátel, tak prosím jdi do Hastināpuru a jako dobrodinec Pāṇḍuovců zjisti, jak se jim daří.

Význam

V sanskrtu může být imperativ „jdi“ vyjádřen slovy gacchasva nebo gaccha. Ve druhém případĕ je slovo následující po gaccha, tedy sva, bráno jako oslovení, které Kṛṣṇa používá pro Akrūru: „Náš vlastní.“ To poukazuje na důvĕrný vztah, jaký mĕl Pán Kṛṣṇa se svým strýcem.

10.48.33

Verš

pitary uparate bālāḥ
saha mātrā su-duḥkhitāḥ
ānītāḥ sva-puraṁ rājñā
vasanta iti śuśruma

Synonyma

pitari — jejich otec; uparate — když zemřel; bālāḥ — mladí chlapci; saha — spolu se; mātrā — svou matkou; su — velmi; duḥkhitāḥ — soužení; ānītāḥ — přivedeni; sva — do svého; puram — hlavního mĕsta; rājñā — králem; vasante — sídlí; iti — takto; śuśruma — slyšeli jsme.

Překlad

Slyšeli jsme, že když jim zemřel otec, král Dhṛtarāṣṭra přivedl mladé Pāṇḍuovce s jejich trpící matkou do hlavního mĕsta a nyní žijí tam.

10.48.34

Verš

teṣu rājāmbikā-putro
bhrātṛ-putreṣu dīna-dhīḥ
samo na vartate nūnaṁ
duṣputra-vaśa-go ’ndha-dṛk

Synonyma

teṣu — vůči nim; rājā — král (Dhṛtarāṣṭra); ambikā — Ambiky; putraḥ — syn; bhrātṛ — svého bratra; putreṣu — synům; dīna-dhīḥ — jehož mysl je slabá; samaḥ — stejnĕ naklonĕný; na vartate — není; nūnam — jistĕ; duḥ — zlotřilých; putra — svých synů; vaśa-gaḥ — pod vládou; andha — zaslepený; dṛk — jehož zrak.

Překlad

Dhṛtarāṣṭra, syn Ambiky, má slabou mysl, a tak podlehl svým zlotřilým synům, a k synům svého bratra se ten slepý král nechová dobře.

10.48.35

Verš

gaccha jānīhi tad-vṛttam
adhunā sādhv asādhu vā
vijñāya tad vidhāsyāmo
yathā śaṁ suhṛdāṁ bhavet

Synonyma

gaccha — jdi; jānīhi — zjisti; tat — jeho (Dhṛtarāṣṭrovo); vṛttam — jednání; adhunā — v přítomnosti; sādhu — správné; asādhu — špatné; vā — nebo; vijñāya — když budeme vĕdĕt; tat — to; vidhāsyāmaḥ — zařídíme; yathā — tak, že; śam — prospĕch; suhṛdām — Našich drahých; bhavet — bude.

Překlad

Jdi a zjisti, zda Dhṛtarāṣṭra jedná správnĕ nebo ne. Až to budeme vĕdet, podnikneme nutné kroky, abychom Našim drahým přátelům pomohli.

10.48.36

Verš

ity akrūraṁ samādiśya
bhagavān harir īśvaraḥ
saṅkarṣaṇoddhavābhyāṁ vai
tataḥ sva-bhavanaṁ yayau

Synonyma

iti — tĕmito slovy; akrūram — Akrūru; samādiśya — když povĕřil; bhagavān — Osobnost Božství; hariḥ īśvaraḥ — Pán Hari; saṅkarṣaṇa — s Pánem Balarāmou; uddhavābhyām — a Uddhavou; vai — vskutku; tataḥ — potom; sva — do svého; bhavanam — sídla; yayau — odešel.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Poté, co dal Nejvyšší Pán Hari Akrūrovi tyto podrobné pokyny, vrátil se, doprovázen Pánem Saṅkarṣaṇem a Uddhavou, do svého sídla.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa tĕší své oddané“.

KAPITOLA ČTYŘICÁTÁ DEVÁTÁ

Akrūrova mise v Hastināpuru

10.49.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
sa gatvā hāstinapuraṁ
pauravendra-yaśo-’ṅkitam
dadarśa tatrāmbikeyaṁ
sa-bhīṣmaṁ viduraṁ pṛthām

saha-putraṁ ca bāhlīkaṁ
bhāradvājaṁ sa-gautamam
karnaṁ suyodhanaṁ drauṇiṁ
pāṇḍavān suhṛdo ’parān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; saḥ — on (Akrūra); gatvā — když odjel; hāstina-puram — do Hastināpuru; paurava-indra — vládců Pūruovy dynastie; yaśaḥ — slávou; aṅkitam — ozdobeného; dadarśa — vidĕl; tatra — tam; āmbikeyam — syna Ambiky (Dhṛtarāṣṭru); sa — spolu s; bhīṣmam — Bhīṣmou; viduram — Vidurou; pṛthām — Pṛthou (Kuntī, vdovou po králi Pāṇḍuovi); saha-putram — s jeho synem (Somadattou); ca — a; bāhlīkam — Mahārāje Bāhlīku; bhāradvājam — Droṇu; sa — a; gautamam — Kṛpu; karṇam — Karṇu; suyodhanam — Duryodhanu; drauṇim — Droṇova syna (Aśvatthāmu); pāṇḍavān — syny Pāṇḍua; suhṛdaḥ — přátele; aparān — další.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Akrūra odjel do Hastināpuru, mĕsta, které se honosí slávou pūruovských vládců. Tam se vidĕl s Dhṛtarāṣṭrou, Bhīṣmou, Vidurou a Kuntī spolu s Bāhlīkou a jeho synem Somadattou. Vidĕl se i s Droṇācāryou, Kṛpācāryou, Karṇou, Duryodhanou, Aśvatthāmou, Pāṇḍuovci a dalšími blízkými přáteli.

10.49.3

Verš

yathāvad upasaṅgamya
bandhubhir gāndinī-sutaḥ
sampṛṣṭas taiḥ suhṛd-vārtāṁ
svayaṁ cāpṛcchad avyayam

Synonyma

yathā-vat — jak se patří; upasaṅgamya — poté, co se setkal; bandhubhiḥ — se svými příbuznými a přáteli; gāndinī-sutaḥ — Akrūra, syn Gāndinī; sampṛṣṭaḥ — dotazován; taiḥ — jimi; suhṛt — o jejich drahých; vārtām — na novinky; svayam — on sám; ca — kromĕ toho; apṛcchat — ptal se; avyayam — na jejich blaho.

Překlad

Poté, co se Akrūra, syn Gāndinī, řádnĕ přivítal se všemi svými příbuznými a přáteli, ptali se ho na novinky týkající se členů jejich rodiny a on se na oplátku ptal na jejich blaho.

10.49.4

Verš

uvāsa katicin māsān
rājño vṛtta-vivitsayā
duṣprajasyālpa-sārasya
khala-cchandānuvartinaḥ

Synonyma

uvāsa — pobýval; katicit — nĕkolik; māsān — mĕsíců; rājñaḥ — krále (Dhṛtarāṣṭry); vṛtta — působení; vivitsayā — s přáním zjistit; duṣprajasya — jehož synové byli zlotřilí; alpa — slabá; sārasya — jehož odhodlanost; khala — zlomyslných osob (jako byl Karṇa); chanda — touhy; anuvartinaḥ — který mĕl sklon následovat.

Překlad

Zdržel se v Hastināpuru nĕkolik mĕsíců, aby prozkoumal chování krále, který mĕl slabou vůli, špatné syny a sklon podléhat rozmarům zlomyslných rádců.

10.49.5-6

Verš

teja ojo balaṁ vīryaṁ
praśrayādīṁś ca sad-guṇān
prajānurāgaṁ pārtheṣu
na sahadbhiś cikīṛṣitam

kṛtaṁ ca dhārtarāṣṭrair yad
gara-dānādy apeśalam
ācakhyau sarvam evāsmai
pṛthā vidura eva ca

Synonyma

tejaḥ — vliv; ojaḥ — schopnosti; balam — sílu; vīryam — statečnost; praśraya — pokoru; ādīn — a tak dále; ca — a; sat — vynikající; guṇān — vlastnosti; prajā — obyvatel; anurāgam — velkou náklonnost; pārtheṣu — k synům Pṛthy; na sahadbhiḥ — tĕch, kteří nedokázali snášet; cikīrṣitam — zámĕry; kṛtam — byly vykonány; ca — také; dhārtarāṣṭraiḥ — Dhṛtarāṣṭrovými syny; yat — jaké; gara — jedu; dāna — podání; ādi — a tak dále; apeśalam — nevhodné; ācakhyau — řekli; sarvam — všechno; eva — vskutku; asmai — jemu (Akrūrovi); pṛthā — Kuntī; viduraḥ — Vidura; eva ca — oba.

Překlad

Kuntī a Vidura Akrūrovi podrobnĕ popsali zlé zámĕry Dhṛtarāṣṭrových synů, kteří nedokázali snášet vznešené vlastnosti synů Kuntī  –  jako například jejich mocný vliv, vojenské schopnosti, fyzickou sílu, statečnost a pokoru  –  ani silnou náklonnost, kterou k nim chovali obyvatelé. Kuntī a Vidura také řekli Akrūrovi, jak se Dhṛtarāṣṭrovi synové pokusili Pāṇḍuovce otrávit jedem a provádĕli další podobné intriky.

10.49.7

Verš

pṛthā tu bhrātaraṁ prāptam
akrūram upasṛtya tam
uvāca janma-nilayaṁ
smaranty aśru-kalekṣaṇā

Synonyma

pṛthā — Kuntī; tu — a; bhrātaram — svého bratra (přesnĕji potomka Vṛṣṇiho, jejího a Vasudevova předka v desáté generaci); prāptam — získala; akrūram — Akrūru; upasṛtya — obracející se; tam — na nĕho; uvāca — pravila; janma — rodný; nilayam — domov (Mathuru); smarantī — vzpomínající na; aśru — slz; kalā — s potůčky; īkṣaṇā — jejíž oči.

Překlad

Kuntīdevī využila návštĕvy svého bratra Akrūry a důvĕrnĕ se na nĕho obrátila. Zavzpomínala na své rodištĕ, a se slzami v očích promluvila.

10.49.8

Verš

api smaranti naḥ saumya
pitarau bhrātaraś ca me
bhaginyau bhrātṛ-putrāś ca
jāmayaḥ sakhya eva ca

Synonyma

api — zdali; smaranti — vzpomínají; naḥ — na nás; saumya — ó laskavý; pitarau — rodiče; bhrātaraḥ — bratři; ca — a; me — mé; bhaginyau — sestry; bhrātṛ-putrāḥ — bratrovi synové; ca — a; jāmayaḥ — ženy z rodiny; sakhyaḥ — přítelkynĕ; eva ca — také.

Překlad

(Královna Kuntī řekla:) Ó laskavý, vzpomínají na nás ještĕ moji rodiče, bratři, sestry, synovci, ženy z rodiny a přítelkynĕ z mládí?

10.49.9

Verš

bhrātreyo bhagavān kṛṣṇaḥ
śaraṇyo bhakta-vatsalaḥ
paitṛ-ṣvasreyān smarati
rāmaś cāmburuhekṣaṇaḥ

Synonyma

bhrātreyaḥ — bratrův syn; bhagavān — Nejvyšší Pán; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; śaraṇyaḥ — dárce útočištĕ; bhakta — ke svým oddaným; vatsalaḥ — soucitný; paitṛ-svasreyān — na syny otcovy sestry; smarati — vzpomíná; rāmaḥ — Pán Balarāma; ca — a; amburuha — jako okvĕtní lístky lotosu; īkṣaṇaḥ — jehož oči.

Překlad

Vzpomíná si můj synovec Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost a soucitné útočištĕ svých oddaných, ještĕ na syny své tety? A vzpomíná na nĕ i Rāma s lotosovýma očima?

10.49.10

Verš

sapatna-madhye śocantīṁ
vṛkānāṁ hariṇīm iva
sāntvayiṣyati māṁ vākyaiḥ
pitṛ-hīnāṁś ca bālakān

Synonyma

sapatna — nepřátel; madhye — uprostřed; śocantīm — která naříká; vṛkānām — vlků; hariṇīm — laň; iva — jako; sāntvayiṣyati — utĕší; mām — mĕ; vākyaiḥ — svými slovy; pitṛ — o otce; hīnān — připravené; ca — a; bālakān — mladé chlapce.

Překlad

Trpím teď uprostřed svých nepřátel jako laň uprostřed vlků a moji synové jsou bez otce. Přijde nás Kṛṣṇa utĕšit svými slovy?

10.49.11

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-yogin
viśvātman viśva-bhāvana
prapannāṁ pāhi govinda
śiśubhiś cāvasīdatīm

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahā-yogin — vlastníku nejvĕtší duchovní síly; viśva-ātman — ó Nejvyšší Duš vesmíru; viśva-bhāvana — ó ochránce vesmíru; prapannām — odevzdanou ženu; pāhi — prosím ochraň; govinda — ó Govindo; śiśubhiḥ — spolu s mými dĕtmi; ca — a; avasīdatīm — která se topím v potížích.

Překlad

Kṛṣṇo, Kṛṣṇo! Ó velký yogī! Ó Nejvyšší Duše a ochránce vesmíru! Ó Govindo! Prosím ochraň mĕ, která jsem se Ti odevzdala. Já a moji synové se topíme v potížích.

Význam

„Jelikož Pán Kṛṣṇa udržuje celý vesmír“, uvažovala Kuntīdevī, „jistĕ dokáže ochránit naši rodinu.“ Slovo avasīdatīm vyjadřuje, že Kuntīdevī byla zavalena potížemi; to ji vysilovalo, a proto bezmocnĕ vyhledala útočištĕ u Śrī Kṛṣṇy. Ve svých modlitbách v prvním zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu Kuntī přiznává, že všechny tyto potíže byly ve skutečnosti požehnání, protože ji nutily být si vždy intenzívnĕ vĕdomá Kṛṣṇy.

10.49.12

Verš

nānyat tava padāmbhojāt
paśyāmi śaraṇaṁ nṛṇām
bibhyatāṁ mṛtyu-saṁsārād
īsvarasyāpavargikāt

Synonyma

na — ne; anyat — jiné; tava — Tvé; pada-ambhojāt — než lotosové nohy; paśyāmi — vidím; śaraṇam — útočištĕ; nṛṇām — pro lidi; bibhyatām — obávající se; mṛtyu — smrti; saṁsārāt — a opĕtovného zrození; īśvarasya — Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství; āpavargikāt — jenž udílí osvobození.

Překlad

Nevidím žádné jiné útočištĕ pro ty, kdo se obávají smrti a opĕtovného zrození, než Tvé osvobozující lotosové nohy, neboť Ty jsi Nejvyšší Pán.

10.49.13

Verš

namaḥ kṛṣṇāya śuddhāya
brahmaṇe paramātmane
yogeśvarāya yogāya
tvām ahaṁ śaraṇaṁ gatā

Synonyma

namaḥ — poklony; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; śuddhāya — čisté; brahmaṇe — Absolutní Pravdĕ; parama-ātmane — Nadduši; yoga — čisté oddané služby; īśvarāya — vládci; yogāya — zdroji všeho poznání; tvām — k Tobĕ; aham — já; śaraṇam — pro útočištĕ; gatā — přicházím.

Překlad

Klaním se Ti, Kṛṣṇo, svrchované čisté, Absolutní Pravdĕ a Nadduši, Pánu čisté oddané služby a zdroji všeho poznání. Přicházím k Tobĕ do útočištĕ.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī přeložil slovo yogāya jako „Kṛṣṇovi, zdroji poznání“. Slovo yoga označuje spojení a také prostředek, jak nĕčeho dosáhnout. Jako vĕdomé duše máme své spojení s Nejvyšší Duší prostřednictvím bhakti neboli oddanosti. Skrze tento vztah zakoušíme dokonalé poznání Nejvyšší Duše. Nejvyšší Duše je Absolutní Pravda, a proto dokonalé poznání Pána znamená dokonalé poznání všeho. Muṇḍaka Upaniṣad (1.3) uvádí: kasmin nu bhagavo vijñāte sarvam idaṁ vijñātaṁ bhavatīti  –  Když je poznán Absolutní, je poznáno vše. Pán Kṛṣṇa samotný, pomocí svých duchovních energií, tedy ustanovuje naše spojení s Ním, a toto spojení je zdroj všeho duchovního poznání. Ācārya Śrīdhara nás takto svým hloubavým překladem pobízí k hlubšímu pochopení filosofie vĕdomí Kṛṣṇy.

10.49.14

Verš

śrī-śuka uvāca
ity anusmṛtya sva-janaṁ
kṛṣṇaṁ ca jagad-īśvaram
prārudad duḥkhitā rājan
bhavatāṁ prapitāmahī

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — jak vyjadřují tato slova; anusmṛtya — vzpomínající; sva-janam — na své příbuzné; kṛṣṇam — na Kṛṣṇu; ca — a; jagat — vesmíru; īśvaram — na Nejvyššího Pána; prārudat — hlasitĕ naříkala; duḥkhitā — nešťastná; rājan — ó králi (Parīkṣite); bhavatām — tebe, vznešený; prapitāmahī — prababička.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když takto tvá prababička Kuntīdevī meditovala o členech své rodiny a také o Kṛṣṇovi, vládci vesmíru, ze žalu se rozplakala, ó králi.

10.49.15

Verš

sama-duḥkha-sukho ’krūro
viduraś ca mahā-yaśāḥ
sāntvayām āsatuḥ kuntīṁ
tat-putrotpatti-hetubhiḥ

Synonyma

sama — rovnající se (jí); duḥkha — v neštĕstí; sukhaḥ — a štĕstí; akrūraḥ — Akrūra; viduraḥ — Vidura; ca — a; mahā-yaśāḥ — velmi slavný; sāntvayām āsatuḥ — oba utĕšili; kuntīm — Śrīmatī Kuntīdevī; tat — jejích; putra — synů; utpatti — zrození; hetubhiḥ — vysvĕtlením původů.

Překlad

Jak Akrūra, který s královnou Kuntī sdílel její neštĕstí i štĕstí, tak slavný Vidura utĕšili královnu tím, že jí připomnĕli, jak mimořádným způsobem se narodili její synové.

Význam

Akrūra a Vidura připomnĕli královnĕ Kuntī, že její synové se narodili nebeským bohům, a tak nemohli být poraženi jako bĕžní smrtelníci. Ve skutečnosti tuto nesmírnĕ zbožnou rodinu čekalo neobyčejné vítĕzství.

10.49.16

Verš

yāsyan rājānam abhyetya
viṣamaṁ putra-lālasam
avadat suhṛdāṁ madhye
bandhubhiḥ sauhṛdoditam

Synonyma

yāsyan — když se chystal odjet; rājānam — králi (Dhṛtarāṣṭrovi); abhyetya — když přišel k; viṣamam — předpojatému; putra — vůči svým synům; lālasam — naplnĕnému vřelou láskou; avadat — promluvil; suhṛdām — příbuznými; madhye — mezi; bandhubhiḥ — přejícími příbuznými (Pánem Kṛṣṇou a Pánem Balarāmou); sauhṛda — v přátelském duchu; uditam — co bylo řečeno.

Překlad

Vřelá náklonnost krále Dhṛtarāṣṭry k jeho synům ho vedla k tomu, že se k Pāṇḍuovcům choval nespravedlivĕ. Tĕsnĕ před odjezdem Akrūra zašel ke králi, který sedĕl mezi svými přáteli a podpůrci, a sdĕlil mu zprávu, kterou mu na základĕ přátelství poslali jeho příbuzní  –  Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma.

10.49.17

Verš

akrūra uvāca
bho bho vaicitravīrya tvaṁ
kurūṇāṁ kīrti-vardhana
bhrātary uparate pāṇḍāv
adhunāsanam āsthitaḥ

Synonyma

akrūraḥ uvāca — Akrūra pravil; bhoḥ bhoḥ — ó můj milý, můj milý; vaicitravīrya — synu Vicitravīryi; tvam — ty; kurūṇām — Kuruovců; kīrti — slávu; vardhana — ó ty, který zvĕtšuješ; bhrātari — tvůj bratr; uparate — když zemřel; pāṇḍau — Mahārāja Pāṇḍu; adhunā — nyní; āsanam — trůn; āsthitaḥ — přijal jsi.

Překlad

Akrūra řekl: Ó můj milý synu Vicitravīryi, který zvĕtšuješ slávu Kuruovců, teď, když zemřel tvůj bratr Pāṇḍu, jsi přijal královský trůn.

Význam

Akrūra hovořil ironicky, neboť ve skutečnosti mĕli na trůnu sedĕt mladí synové Pāṇḍua. Po smrti Pāṇḍua byli příliš mladí na to, aby okamžitĕ vládli, a tak byli svĕřeni do Dhṛtarāṣṭrovy péče. Nyní však již uplynul dostatečný čas a mĕla být uznána jejich zákonná práva.

10.49.18

Verš

dharmeṇa pālayann urvīṁ
prajāḥ śīlena rañjayan
vartamānaḥ samaḥ sveṣu
śreyaḥ kīrtim avāpsyasi

Synonyma

dharmeṇa — podle náboženských zásad; pālayan — chránící; urvīm — Zemi; prajāḥ — obyvatele; śīlena — dobrým charakterem; rañjayan — tĕšící; vartamānaḥ — zůstávající; samaḥ — nestranným; sveṣu — vůči svým příbuzným; śreyaḥ — dokonalosti; kīrtim — slávy; avāpsyasi — dosáhneš.

Překlad

Jistĕ dosáhneš úspĕchu a slávy, budeš-li chránit Zemi podle náboženských zásad, tĕšit poddané svým vznešeným charakterem a chovat se stejnĕ ke všem svým příbuzným.

Význam

Akrūra řekl Dhṛtarāṣṭrovi, že i když si přivlastnil trůn, bude-li nyní vládnout podle zásad dharmy a chovat se správnĕ, může být úspĕšný.

10.49.19

Verš

anyathā tv ācaraḻ loke
garhito yāsyase tamaḥ
tasmāt samatve vartasva
pāṇḍaveṣv ātmajeṣu ca

Synonyma

anyathā — jinak; tu — však; ācaran — jednající; loke — v tomto svĕtĕ; garhitaḥ — zavržený; yāsyase — dojdeš do; tamaḥ — temnoty; tasmāt — proto; samatve — v nestrannosti; vartasva — setrvej; pāṇḍaveṣu — vůči Pāṇḍuovcům; ātma-jeṣu — vůči svým synům; ca — a.

Překlad

Budeš-li však jednat jinak, lidé tĕ zavrhnou v tomto svĕtĕ, a v příštím životĕ vstoupíš do temnoty pekla. Zůstaň proto nestranný vůči synům Pāṇḍua a svým vlastním synům.

Význam

Dhṛtarāṣṭrův celý problém byla jeho nadmĕrná připoutanost ke svým podlým synům. To byla osudná chyba, která mu přivodila pád. O dobré rady ze všech stran nebyla nouze a Dhṛtarāṣṭra dokonce uznal jejich správnost, ale nedokázal je následovat. Čistou, praktickou inteligenci je možné mít, když jsou mysl a srdce čisté.

10.49.20

Verš

neha cātyanta-saṁvāsaḥ
kasyacit kenacit saha
rājan svenāpi dehena
kim u jāyātmajādibhiḥ

Synonyma

na — ne; iha — v tomto svĕtĕ; ca — a; atyanta — trvalá; saṁvāsaḥ — společnost (soužití); kasyacit — kohokoliv; kenacit saha — s kýmkoliv; rājan — ó králi; svena — se svým vlastním; api — dokonce; dehena — tĕlem; kim u — co pak říci o; jāyā — s manželkou; ātma-ja — dĕtmi; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

V tomto svĕtĕ nemá nikdo trvalý vztah s nikým jiným, ó králi. Nemůžeme zůstat navždy ani se svým vlastním tĕlem, o manželce, dĕtech a ostatních ani nemluvĕ.

10.49.21

Verš

ekaḥ prasūyate jantur
eka eva pralīyate
eko ’nubhuṅkte sukṛtam
eka eva ca duṣkṛtam

Synonyma

ekaḥ — sám; prasūyate — rodí se; jantuḥ — živý tvor; ekaḥ — sám; eva — také; pralīyate — potkává svůj zánik; ekaḥ — sám; anubhuṅkte — prožívá, jak mu náleží; sukṛtam — své dobré reakce; ekaḥ — sám; eva ca — a jistĕ; duṣkṛtam — špatné reakce.

Překlad

Každý tvor se rodí i umírá sám a sám zažívá spravedlivé odmĕny za své dobré a zlé činy.

Význam

Výraz anubhuṅkte je zde důležitý. Bhuṅkte znamená „(živá bytost) zažívá“ a anu „následující“ nebo „následnĕ“. Jinak řečeno, štĕstí a neštĕstí zažíváme podle morální a duchovní kvality našich činností. Jsme zodpovĕdní za to, co dĕláme. Dhṛtarāṣṭra byl nemístnĕ utkvĕle připoutaný ke svým zlovolným synům a přitom zapomínal, že sám bude muset za své nerozumné chování trpĕt.

10.49.22

Verš

adharmopacitaṁ vittaṁ
haranty anye ’lpa-medhasaḥ
sambhojanīyāpadeśair
jalānīva jalaukasaḥ

Synonyma

adharma — bezbožným způsobem; upacitam — nahromadĕné; vittam — bohatství; haranti — ukradnou; anye — jiní; alpa-medhasaḥ — neinteligentního; sambhojanīya — jako nezbytnou obživu; apadeśaiḥ — pod klamnými názvy; jalāni — vodu; iva — jako; jala-okasaḥ — obyvatele vody.

Překlad

Cizí osoby vydávající se za drahé svĕřence ukradnou hloupému človĕku jeho hříšnĕ nabyté bohatství, tak jako rybí potĕr vypije vodu, která drží ryby naživu.

Význam

Obyčejní lidé si myslí, že bez svého bohatství nemohou žít, i když je jejich vlastnictví podmínĕné okolnostmi a dočasné. Tak jako bohatství udržuje naživu bĕžného človĕka, dává voda život rybám. Človĕka však okradou o bohatství jeho drazí, kteří na nĕm závisí, tak jako rybí potĕr vypije vodu, která drží ryby naživu. Slovy Śrīly Bhaktivinoda Ṭhākura je tento svĕt „prapodivné sídlo“.

10.49.23

Verš

puṣṇāti yān adharmeṇa
sva-buddhyā tam apaṇḍitam
te ’kṛtārthaṁ prahiṇvanti
prāṇā rāyaḥ sutādayaḥ

Synonyma

puṣṇāti — živí; yān — které vĕci; adharmeṇa — hříšným jednáním; sva-buddhyā — považující je za vlastní; tam — jeho; apaṇḍitam — nevzdĕlaného; te — oni; akṛta-artham — jeho zámĕry zmařené; prahiṇvanti — opustí; prāṇāḥ — životní vzduch; rāyaḥ — bohatství; suta-ādayaḥ — dĕti a ostatní.

Překlad

Hlupák jedná hříšnĕ, aby zaopatřil svůj život, bohatství, dĕti a ostatní příbuzné, neboť si myslí: „Tyto vĕci jsou mé.“ Nakonec ho však právĕ toto vše opustí a ponechá mu jen zklamání.

Význam

V tĕchto verších dává Akrūra Dhṛtarāṣṭrovi velmi přímou radu. Ti, kdo znají příbĕh Mahābhāraty, vĕdí, jak příhodné a prorocké jsou tyto pokyny a jak moc Dhṛtarāṣṭra trpĕl následkem toho, že je nepřijal. I když nĕkdo houževnatĕ lpí na svém majetku, nakonec je vše ztraceno a tápající duši smete kolo rození a umírání.

10.49.24

Verš

svayaṁ kilbiṣam ādāya
tais tyakto nārtha-kovidaḥ
asiddhārtho viśaty andhaṁ
sva-dharma-vimukhas tamaḥ

Synonyma

svayam — pro sebe; kilbiṣam — hříšné reakce; ādāya — přijímající; taiḥ — jimi; tyaktaḥ — opuštĕný; na — ne; artha — účel svého života; kovidaḥ — správnĕ znající; asiddha — nesplnĕné; arthaḥ — jehož cíle; viśati — vstupuje; andham — slepý; sva — své vlastní; dharma — vůči náboženské povinnosti; vimukhaḥ — lhostejný; tamaḥ — do temnoty (pekla).

Překlad

Pošetilá duše, opuštĕná svými takzvanými svĕřenci, neznalá skutečného cíle života a lhostejná ke svým skutečným povinnostem, vstupuje do temnoty pekla, aniž by se jí podařilo splnit své zámĕry, a své hříšné reakce si bere s sebou.

Význam

Je smutnĕ ironické, že materialisté, kteří tak neúnavnĕ pracují, aby získali jistotu, bezpečí, majetek a rodinu, vstupují do temnoty pekla a nezbývá jim nic jiného než bolestivé reakce za jejich hříchy. Na druhé stranĕ ti, kdo rozvíjejí vĕdomí Kṛṣṇy, duchovní život, sice zdánlivĕ zanedbávají hromadĕní majetku, budování velké rodiny a tak dále, ale přitom do příštího života jdou s mnoha duchovními aktivy, a tak si vychutnávají hluboké radosti duše.

10.49.25

Verš

tasmāl lokam imaṁ rājan
svapna-māyā-manoratham
vīkṣyāyamyātmanātmānaṁ
samaḥ śānto bhava prabho

Synonyma

tasmāt — proto; lokam — svĕt; imam — tento; rājan — ó králi; svapna — jako sen; māyā — kouzlo; manaḥ-ratham — nebo přelud v mysli; vīkṣya — vidící; āyamya — ovládající; ātmanā — inteligencí; ātmānam — mysl; samaḥ — vyrovaný; śāntaḥ — klidný; bhava — staň se; prabho — můj drahý pane.

Překlad

Proto, ó králi, pohlížej na tento svĕt jako na sen, kouzelníkův trik nebo výplod fantazie, ovládni prosím svou mysl inteligencí a buď vyrovnaný a klidný, můj pane.

10.49.26

Verš

dhṛtarāṣṭra uvāca
yathā vadati kalyāṇīṁ
vācaṁ dāna-pate bhavān
tathānayā na tṛpyāmi
martyaḥ prāpya yathāmṛtam

Synonyma

dhṛtarāṣṭraḥ uvāca — Dhṛtarāṣṭra pravil; yathā — jak; vadati — říkáš; kalyāṇīm — příznivá; vācam — slova; dāna — dobročinnosti; pate — ó vládce; bhavān — ty; tathā — tak; anayā — tím; na tṛpyāmi — nejsem přesycený; martyaḥ — smrtelník; prāpya — získávající; yathā — jako kdyby; amṛtam — nektar nesmrtelnosti.

Překlad

Dhṛtarāṣṭra řekl: Ó vládce dobročinnosti, nebudu mít nikdy dost naslouchání tvým příznivým slovům. Vážnĕ, jsem jako smrtelník, který získal nektar bohů.

Význam

Podle názoru Śrīly Viśvanātha Cakravartīho byl Dhṛtarāṣṭra ve skutečnosti pyšný a myslel si, že vše, co Akrūra říká, již ví, ale aby zachoval diplomatickou vážnost, promluvil jako svatý muž.

10.49.27

Verš

tathāpi sūnṛtā saumya
hṛdi na sthīyate cale
putrānurāga-viṣame
vidyut saudāmanī yathā

Synonyma

tathā api — přesto; sūnṛtā — uspokojivá slova; saumya — ó laskavý; hṛdi — v mém srdci; na sthīyate — nezůstávají; cale — jež je vrtkavé; putra — vůči mým synům; anurāga — náklonností; viṣame — předpojaté; vidyut — blesk; saudāmanī — v mraku; yathā — jako.

Překlad

Nicménĕ, laskavý Akrūro, jelikož mé vrtkavé srdce je předpojaté náklonností k mým synům, tato tvá uspokojivá slova v nĕm nenacházejí pevné místo, stejnĕ jako blesk nemůže zůstat v mraku.

10.49.28

Verš

īśvarasya vidhiṁ ko nu
vidhunoty anyathā pumān
bhūmer bhārāvatārāya
yo ’vatīrṇo yadoḥ kule

Synonyma

īśvarasya — Nejvyššího Pána; vidhim — zákonu; kaḥ — která; nu — vůbec; vidhunoti — může uniknout; anyathā — jinak; pumān — osoba; bhūmeḥ — Zemĕ; bhāra — břemeno; avatārāya — aby zmenšil; yaḥ — jenž; avatīrṇaḥ — sestoupil; yadoḥ — Yaduova; kule — do rodu.

Překlad

Kdo se dokáže vzepřít příkazům Nejvyššího Pána, který nyní sestoupil do yaduovské dynastie, aby zmenšil břemeno Zemĕ?

Význam

Přirozenĕ bychom se Dhṛtarāṣṭry rádi zeptali: „Když to všechno víš, tak proč se nechováš správnĕ?“ Přesnĕ o tom tu ovšem Dhṛtarāṣṭra mluví: cítí, že události již byly uvedeny do pohybu, a tudíž není v jeho moci je zmĕnit. Ve skutečnosti byly události uvedeny do pohybu jeho připoutaností a hříšnými sklony, a proto mĕl přijmout zodpovĕdnost za vlastní činy. Pán Kṛṣṇa jasnĕ prohlašuje v Bhagavad-gītĕ (5.15): nādatte kasyacit pāpam  –  „Nejvyšší Pán nenese zodpovĕdnost za ničí hříšné jednání.“ Je nebezpečné tvrdit, že jednáme nesprávnĕ kvůli „osudu“. Mĕli bychom začít s vážností rozvíjet vĕdomí Kṛṣṇy a vytvořit příznivou budoucnost pro sebe i své společníky.

Nĕkdo může namítat, že Dhṛtarāṣṭra je přece zapojený v Pánových zábavách a je to ve skutečnosti Jeho vĕčný společník. Na to můžeme odpovĕdĕt, že Pánovy zábavy jsou nejen zábavné, ale také poučné, a zde daná lekce je, že Dhṛtarāṣṭra mĕl jednat správnĕ. To chtĕl Pán učit. Dhṛtarāṣṭra tvrdí, že Kṛṣṇa přišel zbavit Zemi břemene, ale jejím břemenem je právĕ nesprávné chování jejích obyvatel. Poučme se tedy z lekce, kterou tu chce Pán udĕlit, v náš prospĕch.

10.49.29

Verš

yo durvimarśa-pathayā nija-māyayedaṁ
sṛṣṭvā guṇān vibhajate tad-anupraviṣṭaḥ
tasmai namo duravabodha-vihāra-tantra-
saṁsāra-cakra-gataye parameśvarāya

Synonyma

yaḥ — který; durvimarśa — nepředstavitelná; pathayā — jehož cesta; nija — svou vlastní; māyayā — tvořivou energií; idam — tento vesmír; sṛṣṭvā — poté, co stvořil; guṇān — jeho kvality; vibhajate — rozprostírá; tat — v nĕm; anupraviṣṭaḥ — vstupující; tasmai — Jemu; namaḥ — poklony; duravabodha — nepochopitelný; vihāra — jehož zábav; tantra — význam; saṁsāra — rození a umírání; cakra — kolobĕh; gataye — a osvobození (pocházející od nĕhož); parama-īśvarāya — nejvyššímu vládci.

Překlad

Klaním se Jemu, Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, jenž tvoří tento vesmír nepředstavitelným působením své hmotné energie a potom šíří různé kvality přírody tak, že vstupuje do svého stvoření. Od Nĕho, jehož zábavy mají nepochopitelný význam, pochází jak svazující kolobĕh rození a umírání, tak proces umožňující se z nĕho vysvobodit.

Význam

Dhṛtarāṣṭra přece jenom nebyl obyčejný človĕk, ale společník Nejvyššího Pána, Kṛṣṇy. Obyčejný človĕk by jistĕ nemohl přednést tak učený hymnus opĕvující Pána.

10.49.30

Verš

śrī-śuka uvāca
ity abhipretya nṛpater
abhiprāyaṁ sa yādavaḥ
suhṛdbhiḥ samanujñātaḥ
punar yadu-purīm agāt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; abhipretya — poté, co zjistil; nṛpateḥ — královu; abhiprāyam — mentalitu; saḥ — on; yādavaḥ — Akrūra, potomek krále Yadua; suhṛdbhiḥ — svými dobrodinci; samanujñātaḥ — požehnaný na cestu; punaḥ — znovu; yadu-purīm — do mĕsta yaduovské dynastie; agāt — odjel.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když se Akrūra, potomek Yadua, takto přesvĕdčil o královĕ postoji, se svolením svých příbuzných a přátel se vrátil do hlavního mĕsta Yaduovců.

10.49.31

Verš

śaśaṁsa rāma-kṛṣṇābhyāṁ
dhṛtarāṣṭra-viceṣṭitam
pāṇdavān prati kauravya
yad-arthaṁ preṣitaḥ svayam

Synonyma

śaśaṁsa — podal zprávu; rāma-kṛṣṇābhyām — Pánu Balarāmovi a Pánu Kṛṣṇovi; dhṛtarāṣṭra-viceṣṭitam — o chování krále Dhṛtarāṣṭry; pāṇḍavān prati — vůči synům Pāṇḍua; kauravya — ó potomku Kuruovců (Parīkṣite); yat — kvůli kterému; artham — účelu; preṣitaḥ — poslán; svayam — sám.

Překlad

Akrūra podal Pánu Balarāmovi a Pánu Kṛṣṇovi zprávu, jak se Dhṛtarāṣṭra chová k Pāṇḍuovcům, a tak splnil účel, kvůli nĕmuž byl vyslán, ó potomku Kuruovců.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy ke čtyřicáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Akrūrova mise v Hastināpuru“.

KAPITOLA PADESÁTÁ

Kṛṣṇa zakládá mĕsto Dvāraku

10.50.1

Verš

śrī-śuka uvāca
astiḥ prāptiś ca kaṁsasya
mahiṣyau bharatarṣabha
mṛte bhartari duḥkhārte
īyatuḥ sma pitur gṛhān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; astiḥ prāptiḥ ca — Asti a Prāpti; kaṁsasya — Kaṁsovy; mahiṣyau — královny; bharata-ṛṣabha — ó hrdino mezi Bhāraty (Parīkṣite); mṛte — když byl zabit; bhartari — jejich manžel; duḥkha — neštĕstím; ārte — soužené; īyatuḥ sma — odešly; pituḥ — svého otce; gṛhān — do domu.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Po zabití Kaṁsy odešly jeho dvĕ královny, Asti a Prāpti, plné úzkosti do domu svého otce, ó hrdinný potomku Bharaty.

10.50.2

Verš

pitre magadha-rājāya
jarāsandhāya duḥkhite
vedayāṁ cakratuḥ sarvam
ātma-vaidhavya-kāraṇam

Synonyma

pitre — svému otci; magadha-rājāya — králi Magadhy; jarāsandhāya — jménem Jarāsandha; duḥkhite — nešťastné; vedayām cakratuḥ — povĕdĕly; sarvam — vše; ātma — svého; vaidhavya — vdovství; kāraṇam — příčinu.

Překlad

Nešťastné královny povĕdĕly otci, králi Jarāsandhovi z Magadhy, vše o tom, jak se staly vdovami.

10.50.3

Verš

sa tad apriyam ākarṇya
śokāmarṣa-yuto nṛpa
ayādavīṁ mahīṁ kartuṁ
cakre paramam udyamam

Synonyma

saḥ — on, Jarāsandha; tat — tu; apriyam — nemilou zprávu; ākarṇya — poté, co uslyšel; śoka — žal; amarṣa — a nesnesitelný hnĕv; yutaḥ — zakoušející; nṛpa — ó králi; ayādavīm — zbavenou Yaduovců; mahīm — Zemi; kartum — učinit; cakre — vykonal; paramam — nesmírné; udyamam — úsilí.

Překlad

Když Jarāsandha uslyšel tuto hroznou zprávu, ó králi, naplnil ho žal a hnĕv a začal vynakládat co nejvĕtší úsilí, aby zbavil Zemi Yaduovců.

10.50.4

Verš

akṣauhiṇībhir viṁśatyā
tisṛbhiś cāpi saṁvṛtaḥ
yadu-rājadhānīṁ mathurāṁ
nyarudhat sarvato diśam

Synonyma

akṣauhiṇībhiḥ — jednotkami akṣauhiṇī (každou tvořilo 21    870 vojáků na slonech, 21    870 na kočárech, 65    610 jezdců na koních a 109    350 pĕšáků); viṁśatyā — dvaceti; tisṛbhiḥ ca api — plus třemi; saṁvṛtaḥ — obklopený; yadu — Yaduovy dynastie; rājadhānīm — královské hlavní mĕsto; mathurām — Mathuru; nyarudhat — oblehl; sarvataḥ diśam — ze všech stran.

Překlad

Se dvaceti třemi jednotkami akṣauhiṇī oblehl ze všech stran yaduovské hlavní mĕsto Mathuru.

Význam

Počty vojáků v jednotce akṣauhiṇī jsou uvedeny ve významech slov. Akṣauhiṇī byla v dávných dobách bĕžná bojová jednotka.

10.50.5-6

Verš

nirīkṣya tad-balaṁ kṛṣṇa
udvelam iva sāgaram
sva-puraṁ tena saṁruddhaṁ
sva-janaṁ ca bhayākulam

cintayām āsa bhagavān
hariḥ kāraṇa-mānuṣaḥ
tad-deśa-kālānuguṇaṁ
svāvatāra-prayojanam

Synonyma

nirīkṣya — když pozoroval; tat — jeho (Jarāsandhy); balam — vojenskou sílu; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; udvelam — vylévající se z břehů; iva — jako; sāgaram — oceán; sva — své; puram — mĕsto, Mathuru; tena — tou; saṁruddham — oblehnuté; sva-janam — své poddané; ca — a; bhaya — strachem; ākulam — rozrušené; cintayām āsa — pomyslel; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; hariḥ — Pán Hari; kāraṇa — příčina všeho; mānuṣaḥ — jevící se jako lidská bytost; tat — pro to; deśa — místo; kāla — a čas; anuguṇam — vhodný; sva-avatāra — svého sestoupení do tohoto svĕta; prayojanam — na zámĕr.

Překlad

Přestože je Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, původní příčinou tohoto svĕta, v dobĕ svého sestoupení na Zemi hrál úlohu lidské bytosti. Když tedy hledĕl na Jarāsandhovo vojsko, jež obléhalo Jeho mĕsto jako velký oceán vylévající se z břehů, a když vidĕl, jak toto vojsko dĕsí Jeho poddané, uvážil vhodnou odpovĕď podle času, místa a konkrétního zámĕru Jeho stávající inkarnace.

Význam

Ācāryové poukazují na to, že Nejvyšší Bůh si se smrtícím útokem Jarāsandhy a jeho vojáků nemusel dĕlat starosti. Jak je zde ale uvedeno, Śrī Kṛṣṇa hrál úlohu lidské bytosti (kāraṇa-mānuṣaḥ), a hrál ji dobře. Tato hra se nazývá līlā, Pánovo předvádĕní duchovních zábav pro potĕšení svých oddaných. Ačkoliv bĕžné lidi mohou Pánovy zábavy šokovat, oddané Jeho nenapodobitelné chování nesmírnĕ tĕší. Śrīla Śrīdhara Svāmī tedy uvádí, že Śrī Kṛṣṇa uvažoval takto: „Jak bych mĕl Jarāsandhu porazit? Mĕl bych pobít vojsko kromĕ Jarāsandhy nebo zabít Jarāsandhu a vojsko si přivlastnit? Nebo bych je možná mĕl prostĕ zabít všechny.“ Konečný úsudek Pána Kṛṣṇy je popsán v následujících verších.

10.50.7-8

Verš

haniṣyāmi balaṁ hy etad
bhuvi bhāraṁ samāhitam
māgadhena samānītaṁ
vaśyānāṁ sarva-bhūbhujām

akṣauhiṇībhiḥ saṅkhyātaṁ
bhaṭāśva-ratha-kuñjaraiḥ
māgadhas tu na hantavyo
bhūyaḥ kartā balodyamam

Synonyma

haniṣyāmi — zabiji; balam — vojsko; hi — jistĕ; etat — toto; bhuvi — na Zemi; bhāram — břemeno; samāhitam — shromáždĕné; māgadhena — králem Magadhy, Jarāsandhou; samānītam — svedené dohromady; vaśyānām — podřízených; sarva — všech; bhū-bhujām — králů; akṣauhiṇībhiḥ — v akṣauhiṇīch; saṅkhyātam — počítané; bhaṭa — (tvořené) pĕšáky; aśva — koňmi; ratha — kočáry; kuñjaraiḥ — a slony; māgadhaḥ — Jarāsandha; tu — však; na hantavyaḥ — nemĕl by být zabit; bhūyaḥ — znovu; kartā — vynaloží; bala — (shromáždit) vojsko; udyamam — úsilí.

Překlad

(Nejvyšší Pán uvažoval:) Jarāsandhovo vojsko tvořené akṣauhiṇīmi pĕšáků, koní, kočárů a slonů, které král Magadhy shromáždil od všech podřízených králů a přivedl je sem, je pro Zemi velkým břemenem, a proto je zničím. Samotného Jarāsandhu bych však nemĕl zabíjet, neboť v budoucnu jistĕ sestaví další vojsko.

Význam

Po náležité úvaze se Pán Kṛṣṇa rozhodl, že když už sestoupil na Zemi proto, aby zničil démony, a když už je Jarāsandha tak nadšený přivést všechny démony až přímo před Pána, je určitĕ vhodnĕjší nechat ho naživu, jen ať se snaží.

10.50.9

Verš

etad-artho ’vatāro ’yaṁ
bhū-bhāra-haraṇāya me
saṁrakṣaṇāya sādhūnāṁ
kṛto ’nyeṣāṁ vadhāya ca

Synonyma

etat — pro tento; arthaḥ — účel; avatāraḥ — sestoupení; ayam — tohoto; bhū — Zemĕ; bhāra — břemene; haraṇāya — pro odstranĕní; me — Mnou; saṁrakṣaṇāya — pro úplnou ochranu; sādhūnām — svĕtců; kṛtaḥ — učinĕné; anyeṣām — jiných (bezbožných); vadhāya — kvůli zabití; ca — a.

Překlad

Toto je účel Mého současného sestoupení  –  zbavit Zemi jejího břemene, ochraňovat zbožné a zabíjet bezbožné.

10.50.10

Verš

anyo ’pi dharma-rakṣāyai
dehaḥ saṁbhriyate mayā
virāmāyāpy adharmasya
kāle prabhavataḥ kvacit

Synonyma

anyaḥ — jiné; api — taktéž; dharma — náboženství; rakṣāyai — kvůli ochranĕ; dehaḥ — tĕlo; saṁbhriyate — je přijato; mayā — Mnou; virāmāya — pro zastavení; api — také; adharmasya — bezbožnosti; kāle — působením času; prabhavataḥ — převažování; kvacit — kdykoliv.

Překlad

Také přijímám jiná tĕla proto, abych ochránil náboženství a skoncoval s bezbožností, kdykoliv začne s bĕhem času nabírat na síle.

10.50.11

Verš

evaṁ dhyāyati govinda
ākāśāt sūrya-varcasau
rathāv upasthitau sadyaḥ
sa-sūtau sa-paricchadau

Synonyma

evam — takto; dhyāyati — zatímco meditoval; govinde — Pán Kṛṣṇa; ākāśāt — z nebe; sūrya — jako slunce; varcasau — vydávající záři; rathau — dva kočáry; upasthitau — zjevily se; sadyaḥ — náhle; sa — s; sūtau — vozataji; sa — s; paricchadau — výstrojí.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Zatímco Pán Govinda takto uvažoval, z nebe se náhle snesly dva kočáry, zářící jako slunce, včetnĕ vozatajů a výstroje.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī a Śrīla Viśvanātha Cakravartī se shodují na tom, že kočáry sestoupily z Pánova sídla, Vaikuṇṭhaloky, Božího království. Vĕrné oddané Pána nesmírnĕ tĕší, když sledují Pánovu technologii, nemající obdoby.

10.50.12

Verš

āyudhāni ca divyāni
purāṇāni yadṛcchayā
dṛṣṭvā tāni hṛṣīkeśaḥ
saṅkarṣaṇam athābravīt

Synonyma

āyudhāni — zbranĕ; ca — a; divyāni — božské; purāṇāni — starodávné; yadṛcchayā — samy od sebe; dṛṣṭvā — když vidĕl; tāni — je; hṛṣīkeśaḥ — Pán Kṛṣṇa; saṅkarṣaṇam — k Pánu Balarāmovi; atha — potom; abravīt — promluvil.

Překlad

Samy od sebe se před Pánem objevily také Jeho vĕčné božské zbranĕ. Jakmile je Śrī Kṛṣṇa, Pán smyslů, uvidĕl, oslovil Pána Saṅkarṣaṇa.

10.50.13-14

Verš

paśyārya vyasanaṁ prāptaṁ
yadūnāṁ tvāvatāṁ prabho
eṣa te ratha āyāto
dayitāny āyudhāni ca

etad-arthaṁ hi nau janma
sādhūnām īśa śarma-kṛt
trayo-viṁśaty-anīkākhyaṁ
bhūmer bhāram apākuru

Synonyma

paśya — prosím pohleď; ārya — ctihodný; vyasanam — nebezpečí; prāptam — nyní přítomné; yadūnām — pro Yaduovce; tvā — Tebou; avatām — chránĕné; prabho — Můj milý pane; eṣaḥ — tento; te — Tvůj; rathaḥ — kočár; āyātaḥ — přijel; dayitāni — oblíbené; āyudhāni — zbranĕ; ca — a; etat-artham — pro tento účel; hi — vskutku; nau — Naše; janma — zrození; sādhūnām — svatých oddaných; īśa — ó Pane; śarma — prospĕch; kṛt — činící; trayaḥ-viṁśati — dvaceti tří; anīka — vojsk; ākhyam — v podobĕ; bhūmeḥ — Zemĕ; bhāram — břemeno; apākuru — prosím odstraň.

Překlad

(Nejvyšší Pán pravil:) Můj ctihodný starší bratře, pohleď na to nebezpečí, které hrozí Tvým chránĕncům Yaduovcům! A podívej se, milý Pane, jak se k Tobĕ dostavil Tvůj osobní kočár a oblíbené zbranĕ. Účel, pro který jsme se zrodili, Můj Pane, je zajistit, aby se Našim oddaným dobře dařilo. Prosím odstraň teď ze Zemĕ břemeno, které tvoří tĕchto dvacet tři vojsk.

10.50.15

Verš

evaṁ sammantrya dāśārhau
daṁśitau rathinau purāt
nirjagmatuḥ svāyudhāḍhyau
balenālpīyasā vṛtau

Synonyma

evam — takto; sammantrya — poté, co vybídl; dāśārhau — dva potomci Daśārhy (Kṛṣṇa a Balarāma); daṁśitau — v brnĕní; rathinau — ve svých kočárech; purāt — z mĕsta; nirjagmatuḥ — vyjeli; sva — svými; āyudha — se zbranĕmi; āḍhyau — zářícími; balena — jednotkou; alpīyasā — malinkou; vṛtau — doprovázeni.

Překlad

Poté, co Pán Kṛṣṇa takto vybídl svého bratra, vyjeli oba Dāśārhové, Kṛṣṇa a Balarāma, v brnĕní a se zářícími zbranĕmi ve svých kočárech z mĕsta. Doprovázela je jen velmi malá jednotka vojáků.

10.50.16

Verš

śaṅkhaṁ dadhmau vinirgatya
harir dāruka-sārathiḥ
tato ’bhūt para-sainyānāṁ
hṛdi vitrāsa-vepathuḥ

Synonyma

śaṅkham — na lasturu; dadhmau — zadul; vinirgatya — poté, co vyjel; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; dāruka-sārathiḥ — jehož vozatejem byl Dāruka; tataḥ — načež; abhūt — nastalo; para — nepřítele; sainyānām — mezi vojáky; hṛdi — v jejich srdcích; vitrāsa — ve strachu; vepathuḥ — chvĕní.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa vyjel z mĕsta s Dārukou u otĕží svého vozu, zadul na svou lasturu, a srdce nepřátelských vojáků se rozechvĕla strachem.

10.50.17

Verš

tāv āha māgadho vīkṣya
he kṛṣṇa puruṣādhama
na tvayā yoddhum icchāmi
bālenaikena lajjayā
guptena hi tvayā manda
na yotsye yāhi bandhu-han

Synonyma

tau — Jim dvĕma; āha — řekl; māgadhaḥ — Jarāsandha; vīkṣya — když vidĕl; he kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; puruṣa-adhama — nejnižší z lidí; na — ne; tvayā — s Tebou; yoddhum — bojovat; icchāmi — chci; bālena — s chlapcem; ekena — samotným; lajjayā — ostudnĕ; guptena — schovaným; hi — vskutku; tvayā — s Tebou; manda — ó hlupáku; na yotsye — nebudu bojovat; yāhi — jdi pryč; bandhu — příbuzných; han — ó vrahu.

Překlad

Jarāsandha na oba pohlédl a řekl: Ó Kṛṣṇo, nejnižší z lidí! S Tebou nechci bojovat, neboť by byla ostuda bojovat s pouhým chlapcem. Ty hlupáku, který se schováváš, ó vrahu svých příbuzných, jdi pryč! S Tebou nebudu bojovat.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vyložil Jarāsandhova slova takto. Puruṣādhama lze chápat jako puruṣā adhamā yasmāt, což znamená „Kṛṣṇa, jemuž jsou všichni lidé podřízeni“. Jinak řečeno, zde je Pán Kṛṣṇa osloven „Ó Puruṣottamo, nejlepší ze živých bytostí“. Slovo guptena, „schovaný“, zase poukazuje na aspekt Pána Kṛṣṇy přítomný v srdci každé bytosti, neviditelný hmotným zrakem. Slova tvayā manda lze podle pravidel sanskrtské gramatiky také rozdĕlit na tvayā amanda. V tomto případĕ Jarāsandha oznamuje, že Kṛṣṇa není hloupý, ale naopak velmi bystrý. Slovo bandhu Jarāsandha použil ve smyslu „příbuzný“, protože Pán Kṛṣṇa zabil Kaṁsu, který byl Jeho strýcem z matčiny strany. Bandhu však pochází ze slovesa bandh, „poutat“, a proto bandhu-han lze chápat jako „ten, kdo ničí pouta nevĕdomosti“. Podobnĕ slovo yāhi, „prosím jdi“, vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa by mĕl jít za živými bytostmi a požehnat jim, aby získaly vĕdomí Kṛṣṇy.

10.50.18

Verš

tava rāma yadi śraddhā
yudhyasva dhairyam udvaha
hitvā vā mac-charaiś chinnaṁ
dehaṁ svar yāhi māṁ jahi

Synonyma

tava — Tvoje; rāma — ó Balarāmo; yadi — pokud; śraddhā — důvĕra; yudhyasva — bojovat; dhairyam — odvahu; udvaha — dodej si; hitvā — poté, co opustíš; vā — buď; mat — mými; śaraiḥ — šípy; chinnam — rozsekané na kusy; deham — Tvé tĕlo; svaḥ — na nebesa; yāhi — jdi; mām — (anebo) mĕ; jahi — zabij.

Překlad

Ty, Rāmo, by sis mĕl dodat odvahy a bojovat se mnou, pokud si myslíš, že to dokážeš. Buď opustíš tĕlo, rozsekané na kusy mými šípy, a tak dosáhneš nebe, anebo mĕ zabiješ.

Význam

Podle ācāryi Śrīdhara Svāmīho Jarāsandha tušil, že tĕlo Pána Balarāmy je nezničitelné, a tak předložil zřejmĕ praktičtĕjší alternativu  –  že Balarāma zabije Jarāsandhu.

10.50.19

Verš

śrī-bhagavān uvāca
na vai śūrā vikatthante
darśayanty eva pauruṣam
na gṛhṇīmo vaco rājann
āturasya mumūrṣataḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; na — ne; vai — vskutku; śūrāḥ — hrdinové; vikatthante — nadarmo se vychloubají; darśayanti — ukazují; eva — prostĕ; pauruṣam — svoji udatnost; na gṛhṇīmaḥ — nepřijímáme; vacaḥ — slova; rājan — ó králi; āturasya — toho, kdo má rozrušenou mysl; mumūrṣataḥ — kdo zakrátko zemře.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Skuteční hrdinové se jen nevychloubají, ale spíš ukazují svou udatnost činy. Nemůžeme brát vážnĕ slova toho, kdo je plný úzkosti a chce zemřít.

10.50.20

Verš

śrī-śuka uvāca
jarā-sutas tāv abhisṛtya mādhavau
mahā-balaughena balīyasāvṛnot
sa-sainya-yāna-dhvaja-vāji-sārathī
sūryānalau vāyur ivābhra-reṇubhiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; jarā-sutaḥ — syn Jary; tau — obĕma; abhisṛtya — poté, co přijel k; mādhavau — potomkům Madhua; mahā — velké; bala — vojenské síly; oghena — záplavou; balīyasā — mocnou; āvṛṇot — obklopil; sa — s; sainya — vojáky; yāna — kočáry; dhvaja — vlajkami; vāji — koňmi; sārathī — a vozataji; sūrya — slunce; analau — a oheň; vāyuḥ — vítr; iva — jako; abhra — mraky; reṇubhiḥ — a zrnky prachu.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Tak jako vítr zahalí slunce mraky nebo oheň prachem, přijel syn Jary k obĕma potomkům Madhua a obklopil Je i Jejich vojáky, kočáry, vlajky, konĕ a vozataje svým obrovským zástupem vojsk.

Význam

Ācārya Śrīdhara poukazuje na to, že mraky zahalují slunce jen zdánlivĕ: slunce dál září na rozlehlé obloze. Ani sílu ohnĕ neovlivní slabý závoj prachu. Podobnĕ i „zakrytí“ Jarāsandhovou vojenskou silou bylo jen zdánlivé.

10.50.21

Verš

suparṇa-tāla-dhvaja-cihitnau rathāv
alakṣayantyo hari-rāmayor mṛdhe
striyaḥ purāṭṭālaka-harmya-gopuraṁ
samāśritāḥ sammumuhuḥ śucārditaḥ

Synonyma

suparṇa — se symbolem Garuḍy (ptáka, který nosí Pána Viṣṇua); tāla — a palmy; dhvaja — prapory; cihnitau — označené; rathau — dva kočáry; alakṣayantyaḥ — nemohoucí rozeznat; hari-rāmayoḥ — Kṛṣṇy a Balarāmy; mṛdhe — v bitvĕ; striyaḥ — ženy; pura — z mĕsta; aṭṭālaka — na vyhlídkových vĕžích; harmya — palácích; gopuram — a v branách; samāśritāḥ — jež zaujaly místa; sammumuhuḥ — omdlévaly; śucā — smutkem; arditāḥ — trýznĕné.

Překlad

Ženy stály na vyhlídkových vĕžích, palácích a ve vysokých branách mĕsta. Když se jim kočáry Kṛṣṇy a Balarāmy, označené prapory se znaky Garuḍy a palmy, ztratily z očí, zasáhl je smutek a omdlévaly.

Význam

Ženy jsou zde zvláštĕ zmínĕné kvůli své mimořádné připoutanosti k Pánu Kṛṣṇovi a Pánu Balarāmovi.

10.50.22

Verš

hariḥ parānīka-payomucāṁ muhuḥ
śilīmukhāty-ulbaṇa-varṣa-pīḍitam
sva-sainyam ālokya surāsurārcitaṁ
vyasphūrjayac chārṅga-śarāsanottamam

Synonyma

hariḥ — Pán Kṛṣṇa; para — nepřítele; anīka — vojsk; payaḥ-mucām — (která byla jako) mraky; muhuḥ — opakovanĕ; śilīmukha — jejich šípů; ati — nesmírnĕ; ulbaṇa — hrozivých; varṣa — deštĕm; pīḍitam — vystavené bolesti; sva — své vlastní; sainyam — vojsko; ālokya — když vidĕl; sura — polobohy; asura — a démony; arcitam — uctívaný; vyasphūrjayat — rozeznĕl; śārṅga — známý jako Śārṅga; śara-asana — svůj luk; uttamam — naprosto vynikající.

Překlad

Pán Hari vidĕl své vojsko přivedené do úzkých vytrvalým prudkým deštĕm šípů, jež přilétaly od mohutných nepřátelských sil, shromáždĕných jako mraky kolem Nĕj, a tak rozeznĕl svůj vynikající luk Śārṅgu, který uctívají bozi i démoni.

10.50.23

Verš

gṛhṇan niśaṅgād atha sandadhac charān
vikṛṣya muñcan śita-bāṇa-pūgān
nighnan rathān kuñjara-vāji-pattīn
nirantaraṁ yadvad alāta-cakram

Synonyma

gṛhṇan — beroucí; niśaṅgāt — ze svého toulce; atha — potom; sandadhat — přikládající; śarān — šípy; vikṛṣya — po natažení; muñcan — vypouštĕjící; śita — ostrých; bāṇa — šípů; pūgān — záplavy; nighnan — zasahující; rathān — kočáry; kuñjara — slony; vāji — konĕ; pattīn — a pĕšáky; nirantaram — bez ustání; yadvat — tak jako; alāta-cakram — hořící pochodeň roztáčená dokola, aby vytvořila ohnivý kruh.

Překlad

Pán Kṛṣṇa bral ze svého toulce šípy, přikládal je na tĕtivu, natahoval ji a pak vypouštĕl nekonečné záplavy ostrých šípů, jež zasahovaly kočáry, slony, konĕ a pĕšáky nepřítele. Pán střílející šípy připomínal planoucí ohnivý kruh.

10.50.24

Verš

nirbhinna-kumbhāḥ kariṇo nipetur
anekaśo ’śvāḥ śara-vṛkṇa-kandharāḥ
rathā hatāśva-dhvaja-sūta-nāyakāḥ
padāyataś chinna-bhujoru-kandharāḥ

Synonyma

nirbhinna — rozštĕpená; kumbhāḥ — vydutá čela; kariṇaḥ — sloni; nipetuḥ — padali; anekaśaḥ — mnozí naráz; aśvāḥ — konĕ; śara — šípy; vṛkṇa — uťaté; kandharāḥ — jejichž krky; rathāḥ — kočáry; hata — zasažení; aśva — jejichž konĕ; dhvaja — prapory; sūta — vozatajové; nāyakāḥ — a vládci; padāyataḥ — pĕšáci; chinna — usekané; bhuja — jejichž paže; ūru — stehna; kandharāḥ — a ramena.

Překlad

Sloni padali na zem s rozpolcenými čely, konĕ jezdců padali s uťatými krky, kočáry padaly se svými koňmi, prapory, vozataji a bojovníky rozstřílenými na kusy a pĕšáci se hroutili k zemi s usekanými pažemi, stehny a rameny.

10.50.25-28

Verš

sañchidyamāna-dvipadebha-vājinām
aṅga-prasūtāḥ śataśo ’sṛg-āpagāḥ
bhujāhayaḥ pūruṣa-śīrṣa-kacchapā
hata-dvipa-dvīpa-haya grahākulāḥ

karoru-mīnā nara-keśa-śaivalā
dhanus-taraṅgāyudha-gulma-saṅkulāḥ
acchūrikāvarta-bhayānakā mahā-
maṇi-pravekābharaṇāśma-śarkarāḥ

pravartitā bhīru-bhayāvahā mṛdhe
manasvināṁ harṣa-karīḥ parasparam
vinighnatārīn muṣalena durmadān
saṅkarṣaṇenāparīmeya-tejasā

balaṁ tad aṅgārṇava-durga-bhairavaṁ
duranta-pāraṁ magadhendra-pālitam
kṣayaṁ praṇītaṁ vasudeva-putrayor
vikrīḍitaṁ taj jagad-īśayoḥ param

Synonyma

sañchidyamāna — rozsekaných na kusy; dvi-pada — dvounohých (lidí); ibha — slonů; vājinām — a koní; aṅga — z údů; prasūtāḥ — tekoucí; śataśaḥ — po stovkách; asṛk — krve; āpa-gaḥ — řeky; bhuja — paže; ahayaḥ — jako hadi; pūruṣa — mužů; śīrṣa — hlavy; kacchapāḥ — jako želvy; hata — mrtvými; dvipa — se slony; dvīpa — jako ostrovy; haya — a s koňmi; graha — jako krokodýly; ākulāḥ — naplnĕné; kara — ruce; ūru — a stehna; mīnaḥ — jako ryby; nara — lidské; keśa — vlasy; śaivalāḥ — jako vodní řasy; dhanuḥ — s luky; taraṅga — jako vlnami; āyudha — a se zbranĕmi; gulma — jako shluky keřů; saṅkulāḥ — zaplnĕné; acchūrikā — kola kočárů; āvarta — jako víry; bhayānakāḥ — hrozivé; mahā-maṇi — cenné drahokamy; praveka — luxusní; ābharaṇa — a ozdoby; aśma — jako kameny; śarkarāḥ — a štĕrk; pravartitāḥ — valící se; bhīru — pro bázlivé; bhaya-āvahāḥ — dĕsivé; mṛdhe — na bojišti; manasvinām — u inteligentních; harṣa-karīḥ — vzbuzující radost; parasparam — od jednoho ke druhému; vinighnatā — který srážel; arīn — své nepřátele; muṣalena — svou zbraní v podobĕ pluhu; durmadān — zuřivé; saṅkarṣaṇena — Pánem Balarāmou; aparimeya — nezmĕrná; tejasā — jehož moc; balam — vojenská síla; tat — ta; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); arṇava — jako oceán; durga — bezmezná; bhairavam — a hrozivá; duranta — nepřekročitelná; pāram — jehož rozloha; magadha-indra — králem Magadhy, Jarāsandhou; pālitam — ovládaná; kṣayam — k záhubĕ; praṇītam — vedená; vasudeva-putrayoḥ — pro syny Vasudevy; vikrīḍitam — hra; tat — to; jagat — vesmíru; īśayoḥ — pro Pány; param — nanejvýš.

Překlad

Z údů lidí, slonů a koní rozsekaných na kusy tekly na bojišti stovky řek krve. Paže v tĕchto řekách připomínaly hady, lidské hlavy želvy, mrtví sloni ostrovy, mrtví konĕ krokodýly, ruce a stehna vypadaly jako ryby, lidské vlasy jako vodní řasy, luky jako vlny a různé zbranĕ jako shluky keřů. Toho všeho byly řeky krve plné.

Význam

Kola kočárů vypadala jako hrozivé víry a drahokamy a ozdoby jako kameny a štĕrk v onĕch valících se rudých řekách, které v bázlivých vzbuzovaly strach a v moudrých radost. Údery svého pluhu zničil nesmírnĕ mocný Pán Balarāma Magadhendrovu vojenskou sílu. A přestože byla tato síla bezmezná a hrozivá jako nepřekonatelný oceán, pro oba syny Vasudevy, Pány vesmíru, představovala bitva stĕží nĕco víc než jen hru.

10.50.29

Verš

sthity-udbhavāntaṁ bhuvana-trayasya yaḥ
samīhite ’nanta-guṇaḥ sva-līlayā
na tasya citraṁ para-pakṣa-nigrahas
tathāpi martyānuvidhasya varṇyate

Synonyma

sthiti — udržování; udbhava — stvoření; antam — a zničení; bhuvana-trayasya — tří svĕtů; yaḥ — který; samīhite — uskutečňuje; ananta — neomezené; guṇaḥ — jehož transcendentální vlastnosti; sva-līlayā — jako svou zábavu; na — ne; tasya — pro Nĕho; citram — úžasné; para — vystupující proti; pakṣa — strany; nigrahaḥ — porážka; tathā api — přesto; martya — lidské bytosti; anuvidhasya — který napodobuje; varṇyate — je popisováno.

Překlad

Pro Nĕho, jenž řídí stvoření, udržování a zničení tří svĕtů a má neomezené duchovní vlastnosti, není příliš úžasné, že poráží ty, kdo vystupují proti Nĕmu. Přesto mudrci Jeho činy oslavují, když takto napodobuje lidské chování.

Význam

Filosof Aristotelés kdysi tvrdil, že Svrchovaný Bůh by se sotva účastnil lidských činností, neboť všechny bĕžné činnosti nejsou božské bytosti hodny. I Śrīla Viśvanātha Cakravartī, který témĕř jistĕ nikdy Aristotelova díla nečetl, vznáší podobnou námitku: Jelikož Śrī Kṛṣṇa tvoří, udržuje a ničí celý vesmír, není Jeho boj s Jarāsandhou nezajímavým, nevyrovaným utkáním?

Odpovĕď je taková: Pán hraje úlohu lidské bytosti a pomocí své energie blaženosti sehrává vzrušující transcendentální zábavy, plné napĕtí a dynamického dĕje. Pánova energie Yogamāyā způsobuje, že Pán vypadá přesnĕ jako lidská bytost, a díky tomu se můžeme tĕšit z podívané, jak Nejvyšší Osoba hraje na pozemském jevišti. Zatvrzelí agnostici budou samozřejmĕ namítat, že pokud je Kṛṣṇa Bůh, o žádném skutečném napĕtí nemůže být řeč. Tito skeptici nerozumí Kṛṣṇovĕ přitažlivé síle. Krása a drama, dokonce i na hmotném jevišti, mají svou kouzelnou logiku, a podobnĕ milujeme Kṛṣṇu kvůli Nĕmu samotnému, Jeho krásu oceňujeme kvůli ní samotné a užíváme si Kṛṣṇových zábav, protože jsou samy o sobĕ úžasné. Kṛṣṇa ve skutečnosti sehrává své zábavy ne s nĕjakým svĕtským sobeckým zámĕrem, ale pro naše potĕšení. Předvádĕní duchovních zábav je tedy samo o sobĕ aktem lásky, který Kṛṣṇa vyjevuje pro nekonečné duchovní štĕstí duší s čistým srdcem, jež překonaly hmotnou závist vůči Bohu.

V tomto ohledu cituje Śrīla Viśvanātha Cakravartī důležitý verš z Gopāla-tāpanī Upaniṣady: narākṛti para-brahma kāraṇa-mānuṣaḥ. „Nejvyšší Absolutní Pravda se pro naplnĕní svého vlastního zámĕru zjevuje v tĕle podobném lidskému, přestože je zdrojem všeho.“ Podobnĕ ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.14.32) čteme: yan-mitraṁ paramānandaṁ pūrṇaṁ brahma sanātanam: „Zdroj transcendentální blaženosti, vĕčný Nejvyšší Brahman, se stal jejich přítelem.“

10.50.30

Verš

jagrāha virathaṁ rāmo
jarāsandhaṁ mahā-balam
hatānīkāvaśiṣṭāsuṁ
siṁhaḥ siṁham ivaujasā

Synonyma

jagrāha — uchvátil; viratham — který přišel o svůj kočár; rāmaḥ — Pán Balarāma; jarāsandham — Jarāsandhu; mahā — velmi; balam — silného; hata — pobito; anīka — jehož vojsko; avaśiṣṭa — zbývající; asum — jehož dech; siṁhaḥ — lev; siṁham — jiného lva; iva — jako; ojasā — násilnĕ.

Překlad

Jarāsandhovi, bez kočáru a se všemi vojáky mrtvými, zbyl jen jeho dech. Tehdy Pán Balarāma toho mocného bojovníka násilnĕ uchvátil, jako když jeden lev chytí jiného.

10.50.31

Verš

badhyamānaṁ hatārātiṁ
pāśair vāruṇa-mānuṣaiḥ
vārayām āsa govindas
tena kārya-cikīrṣayā

Synonyma

badhyamānam — když byl svazován; hata — který zabil; arātim — své nepřátele; pāśaiḥ — provazy; vāruṇa — poloboha Varuny; mānuṣaiḥ — a bĕžnými lidskými; vārayām āsa — zastavil Ho; govindaḥ — Pán Kṛṣṇa; tena — skrze nĕho (Jarāsandhu); kārya — nĕco potřebného; cikīrṣayā — přející si uskutečnit.

Překlad

Balarāma začal Jarāsandhu, který již zabil tolik nepřátel, svazovat božskou Varuṇovou smyčkou i provazy smrtelníků. Pán Govinda však ještĕ zamýšlel uskutečnit skrze Jarāsandhu jistý zámĕr, a tak Balarāmu požádal, aby s tím přestal.

Význam

Slovo hatārātim znamená „který zabil své nepřátele“ nebo „jehož prostřednictvím budou zabiti nepřátelé“. Śrīla Viśvanātha Cakravartī doplnil tuto bystrou poznámku.

10.50.32-33

Verš

sā mukto loka-nāthābhyāṁ
vrīḍito vīra-sammataḥ
tapase kṛta-saṅkalpo
vāritaḥ pathi rājabhiḥ

vākyaiḥ pavitrārtha-padair
nayanaiḥ prākṛtair api
sva-karma-bandha-prāpto ’yaṁ
yadubhis te parābhavaḥ

Synonyma

saḥ — on, Jarāsandha; muktaḥ — propuštĕný; loka-nāthābhyām — dvĕma Pány vesmíru; vrīḍitaḥ — zahanbený; vīra — hrdiny; sammataḥ — ctĕný; tapase — podstupovat askezi; kṛta-saṅkalpaḥ — jenž se rozhodl; vāritaḥ — byl zastaven; pathi — na cestĕ; rājabhiḥ — králi; vākyaiḥ — s promluvami; pavitra — očišťující; artha — majícími významy; padaiḥ — se slovy; nayanaiḥ — se zdůvodnĕním; prākṛtaiḥ — svĕtským; api — také; sva — vlastním; karma-bandha — kvůli nevyhnutelným reakcím za minulé činy; prāptaḥ — obdržená; ayam — tato; yadubhiḥ — od Yaduovců; te — tvoje; parābhavaḥ — porážka.

Překlad

Jarāsandha, jehož mĕli bojovníci ve velké úctĕ, byl poté, co ho oba Pánové vesmíru propustili, zahanbený, a tak se rozhodl podstoupit askezi. Na cestĕ ho však nĕkolik králů přesvĕdčilo, jak duchovní moudrostí, tak svĕtskými argumenty, že by mĕl od svého plánu na sebezapření upustit. Řekli mu: „Tvá porážka od Yaduovců byla jen nevyhnutelná reakce tvé minulé karmy.“

10.50.34

Verš

hateṣu sarvānīkeṣu
nṛpo bārhadrathas tadā
upekṣito bhagavatā
magadhān durmanā yayau

Synonyma

hateṣu — pobiti; sarva — všichni; anīkeṣu — vojáci jeho vojsk; nṛpaḥ — král; bārhadrathaḥ — Jarāsandha, syn Bṛhadrathy; tadā — potom; upekṣitah — ignorovaný; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; magadhān — do království Magadhů; durmanāḥ — zarmoucený; yayau — odebral se.

Překlad

Král Jarāsandha, syn Bṛhadrathy, jehož všechna vojska byla pobita a jemuž samotnému Pán, Osobnost Božství, nevĕnoval žádnou pozornost, se potom smutnĕ vrátil do království Magadhů.

10.50.35-36

Verš

mukundo ’py akṣata-balo
nistīrṇāri-balārṇavaḥ
vikīryamāṇaḥ kusumais
trīdaśair anumoditaḥ

māthurair upasaṅgamya
vijvarair muditātmabhiḥ
upagīyamāna-vijayaḥ
sūta-māgadha-vandibhiḥ

Synonyma

mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; api — a; akṣata — nenarušená; balaḥ — Jeho vojenská síla; nistīrṇa — poté, co překonal; ari — svého nepřítele; bala — vojsk; arṇavaḥ — oceán; vikīryamāṇaḥ — zasypán; kusumaiḥ — kvĕty; tridaśaiḥ — od polobohů; anumoditaḥ — pochválený; māthuraiḥ — lidí z Mathury; upasaṅgamya — kteří se s Ním setkali; vijvaraiḥ — kteří byli zbaveni své horečky; mudita-ātmabhiḥ — kteří se velice radovali; upagīyamāna — opĕvované; vijayaḥ — Jeho vítĕzství; sūta — purāṇskými bardy; māgadha — chvalořečníky; vandibhiḥ — a heroldy.

Překlad

Pán Mukunda překonal oceán vojsk nepřítele se svou vlastní vojenskou silou zcela nedotčenou. Přijal blahopřání od obyvatel nebes, kteří Ho zasypali kvĕtinami. Lidé z Mathury, zbaveni horečnaté úzkosti a naplnĕni radostí, se s Ním přišli setkat, zatímco profesionální bardi, heroldi a chvalořečníci opĕvovali Jeho vítĕzství.

10.50.37-38

Verš

śaṅkha-dundubhayo nedur
bherī-tūryāṇy anekaśaḥ
vīṇā-veṇu-mṛdaṅgāni
puraṁ praviśati prabhau

sikta-mārgāṁ hṛṣṭa-janāṁ
patākābhir abhyalaṅkṛtām
nirghuṣṭāṁ brahma-ghoṣeṇa
kautukābaddha-toraṇām

Synonyma

śaṅkha — lastury; dundubhayaḥ — a kotle; neduḥ — znĕly; bherī — bubny; tūryāṇi — a rohy; anekaśaḥ — mnohé naráz; vīṇā-veṇu-mṛdaṅgāni — vīṇy, flétny a mṛdaṅgy; puram — do mĕsta (Mathury); praviśati — když vstoupil; prabhau — Pán; sikta — pokropené vodou; mārgām — jeho bulváry; hṛṣṭa — rozjásaní; janām — jeho obyvatelé; patākābhiḥ — prapory; abhyalaṅkṛtām — bohatĕ ozdobené; nirghuṣṭām — znĕjící; brahma — Véd; ghoṣeṇa — recitací; kautuka — slavnostní; ābaddha — ozdoby; toraṇām — na jeho branách.

Překlad

Když Pán vstoupil do mĕsta, rozeznĕly se lastury a kotle a souzvučnĕ začalo hrát mnoho bubnů, rohů, vīṇ, fléten a mṛdaṅg. Bulváry byly pokropené vodou, všude vlály prapory a brány byly slavnostnĕ ozdobeny. Obyvatelé jásali a mĕstem znĕla recitace védských hymnů.

10.50.39

Verš

nicīyamāno nārībhir
mālya-dadhy-akṣatāṅkuraiḥ
nirīkṣyamāṇaḥ sa-snehaṁ
prīty-utkalita-locanaiḥ

Synonyma

nicīyamānaḥ — sypané na Nĕho; nārībhiḥ — ženami; mā — kvĕtinové girlandy; dadhi — jogurt; akṣata — pražená rýže; aṅkuraiḥ — a výhonky; nirīkṣyamāṇaḥ — když na Nĕho hledĕly; sa-sneham — nĕžnĕ; prīti — z lásky; utkalita — doširoka otevřenýma; locanaiḥ — očima.

Překlad

Ženy z mĕsta nĕžnĕ hledĕly na Pána očima doširoka otevřenýma láskou a zasypávaly Ho kvĕtinovými girlandami, jogurtem, praženou rýží a čerstvými výhonky.

Význam

To vše se dĕje, když Pán Kṛṣṇa vstupuje do mĕsta Mathury.

10.50.40

Verš

āyodhana-gataṁ vittam
anantaṁ vīra-bhūṣaṇam
yadu-rājāya tat sarvam
āhṛtaṁ prādiśat prabhuḥ

Synonyma

āyodhana-gatam — spadlé na bojišti; vittam — cennosti; anantam — nesčetné; vīra — hrdinů; bhūṣaṇam — ozdoby; yadu-rājāya — králi Yaduovců, Ugrasenovi; tat — to; sarvam — vše; āhṛtam — jež bylo přineseno; prādiśat — předal; prabhuḥ — Pán.

Překlad

Pán Kṛṣṇa potom předal yaduovskému králi všechno bohatství, které zůstalo ležet na bojišti  –  tedy nesčetné ozdoby mrtvých bojovníků.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že ozdoby z drahokamů byly posbírané také z koní a dalších zvířat. Pro citlivé povahy lze dodat, že Jarāsandha přijel do Mathury s jasným zámĕrem povraždit do posledního všechny muže z mĕsta, včetnĕ Kṛṣṇy a Balarāmy. Pán ze své bezpříčinné milosti oplácí podmínĕným duším stejnou mincí, a tak jim pomáhá, aby byly citlivĕjší vůči zákonům přírody a existenci Nejvyššího Boha. Nakonec Kṛṣṇa udĕlil Jarāsandhovi a ostatním padlým duchovní osvobození. Pán je přísný, ale není zlomyslný. Ve skutečnosti je širým oceánem milosti.

10.50.41

Verš

evaṁ saptadaśa-kṛtvas
tāvaty akṣauhiṇī-balaḥ
yuyudhe māgadho rājā
yadubhiḥ kṛṣṇa-pālitaiḥ

Synonyma

evam — takto; sapta-daśa — sedmnáct; kṛtvaḥ — krát; tāvati — až tak (poražená); akṣauhiṇī — tvořená celými divizemi; balaḥ — jeho vojenská síla; yuyudhe — bojoval; māgadhaḥ rājā — král Magadhy; yadubhiḥ — s Yaduovci; kṛṣṇa-pālitaiḥ — chránĕnými Kṛṣṇou.

Překlad

Tímto způsobem utrpĕl král Magadhy porážku sedmnáctkrát. Přes všechny tyto porážky však bojoval dál se svými divizemi akṣauhiṇī proti jednotkám yaduovské dynastie, jež byly pod Kṛṣṇovou ochranou.

10.50.42

Verš

akṣiṇvaṁs tad-balaṁ sarvaṁ
vṛṣṇayaḥ kṛṣṇa-tejasā
hateṣu sveṣv anīkeṣu
tyakto ’gād aribhir nṛpaḥ

Synonyma

akṣiṇvan — zničili; tat — jeho; balam — sílu; sarvam — celou; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; kṛṣṇa-tejasā — mocí Pána Kṛṣṇy; hateṣu — když byli mrtví; sveṣu — jeho; anīkeṣu — vojáci; tyaktaḥ — ponechaný svému osudu; agāt — odešel; aribhiḥ — svými nepřáteli; nṛpaḥ — král, Jarāsandha.

Překlad

Mocí Pána Kṛṣṇy Vṛṣṇiovci pokaždé zničili všechny Jarāsandhovy jednotky, a když byli všichni jeho vojáci pobiti, král, propuštĕný svými nepřáteli, vždy znovu odešel.

10.50.43

Verš

aṣṭādaśama saṅgrāma
āgāmini tad-antarā
nārada-preṣito vīro
yavanaḥ pratyadṛśyata

Synonyma

aṣṭā-daśama — osmnáctá; saṅgrāme — bitva; āgāmini — když mĕla propuknout; tat-antarā — tehdy; nārada — mudrcem Nāradou; preṣitaḥ — poslaný; vīraḥ — bojovník; yavanaḥ — barbar (jménem Kālayavana); pratyadṛśyata — objevil se.

Překlad

Právĕ když se schylovalo k osmnácté bitvĕ, objevil se na bojišti barbarský bojovník jménem Kālayavana, jehož tam poslal Nārada.

10.50.44

Verš

rurodha mathurām etya
tisṛbhir mleccha-koṭibhiḥ
nṛ-loke cāpratidvandvo
vṛṣṇīn śrutvātma-sammitān

Synonyma

rurodha — oblehl; mathurām — Mathuru; etya — když tam dorazil; tisṛbhiḥ — krát třemi; mleccha — s barbary; koṭibhiḥ — deseti milióny; nṛ-loke — mezi lidmi; ca — a; apratidvandvaḥ — nemající vhodného soupeře; vṛṣṇīn — Vṛṣṇiovci; śrutvā — když slyšel; ātma — s ním; sammitān — srovnatelní.

Překlad

Když tento Yavana dorazil k Mathuře, oblehl ji se třiceti milióny barbarských vojáků. Mezi lidmi nikdy nenašel soupeře, který by s ním mohl bojovat, ale slyšel, že Vṛṣṇiovci se mu vyrovnají.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje z Viṣṇu Purāṇy o Kālayavanovĕ minulosti: „Gārgyu kdysi zesmĕšnil jeho švagr, který ho prohlásil za eunucha, a Yaduovci se srdečnĕ smáli, když to slyšeli. Gārgya, rozzuřený jejich smíchem, se vydal na jih s myšlenkou: ,Kéž získám syna, který Yaduovcům nažene hrůzu.̀ Uctíval Pána Mahādevu, jedl železo rozdrcené na prach, a po dvanácti letech získal požehnání, po kterém toužil. Poté se blaženĕ vrátil domů.

Pozdĕji, když ho bezdĕtný král Yavanů požádal o syna, počal Gārgya s Yavanovou manželkou syna Kālayavanu. Kālayavana mĕl v sobĕ zuřivost Pána Śivy v jeho aspektu Mahākāly. Jednou se zeptal Nārady: ,Kdo jsou v současné dobĕ nejmocnĕjší králové na Zemi?̀ Nārada odpovĕdĕl, že Yaduovci. A na tento Nāradův popud se Kālayavana objevil v Mathuře.“

10.50.45

Verš

taṁ dṛṣṭvācintayat kṛṣṇaḥ
saṅkarṣaṇa sahāyavān
aho yadūnāṁ vṛjinaṁ
prāptaṁ hy ubhayato mahat

Synonyma

tam — jeho; dṛṣṭvā — když spatřil; acintayat — uvažoval; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; saṅkarṣaṇa — Pánem Balarāmou; sahāya-van — podporovaný; aho — ó; yadūnām — Yaduovcům; vṛjinam — potíž; prāptam — nastala; hi — vskutku; ubhayataḥ — ze dvou stran (od Kālayavany a také od Jarāsandhy); mahat — velká.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa a Pán Saṅkarṣaṇa spatřili Kālayavanu, Kṛṣṇa zauvažoval o situaci a řekl: „Ó, Yaduovcům teď hrozí velké nebezpečí ze dvou stran.“

Význam

Zde si můžeme povšimnout, že ačkoliv Śrī Kṛṣṇa již předtím sedmnáctkrát porazil Jarāsandhu navzdory nesmírné přesile, Kālayavanovo vojsko nezničil hned. Dodržel tak požehnání, které dal Gārgyovi Pán Śiva, jak bylo vysvĕtleno v předchozím výkladu.

10.50.46

Verš

yavano ’yaṁ nirundhe ’smān
adya tāvan mahā-balaḥ
māgadho ’py adya vā śvo vā
paraśvo vāgamiṣyati

Synonyma

yavanaḥ — cizí barbar; ayam — tento; nirundhe — stojí proti; asmān — nám; adya — dnes; tāvat — tak jako; mahā-balaḥ — velmi mocný; māgadhaḥ — Jarāsandha; api — také; adya — dnes; vā — nebo; śvaḥ — zítra; vā — nebo; para-śvaḥ — pozítří; vā — nebo; āgamiṣyati — dorazí.

Překlad

„Tento Yavana nás již obléhá a brzy sem dorazí mocný král Magadhy  –  ne-li dnes, tak zítra nebo ten další den.“

10.50.47

Verš

āvayoḥ yudhyator asya
yady āgantā jarā-sutaḥ
bandhūn haniṣyaty atha vā
neṣyate sva-puraṁ balī

Synonyma

āvayoḥ — My dva; yudhyatoḥ — zatímco budeme bojovat; asya — s ním (Kālayavanou); yadi — pokud; āgantā — přijde; jarā-sutaḥ — syn Jary; bandhūn — Naše příbuzné; haniṣyati — zabije; atha vā — anebo; neṣyate — odvleče; sva — do svého; puram — hlavního mĕsta; balī — mocný.

Překlad

„Pokud sem mocný Jarāsandha přijde v dobĕ, kdy budeme vytížení bojem s Kālayavanou, může zabít Naše příbuzné nebo je odvléct do svého hlavního mĕsta.“

10.50.48

Verš

tasmād adya vidhāsyāmo
durgaṁ dvipada-durgamam
tatra jñātīn samādhāya
yavanaṁ ghātayāmahe

Synonyma

tasmāt — proto; adya — dnes; vidhāsyāmaḥ — postavíme; durgam — pevnost; dvipada — pro lidi; durgamam — nedobytnou; tatra — tam; jñātīn — členy Naší rodiny; samādhāya — až usídlíme; yavanam — barbara; ghātayāmahe — zabijeme.

Překlad

„Proto ihned postavme pevnost, kterou žádný človĕk nedobude. Usídlíme tam členy Naší rodiny a potom zabijeme barbarského krále.“

10.50.49

Verš

iti sammantrya bhagavān
durgaṁ dvādaśa-yojanam
antaḥ-samudre nagaraṁ
kṛtsnādbhutam acīkarat

Synonyma

iti — takto; sammantrya — poté, co se poradil; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; durgam — pevnost; dvādaśa-yojanam — dvanáct yojanů (více než sto padesát kilometrů); antaḥ — v; samudre — moři; nagaram — mĕsto; kṛtsna — se vším; adbhutam — úžasným; acīkarat — nechal postavit.

Překlad

Po poradĕ s Balarāmou nechal Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, v moři postavit pevnost, jež po obvodu mĕřila dvanáct yojanů. V ní nechal postavit mĕsto s úžasným vybavením všeho druhu.

10.50.50-53

Verš

dṛśyate yatra hi tvāṣṭraṁ
vijñānaṁ śilpa-naipuṇam
rathyā-catvara-vīthībhir
yathā-vāstu vinirmitam

sura-druma-latodyāna-
vicitropavanānvitam
hema-śṛṅgair divi-spṛgbhiḥ
sphaṭikāṭṭāla-gopuraiḥ

rājatārakuṭaiḥ koṣṭhair
hema-kumbhair alaṅkṛtaiḥ
ratna-kūtair gṛhair hemair
mahā-mārakata-sthalaiḥ

vāstoṣpatīnāṁ ca gṛhair
vallabhībhiś ca nirmitam
cātur-varṇya-janākīrṇaṁ
yadu-deva-gṛhollasat

Synonyma

dṛśyate — byly vidĕt; yatra — kde; hi — vskutku; tvāṣṭram — Tvaṣṭy (Viśvakarmy), architekta polobohů; vijñānam — vĕdecké poznání; śilpa — v architektuře; naipuṇam — odborné schopnosti; rathyā — s hlavními třídami; catvara — dvory; vīthībhiḥ — a obchodními ulicemi; yathā-vāstu — na rozlehlých pozemcích; vinirmitam — postavené; sura — polobohů; druma — se stromy; latā — a liánami; udyāna — zahrady; vicitra — skvostné; upavana — a parky; anvitam — obsahující; hema — zlaté; śṛṅgaiḥ — mající špice; divi — nebe; spṛgbhiḥ — dotýkající se; sphaṭikā — z křemíkového krystalu; aṭṭāla — s horními patry; gopuraiḥ — s branami; rājata — ze stříbra; ārakuṭaiḥ — a mosazi; koṣṭhaiḥ — s pokladnicemi, skladišti a stájemi; hema — zlatými; kumbhaiḥ — nádobami; alaṅkṛtaiḥ — ozdobenými; ratna — z drahokamů; kūtaiḥ — majícími vrcholy; gṛhaiḥ — s domy; hemaiḥ — ze zlata; mahā-mārakata — s cennými smaragdy; sthalaiḥ — s podlahami; vāstoḥ — domácím; patīnām — patřícími božstvům; ca — a; gṛhaiḥ — s chrámy; vallabhībhiḥ — s vyhlídkovými vĕžemi; ca — a; nirmitam — postavené; cātuḥ-varṇya — čtyř společenských tříd; jana — lidí; ākīrṇam — plné; yadu-deva — Pána Yaduovců, Śrī Kṛṣṇy; gṛha — sídly; ullasat — zkrášlené.

Překlad

Stavba onoho mĕsta vyjevovala dokonalé vĕdecké poznání a architektonickou dovednost Viśvakarmy. Byly v nĕm široké třídy, obchodní ulice a dvory na rozlehlých pozemcích, skvostné parky a také zahrady se stromy a liánami z nebeských planet. Vĕže bran mĕly na vrcholech zlaté vížky dotýkající se nebe a jejich horní patra byla z křemíkového krystalu. Pozlacené domy zdobily vpředu zlaté nádoby a nahoře střechy posázené drahokamy, a jejich podlahy byly vykládané cennými smaragdy. Vedle domů stály pokladnice, skladištĕ a stáje pro skvĕlé konĕ, to vše postavené ze stříbra a mosazi. Každé sídlo mĕlo svou vyhlídkovou vĕž a také chrám pro domácí božstvo. Mĕsto zaplňovali obyvatelé ze všech čtyř společenských tříd a zvláštĕ ho zkrášlovaly paláce Śrī Kṛṣṇy, Pána Yaduovců.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že státní silnice (rathyāḥ) byly vpředu, silnice druhé třídy (vīthyaḥ) vzadu a mezi nimi se rozkládaly dvory (catvarāṇi) obehnané stĕnami, uprostřed nichž stála pozlacená sídla, nad kterými se tyčily zářící křišťálové rozhledny se zlatými nádobami na vrcholech. Budovy tedy byly vícepatrové. Slovo vāstu vyjadřuje, že domy a ostatní budovy byly postavené na rozlehlých pozemcích s dostatkem prostoru pro zeleň.

10.50.54

Verš

sudharmāṁ pārijātaṁ ca
mahendraḥ prāhiṇod dhareḥ
yatra cāvasthito martyo
martya-dharmair na yujyate

Synonyma

sudharmām — snĕmovní síň Sudharmu; pārijātam — pārijātový strom; ca — a; mahā-indraḥ — Pán Indra, král nebes; prāhiṇot — dodal; hareḥ — Pánu Kṛṣṇovi; yatra — v níž (Sudharmĕ); ca — a; avasthitaḥ — nacházející se; martyaḥ — smrtelník; martya-dharmaiḥ — zákony smrtelnosti; na yujyate — není ovlivnĕn.

Překlad

Pán Indra přinesl Śrī Kṛṣṇovi snĕmovní síň Sudharmu, v níž smrtelník nepodléhá zákonům smrtelnosti. Daroval Mu také pārijātový strom.

10.50.55

Verš

śyāmaika-varṇān varuṇo
hayān śuklān mano-javān
aṣṭau nidhi-patiḥ kośān
loka-pālo nijodayān

Synonyma

śyāma — tmavĕ modré; eka — jedno; varṇān — barevné; varuṇaḥ — Varuṇa, vládce oceánů; hayān — konĕ; śuklān — bílé; manaḥ — (jako) mysl; javān — rychlé; aṣṭau — osm; nidhi-patiḥ — pokladník polobohů, Kuvera; kośān — pokladů; loka-pālaḥ — vládci různých planet; nija — svá vlastní; udayān — bohatství.

Překlad

Pán Varuṇa vĕnoval konĕ rychlé jako mysl, z nichž nĕkteří byli čistĕ tmavomodří a jiní bílí. Pokladník polobohů Kuvera dal svých osm mystických pokladů a vládci různých planet darovali svá příslušná bohatství.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje tento verš: „Vládcem pokladů je Kuvera a osm pokladů jsou jeho nidhi. Ty jsou popsány takto:

padmaś caiva mahāpadmo
matsya-kūrmau tathaudakaḥ
nīlo mukundaḥ śaṅkhaś ca
nidhayo 'ṣṭau prakīrtitāḥ

,Osm mystických pokladů se nazývá Padma, Mahāpadma, Matsya, Kūrma, Audaka, Nīla, Mukunda a Śaṅkha.̀“

10.50.56

Verš

yad yad bhagavatā dattam
ādhipatyaṁ sva-siddhaye
sarvaṁ pratyarpayām āsur
harau bhūmi-gate nṛpa

Synonyma

yat yat — jakoukoliv; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; dattam — danou; ādhipatyam — přidĕlenou vládnoucí moc; sva — své; siddhaye — umožňující uplatňování autority; sarvam — veškerou; pratyarpayām āsuḥ — nabídli zpĕt; harau — Kṛṣṇovi; bhūmi — na Zemi; gate — jenž přišel; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Jelikož Nejvyšší Pán přišel na Zem, ó králi, tito polobozi Mu nyní nabídli veškeré vládnoucí moci, které jim dříve přidĕlil proto, aby uplatňovali svou konkrétní autoritu.

10.50.57

Verš

tatra yoga-prabhāvena
nītvā sarva-janaṁ hariḥ
prajā-pālena rāmeṇa
kṛṣṇaḥ samanumantritaḥ
nirjagāma pura-dvārāt
padma-mālī nirāyudhaḥ

Synonyma

tatra — tam; yoga — své mystické energie; prabhāvena — mocí; nītvā — poté, co přenesl; sarva — všechny; janam — své poddané; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; prajā — obyvatel; pālena — ochráncem; rāmeṇa — Pánem Balarāmou; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; samanumantritaḥ — podpořený radou; nirjagāma — vyšel; pura — mĕsta; dvārāt — branou; padma — z lotosů; mālī — mající na sobĕ girlandu; nirāyudhaḥ — neozbrojený.

Překlad

Poté, co Pán Kṛṣṇa mocí své mystické Yogamāyi přenesl všechny své poddané do nového mĕsta, poradil se s Pánem Balarāmou, jenž zůstal v Mathuře, aby ji chránil. Nato vyšel Pán Kṛṣṇa s girlandou z lotosů, ale beze zbraní, hlavní bránou z Mathury.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje následující verše ze Śrī Padma Purāṇy, Uttara-khaṇḍy, jež líčí, jak Pán Kṛṣṇa přemístil obyvatele Mathury do Dvāraky:

suṣuptān mathurāyān tu
paurāṁs tatra janārdanaḥ
uddhṛtya sahasā rātrau
dvārakāyāṁ nyaveśayat

prabuddhās te janāḥ sarve
putra-dāra-samanvitāḥ
haima-harmya-tale viṣṭā
vismayaṁ paramaṁ yayuḥ

„Uprostřed noci, když obyvatelé Mathury spali, je Pán Janārdana přenesl náhle z toho mĕsta do Dvāraky. Když se muži probudili, všichni žasli nad tím, že se i se svými dĕtmi a manželkami nacházejí v palácích ze zlata.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa zakládá mĕsto Dvāraku.“

KAPITOLA PADESÁTÁ PRVNÍ

Osvobození Mucukundy

10.51.1-6

Verš

śrī-śuka uvāca
taṁ vilokya viniṣkrāntam
ujjihānam ivoḍupam
darśanīyatamaṁ śyāmaṁ
pīta-kauśeya-vāsasam

śrīvatsa-vakṣasaṁ bhrājat
kaustubhāmukta-kandharam
pṛthu-dīrgha-catur-bāhuṁ
nava-kañjāruṇekṣaṇam

nitya-pramuditaṁ śrīmat
su-kapolaṁ śuci-smitam
mukhāravindaṁ bibhrāṇaṁ
sphuran-makara-kuṇḍalam

vāsudevo hy ayam iti
pumān śrīvatsa-lāñchanaḥ
catur-bhujo ’ravindākṣo
vana-māly ati-sundaraḥ

lakṣaṇair nārada-proktair
nānyo bhavitum arhati
nirāyudhaś calan padbhyāṁ
yotsye ’nena nirāyudhaḥ

iti niścitya yavanaḥ
prādravad taṁ parāṅ-mukham
anvadhāvaj jighṛkṣus taṁ
durāpam api yoginām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; tam — Jeho; vilokya — když uvidĕl; viniṣkrāntam — vycházejícího; ujjihānam — vycházející; iva — jako; uḍupam — mĕsíc; darśanīya-tamam — nanejvýš krásný na pohled; śyāmam — tmavĕ modrý; pīta — žlutý; kauśeya — hedvábný; vāsasam — jehož odĕv; śrīvatsa — znak bohynĕ štĕstí tvořený zvláštním chomáčem chlupů, který má pouze Nejvyšší Pán; vakṣasam — na jehož hrudi; bhrājat — zářící; kaustubha — s drahokamem Kaustubha; āmukta — ozdobený; kandharam — jehož krk; pṛthu — široké; dīrgha — a dlouhé; catuḥ — čtyři; bāhum — paže; nava — čerstvé; kañja — jako lotosy; aruṇa — růžové; īkṣaṇam — jehož oči; nitya — vždy; pramuditam — radostnými; śrīmat — zářivými; su — krásnými; kapolam — tvářemi; śuci — čistým; smitam — s úsmĕvem; mukha — Jeho tvář; aravindam — podobná lotosu; bibhrāṇam — ukazující; sphuran — blyštivé; makara — tvaru žraloka; kuṇḍalam — náušnice; vāsudevaḥ — Vāsudeva; hi — vskutku; ayam — tento; iti — takto uvažující; pumān — osoba; śrīvatsa-lāñchanaḥ — označená Śrīvatsou; catuḥ-bhujaḥ — čtyřruký; aravinda-akṣaḥ — s očima podobnýma lotosu; vana — lesních kvĕtin; mālī — nesoucí girlandu; ati — nesmírnĕ; sundaraḥ — krásnou; lakṣaṇaiḥ — příznaky; nārada-proktaiḥ — informovaný Nāradou Munim; na — ne; anyaḥ — jiný; bhavitum arhati — může On být; nirāyudhaḥ — beze zbraní; calan — jdoucí; padbhyām — pĕšky; yotsye — budu bojovat; anena — s Ním; nirāyudhaḥ — beze zbraní; iti — takto; niścitya — rozhodující se; yavanaḥ — barbar Kālayavana; prādravantam — který utíkal; parāk — odvrácená; mukham — jehož tvář; anvadhāvat — pronásledoval; jighṛkṣuḥ — snažící se chytit; tam — Ho; durāpam — nedosažitelného; api — dokonce; yoginām — mystickými yogīmi.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kālayavana spatřil Pána vycházet z Mathury jako vycházející mĕsíc. Pán byl se svou tmavĕ modrou pletí a žlutým hedvábným odĕvem nanejvýš krásný na pohled. Na hrudi mĕl znak Śrīvatsa a krk Mu zdobil drahokam Kaustubha. Jeho čtyři paže byly silné a dlouhé, mĕl stále radostný lotosu podobný obličej s očima růžovýma jako lotosy, krásnĕ zářivé tváře, čistý úsmĕv a blyštivé náušnice tvaru žraloka. Barbar si pomyslel: „Tato osoba musí být opravdu Vāsudeva, neboť má vlastnosti, které Nārada zmínil: znak Śrīvatsa, čtyři paže, oči jako lotosy, girlandu z lesních kvĕtin a je nesmírnĕ sličný. Nemůže to být nikdo jiný. Jelikož jde pĕšky a neozbrojen, budu s Ním bojovat beze zbraní.“ Takto se rozhodl a rozbĕhl se za Pánem, který se otočil a utíkal pryč. Kālayavana doufal, že Pána Kṛṣṇu chytí, přestože Ho nemohou dosáhnout velcí mystičtí yogī.

Význam

Ačkoliv Kālayavana vidĕl Pána Kṛṣṇu na vlastní oči, nedokázal Jeho krásu odpovídajícím způsobem ocenit a Kṛṣṇu tedy místo uctívání napadl. Podobnĕ není neobvyklé, že moderní lidé útočí na Kṛṣṇu ve jménu filozofie „zákona a pořádku“ a dokonce i náboženství.

10.51.7

Verš

hasta-prāptam ivātmānaṁ
harīṇā sa pade pade
nīto darśayatā dūraṁ
yavaneśo ’dri-kandaram

Synonyma

hasta — v rukách; prāptam — natažených; iva — jako kdyby; ātmānam — On sám; hariṇā — Pánem Kṛṣṇou; saḥ — on; pade pade — na každém kroku; nītaḥ — přiveden; darśayatā — Jím, který ukazoval; dūram — daleko; yavana-īśaḥ — král Yavanů; adri — v hoře; kandaram — do jeskynĕ.

Překlad

Pán Hari přivedl krále Yavanů daleko do horské jeskynĕ a vypadal přitom, že je v každém okamžiku témĕř na dosah Kālayavanových rukou.

10.51.8

Verš

palāyanaṁ yadu-kule
jātasya tava nocitam
iti kṣipann anugato
nainaṁ prāpāhatāśubhaḥ

Synonyma

palāyanam — prchající; yadu-kule — v yaduovské dynastii; jātasya — který se narodil; tava — Tebe; na — není; ucitam — hodné; iti — tĕmito slovy; kṣipan — urážející; anugataḥ — při pronásledování; na — ne; enam — Ho; prāpa — dosáhl; ahata — ne odstranĕné nebo zničené; aśubhaḥ — jehož hříšné reakce.

Překlad

Když Yavana pronásledoval Pána, zasypával Ho urážkami: „Narodil ses v yaduovské dynastii. Prchat Tĕ není hodné!“ Přesto Kālayavana nedokázal Pána Kṛṣṇy dosáhnout, protože jeho hříšné reakce nebyly odstranĕné.

10.51.9

Verš

evaṁ kṣipto ’pi bhagavān
prāviśad giri-kandaram
so ’pi praviṣṭas tatrānyaṁ
śayānaṁ dadṛśe naram

Synonyma

evam — takto; kṣiptaḥ — urážený; api — přestože; bhagavān — Nejvyšší Pán; prāviśat — vstoupil; giri-kandaram — do horské jeskynĕ; saḥ — on, Kālayavana; api — také; praviṣṭaḥ — vstupující; tatra — tam; anyam — jiného; śayānam — ležícího; dadṛśe — spatřil; naram — muže.

Překlad

Přestože byl Nejvyšší Pán takto urážen, vstoupil do horské jeskynĕ. Kālayavana také a spatřil tam spát jiného muže.

Význam

Pán zde projevuje svůj majestát odříkání. Byl odhodlán uskutečnit svůj plán a požehnat Mucukundu, a tak nebral na Kālayavanovy urážky ohled a klidnĕ pokračoval ve svém zámĕru.

10.51.10

Verš

nanv asau dūram ānīya
śete mām iha sādhu-vat
iti matvācyutaṁ mūḍhas
taṁ padā samatāḍayat

Synonyma

nanu — je to tak; asau — On; dūram — daleko; ānīya — zavádĕjící; śete — leží; mām — mĕ; iha — zde; sādhu-vat — jako svatá osoba; iti — takto; matvā — považující (ho); acyutam — (za) Pána Kṛṣṇu; mūḍhaḥ — zmatený; tam — jeho; padā — nohou; samatāḍayat — vší silou kopl.

Překlad

„Poté, co mĕ zavedl tak daleko, nyní zde leží jako nĕjaký svĕtec!“ Takto považující spícího muže za Pána Kṛṣṇu, ho ten zmatený pošetilec vší silou kopl.

10.51.11

Verš

sa utthāya ciraṁ suptaḥ
śanair unmīlya locane
diśo vilokayan pārśve
tam adrākṣīd avasthitam

Synonyma

saḥ — on; utthāya — probouzející se; ciram — dlouhou dobu; suptaḥ — spící; śanaiḥ — pomalu; unmīlya — otvírající; locane — oči; diśaḥ — na všechny strany; vilokayan — rozhlížející se; pārśve — po svém boku; tam — jeho, Kālayavanu; adrākṣīt — spatřil; avasthitam — stojícího.

Překlad

Muž se probudil po dlouhém spánku a pomalu otevřel oči. Rozhlédl se a spatřil vedle sebe stojícího Kālayavanu.

10.51.12

Verš

sa tāvat tasya ruṣṭasya
dṛṣṭi-pātena bhārata
deha-jenāgninā dagdho
bhasma-sād abhavat kṣaṇāt

Synonyma

saḥ — on, Kālayavana; tāvat — tolik; tasya — jeho, probuzeného muže; ruṣṭasya — který byl rozhnĕvaný; dṛṣṭi — pohledu; pātena — vržením; bhārata — ó potomku Bharaty (Parīkṣite Mahārāji); deha-jena — vytvořeným v jeho tĕle; agninā — ohnĕm; dagdhaḥ — spálen; bhasma-sāt — na popel; abhavat — byl; kṣaṇāt — v okamžiku.

Překlad

Probuzený muž byl rozhnĕvaný a vrhl pohled na Kālayavanu, jehož tĕlo zachvátily plameny. V jediném okamžiku, ó králi Parīkṣite, byl Kālayavana spálen na popel.

Význam

Muž, který spálil Kālayavanu svým pohledem, se jmenoval Mucukunda. Jak vysvĕtlí Pánu Kṛṣṇovi, bojoval dlouho za polobohy a nakonec přijal jako své požehnání právo nerušenĕ spát. Hari-vaṁśa vysvĕtluje, že získal další požehnání – že bude schopen zničit kohokoliv, kdo ho ze spánku vyruší. Ācārya Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura cituje ze Śrī Hari-vaṁśi:

prasuptaṁ bodhayed yo māṁ
taṁ daheyam ahaṁ surāḥ
cakṣuṣā krodha-dīptena
evam āha punaḥ punaḥ

„Mucukunda neustále opakoval: ,Ó polobozi, nechť očima planoucíma hnĕvem promĕním v popel kohokoliv, kdo mĕ probudí ze spánku.̀“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že Mucukunda přednesl tuto ponĕkud morbidní žádost, aby vylekal Pána Indru, který, jak si Mucukunda myslel, by ho jinak mohl opakovanĕ budit a žádat ho o pomoc v boji s Indrovými vesmírnými nepřáteli. Indrův souhlas s Mucukundovou žádostí je popsán ve Śrī Viṣṇu Purāṇĕ takto:

proktaś ca devaiḥ saṁsuptaṁ
yas tvām utthāpayiṣyati
deha-jenāgninā sadyaḥ
sa tu bhasmī-kariṣyati

„Polobozi prohlásili: ,Kdokoliv tĕ probudí ze spánku, bude ihned spálen na popel ohnĕm vytvořeným z jeho tĕla.̀“

10.51.13

Verš

śrī-rājovāca
ko nāma sa pumān brahman
kasya kiṁ-vīrya eva ca
kasmād guhāṁ gataḥ śiṣye
kiṁ-tejo yavanārdanaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit) pravil; kaḥ — kdo; nāma — konkrétnĕ; saḥ — ta; pumān — osoba; brahman — ó brāhmaṇo (Śukadeve); kasya — ze které (rodiny); kim — mající jaké; vīryaḥ — schopnosti; eva ca — jakož i; kasmāt — proč; guhām — do jeskynĕ; gataḥ — když odešel; śiṣye — ulehl ke spánku; kim — čí; tejaḥ — semeno (potomek); yavana — Yavany; ardanaḥ — hubitel.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Kdo byla ta osoba, ó brāhmaṇo? K jaké rodinĕ patřila a jaké mĕla schopnosti? Proč ten hubitel barbara ulehl ke spánku v jeskyni a čím synem byl?

10.51.14

Verš

śrī-śuka uvāca
sa ikṣvāku-kule jāto
māndhātṛ-tanayo mahān
mucukunda iti khyāto
brahmaṇyaḥ satya-saṅgaraḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; saḥ — on; ikṣvāku-kule — v dynastii Ikṣvākua (vnuka Vivasvāna, boha slunce); jātaḥ — narozený; māndhātṛ-tanayaḥ — syn krále Māndhāty; mahān — vznešená osobnost; mucukundaḥ iti khyātaḥ — známý jako Mucukunda; brahmaṇyaḥ — oddaný brāhmaṇům; satya — dodržující slib; saṅgaraḥ — v boji.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Mucukunda bylo jméno této vznešené osobnosti narozené v Ikṣvākuovĕ dynastii jako syn Māndhāty. Byl oddaný bráhmanské kultuře a vždy dodržel svůj slib v boji.

10.51.15

Verš

sa yācitaḥ sura-gaṇair
indrādyair ātma-rakṣaṇe
asurebhyaḥ paritrastais
tad-rakṣāṁ so ’karoc ciram

Synonyma

saḥ — on; yācitaḥ — požádaný; sura-gaṇaiḥ — polobohy; indra-ādyaiḥ — v čele s Pánem Indrou; ātma — jejich vlastní; rakṣaṇe — pro ochranu; asurebhyaḥ — démonů; paritrastaiḥ — kteří se báli; tat — jejich; rakṣām — ochranu; saḥ — on; akarot — konal; ciram — dlouho.

Překlad

Mucukunda dlouho chránil polobohy na žádost Indry a ostatních polobohů, aby jim pomohl je ochránit, když byli sužováni démony.

10.51.16

Verš

labdhvā guhaṁ te svaḥ-pālaṁ
mucukundam athābruvan
rājan viramatāṁ kṛcchrād
bhavān naḥ paripālanāt

Synonyma

labdhvā — po získání; guham — Kārttikeyi; te — oni; svaḥ — nebes; pālam — jako ochránce; mucukundam — Mucukundovi; atha — potom; abruvan — řekli; rājan — ó králi; viramatām — prosím zanech; kṛcchrāt — namáhavé; bhavān — ty, vznešený; naḥ — naší; paripālanāt — ochrany.

Překlad

Když polobozi získali za svého generála Kārttikeyu, řekli Mucukundovi: „Ó králi, nyní můžeš zanechat své namáhavé povinnosti v podobĕ naší ochrany.

10.51.17

Verš

nara-lokaṁ parityajya
rājyaṁ nihata-kaṇṭakam
asmān pālayato vīra
kāmās te sarva ujjhitāḥ

Synonyma

nara-lokam — ve svĕtĕ lidí; parityajya — opouštĕjící; rājyam — království; nihata — odstranĕné; kaṇṭakam — jehož trny; asmān — nás; pālayataḥ — který jsi chránil; vīra — ó hrdino; kāmaḥ — touhy; te — své; sarve — veškeré; ujjhitāḥ — odvržené.

Překlad

„Ó hrdino, opustil jsi bezpečné království ve svĕtĕ lidí a když jsi nás chránil, nedbal jsi na žádné ze svých osobních tužeb.

10.51.18

Verš

sutā mahiṣyo bhavato
jñātayo ’mātya-mantrinaḥ
prajāś ca tulya-kālīnā
nādhunā santi kālitāḥ

Synonyma

sutāḥ — dĕti; mahiṣyaḥ — královny; bhavataḥ — své; jñātayaḥ — ostatní příbuzné; amātya — ministry; mantriṇaḥ — a rádce; prajāḥ — poddané; ca — a; tulya-kālīnāḥ — současníci; na — ne; adhunā — nyní; santi — jsou naživu; kālitāḥ — přinuceni časem zmĕnit místo.

Překlad

„Dĕti, královny, příbuzní, ministři, rádcové a poddaní, kteří byli tvými současníky, již nežijí. Všechny odnesl čas.

10.51.19

Verš

kālo balīyān balināṁ
bhagavān īśvaro ’vyayaḥ
prajāḥ kālayate krīḍan
paśu-pālo yathā paśūn

Synonyma

kālaḥ — čas; balīyān — mocnĕjší; balinām — než mocní; bhagavān īśvaraḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; avyayaḥ — nepomíjející; prajāḥ — smrtelné tvory; kālayate — pohání; krīḍan — hrající si; paśu-pālaḥ — pastevec; yathā — jako; paśūn — domácí zvířata.

Překlad

„Nevyčerpatelný čas, mocnĕjší než mocní, je samotný Nejvyšší Pán, Osobnost Božství. Jako pastevec pohánĕjící svá zvířata pohání smrtelné tvory jako svoji zábavu.

Význam

Vesmír je stvořen, aby postupnĕ napravil znečištĕné duše snažící se vykořisťovat hmotnou přírodu. Pán pohání podmínĕné duše podle jejich karmy různými stupni duchovní nápravy. Pán je tedy jako pastevec (slovo paśu-pāla doslova znamená „ochránce zvířat“), který pohání tvory pod svou ochranou na různé pastviny a k napajedlům, aby je chránil a pečoval o nĕ. Další analogií je lékař, který přesouvá pacienta ve své péči do různých částí nemocnice kvůli různým vyšetřením a léčení. Podobnĕ nás Pán provádí sítí hmotné existence v postupném očistném procesu, abychom si mohli užívat svého vĕčného života blaženosti a poznání jako Jeho osvícení společníci. Tak všechny Mucukundovy příbuzné, přátele a spolupracovníky dávno odnesla síla času, který je samozřejmĕ samotný Kṛṣṇa.

10.51.20

Verš

varaṁ vṛṇīṣva bhadraṁ te
ṛte kaivalyam adya naḥ
eka eveśvaras tasya
bhagavān viṣṇur avyayaḥ

Synonyma

varam — požehnání; vṛṇīṣva — vyber si; bhadram — vše dobré; te — tobĕ; ṛte — kromĕ; kaivalyam — osvobození; adya — dnes; naḥ — od nás; ekaḥ — jeden; eva — pouze; īśvaraḥ — schopný; tasya — toho; bhagavān — Nejvyšší Pán; viṣṇuḥ — Śrī Viṣṇu; avyayaḥ — nepomíjející.

Překlad

„Veškeré štĕstí tobĕ! Nyní si prosím vyber naše požehnání – cokoliv kromĕ osvobození, neboť to může udĕlit pouze neklesající Nejvyšší Pán, Viṣṇu.“

10.51.21

Verš

evam uktaḥ sa vai devān
abhivandya mahā-yaśāḥ
aśayiṣṭa guhā-viṣṭo
nidrayā deva-dattayā

Synonyma

evam — takto; uktaḥ — osloven; saḥ — on; vai — vskutku; devān — polobohy; abhivandya — zdravící; mahā — velká; yaśāḥ — jehož sláva; aśayiṣṭa — ulehl; guhā-viṣṭaḥ — když vstoupil do jeskynĕ; nidrayā — ve spánku; deva — polobohy; dattayā — daném.

Překlad

Takto oslovený král Mucukunda se uctivĕ rozloučil s polobohy a odešel do jeskynĕ, kde ulehl, aby si užil jimi udĕleného spánku.

Význam

VÝZNAM: Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura uvádí tyto řádky z alternativního čtení této kapitoly. Tyto řádky mají být vsunuty mezi dvĕ poloviny tohoto verše:

nidrām eva tato vavre
sa rājā śrama-karṣitaḥ
yaḥ kaścin mama nidrāyā
bhaṅgaṁ kuryād surottamāḥ

sa hi bhasmī-bhaved āśu
tathoktaś ca surais tadā
svāpaṁ yātaṁ yo madhye tu
bodhayet tvām acetanaḥ
sa tvayā dṛṣṭa-mātras tu
bhasmī-bhavatu tat-kṣaṇāt

„Král, vyčerpaný svým úsilím, si potom vybral jako své požehnání spánek. Dále řekl: ,Ó nejlepší z polobohů, nechť kdokoliv, kdo vyruší můj spánek, je ihned spálen na popel.̀ Polobozi odpovĕdĕli: ,Budiž̀ a řekli mu: ,Ta necitelná osoba, která tĕ vzbudí uprostřed tvého spánku, bude ihned spálena na popel pouhým tvým pohledem.̀“

10.51.22

Verš

yavane bhasma-sān nīte
bhagavān sātvatarṣabhaḥ
ātmānaṁ darśayām āsa
mucukundāya dhīmate

Synonyma

yavane — poté, co barbar; bhasma-sāt — v popel; nīte — byl promĕnĕn; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvata — z rodu Sātvatů; ṛṣabhaḥ — nejvĕtší hrdina; ātmānam — sebe; darśayām āsa — ukázal; mucukundāya — Mucukundovi; dhī-mate — inteligentnímu.

Překlad

Když byl Yavana spálen na popel, Nejvyšší Pán, vůdce Sātvatů, se ukázal moudrému Mucukundovi.

10.51.23-26

Verš

tam ālokya ghana-śyāmaṁ
pīta-kauśeya-vāsasam
śrīvatsa-vakṣasaṁ bhrājat
kaustubhena virājitam

catur-bhujaṁ rocamānaṁ
vaijayantyā ca mālayā
cāru-prasanna-vadanaṁ
sphuran-makara-kuṇḍalam

prekṣaṇīyaṁ nṛ-lokasya
sānurāga-smitekṣaṇam
apīvya-vayasaṁ matta-
mṛgendrodāra-vikramam

paryapṛcchan mahā-buddhis
tejasā tasya dharṣitaḥ
śaṅkitaḥ śanakai rājā
durdharṣam iva tejasā

Synonyma

tam — Jeho; ālokya — hledící na; ghana — jako mrak; śyāmam — tmavĕ modrý; pīta — žlutý; kauśeya — hevábný; vāsasam — jehož odĕv; śrīvatsa — znak Śrīvatsa; vakṣasam — na jehož hrudi; bhrājat — zářícím; kaustubhena — drahokamem Kaustubha; virājitam — zářivý; catuḥ-bhujam — čtyřmi pažemi; rocamānam — zkrášlený; vaijayantyā — jménem Vaijayantī; ca — a; mālayā — kvĕtinovou girlandou; cāru — přitažlivý; prasanna — a klidná; vadanam — jehož tvář; sphurat — blyštící se; makara — tvaru žraloků; kuṇḍalam — jehož náušnice; prekṣaṇīyam — přitahující oči; nṛ-lokasya — lidstva; sa — s; anurāga — náklonností; smita — smĕjící se; īkṣaṇam — jehož oči či pohled; apīvya — sličná; vayasam — jehož mladistvá podoba; matta — rozzuřený; mṛga-indra — jako lev; udāra — vznešená; vikramam — jehož chůze; parya-pṛcchat — zeptal se; mahā-buddhiḥ — obdařeného velkou inteligencí; tejasā — září; tasya — Jeho; dharṣitaḥ — přemoženého; śaṅkitaḥ — s pochybností; śanakaiḥ — pomalu; rājā — král; durdharṣam — nepřemožitelný; iva — vskutku; tejasā — s Jeho září.

Překlad

Když král Mucukunda hledĕl na Pána, vidĕl, že je tmavĕ modrý jako mrak, má čtyři paže, žlutý hedvábný odĕv, na hrudi znak Śrīvatsa a na krku jasnĕ zářící drahokam Kaustubha. Pána zdobila girlanda Vaijayantī, ukazoval svou sličnou, klidnou tvář, která přitahuje oči celého lidstva svými náušnicemi tvaru žraloků a láskyplnĕ se usmívajícím pohledem. Krása Jeho mladistvého tĕla byla nepřekonatelná a pohyboval se se vznešeností rozzuřeného lva. Vysoce inteligentní král byl přemožen Pánovou září, která svĕdčila o Jeho nepřemožitelnosti. Mucukunda se nejistĕ a váhavĕ zeptal Pána Kṛṣṇy.

Význam

Je významné, že sloka 24 uvádí: catur-bhujaṁ rocamānam – „Pán byl vidĕt ve své krásné čtyřruké podobĕ.“ V celém tomto velkém díle vidíme, jak Pán Kṛṣṇa projevuje své různé transcendentální podoby, nejvíce dvourukou podobu Kṛṣṇy a čtyřrukou podobu Nārāyaṇa či Viṣṇua. Není tedy pochyb o tom, že Kṛṣṇa a Viṣṇu se neliší, nebo že Kṛṣṇa je původní podoba Pána. Tyto vĕci jsou nĕkdy mylnĕ chápány, ale velcí ācāryové, odborníci v duchovní vĕdĕ, nám je objasnili. Bůh ve své původní podobĕ není pouze stvořitel, udržovatel a ničitel, nebo ten, kdo trestá podmínĕné duše, ale naopak nekonečnĕ krásný Bůh, který si užívá ve svém sídle. To je podoba Kṛṣṇy, tentýž Kṛṣṇa, který se expanduje do podob Viṣṇua, aby udržoval náš nedokonalý svĕt.

Śrīla Jīva Gosvāmī zmiňuje, že slovo śaṅkitaḥ, „s nĕjakou pochybností“, vyjadřuje, že Mucukunda uvažoval: „Je to vskutku Nejvyšší Pán?“ V následujících verších se vyjadřuje otevřenĕ.

10.51.27

Verš

śrī-mucukunda uvāca
ko bhavān iha samprāpto
vipine giri-gahvare
padbhyāṁ padma-palāśābhyāṁ
vicarasy uru-kaṇṭake

Synonyma

śrī-mucukundaḥ uvāca — Śrī Mucukunda pravil; kaḥ — kdo; bhavān — jsi; iha — sem; samprāptaḥ — který jsi přišel (se mnou); vipine — v lese; giri-gahvare — v horské jeskyni; padbhyām — svýma nohama; padma — lotosu; palāśābhyām — (které jsou jako) okvĕtní lístky; vicarasi — kráčíš; uru-kaṇṭake — trnitá.

Překlad

Śrī Mucukunda pravil: Kdo jsi, který jsi přišel do této horské jeskynĕ v lese poté, co jsi kráčel po trnité zemi nohama mĕkkýma jako okvĕtní lístky lotosu?

10.51.28

Verš

kiṁ svit tejasvināṁ tejo
bhagavān vā vibhāvasuḥ
sūryaḥ somo mahendro vā
loka-pālo paro ’pi vā

Synonyma

kim svit — možná; tejasvinām — všech mocných bytostí; tejaḥ — energie; bhagavān — mocný vládce; vā — nebo jinak; vibhāvasuḥ — bůh ohnĕ; sūryaḥ — bůh slunce; somaḥ — bůh mĕsíce; mahā-indraḥ — král nebes; va — nebo; loka — planety; pālaḥ — vládce; aparaḥ — jiný; api vā — nebo.

Překlad

Možná jsi energie všech mocných bytostí. Nebo jsi snad mocný bůh ohnĕ, bůh slunce, bůh mĕsíce, král nebes či vládnoucí polobůh nĕjaké jiné planety.

10.51.29

Verš

manye tvāṁ deva-devānāṁ
trayāṇāṁ puruṣarṣabham
yad bādhase guhā-dhvāntaṁ
pradīpaḥ prabhayā yathā

Synonyma

manye — považuji; tvām — Tebe; deva-devānām — hlavního z polobohů; trayāṇām — tří (Brahmā, Viṣṇu a Śiva); puruṣa — z osobností; ṛṣabham — nejvĕtší; yat — protože; bādhase — rozptyluješ; guha — jeskynĕ; dhvāntam — temnotu; pradīpaḥ — lampa; prabhayā — svĕtlem; yathā — jako.

Překlad

Myslím, že jsi Nejvyšší Osobnost mezi třemi hlavními bohy, neboť rozptyluješ temnotu této jeskynĕ jako lampa rozptylující temnotu svým svĕtlem.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že Pán Kṛṣṇa svou září rozptýlil nejen temnotu horské jeskynĕ, ale také temnotu v Mucukundovĕ srdci. V sanskrtu se srdce nĕkdy metaforicky označuje jako guha, „jeskynĕ“, hluboké a tajemné místo.

10.51.30

Verš

śuśrūṣatām avyalīkam
asmākaṁ nara-puṅgava
sva-janma karma gotraṁ vā
kathyatāṁ yadi rocate

Synonyma

śuśrūṣatām — kteří dychtí naslouchat; avyalīkam — pravdivĕ; asmākam — nám; nara — mezi lidmi; pum-gava — ó nanejvýš významný; sva — své; janma — zrození; karma — činnost; gotram — původ; vā — a; kathyatām — nechť je řečeno; yadi — pokud; rocate — Tĕ to tĕší.

Překlad

Ó nejlepší z lidí, jestli si přeješ, prosím popiš nám, kteří dychtí naslouchat, pravdivĕ své zrození, činnosti a původ.

Význam

Když Nejvyšší Pán sestupuje do tohoto svĕta, nepochybnĕ se stává nara-puṅgava, nanejvýš významným členem lidské společnosti. Pán samozřejmĕ ve skutečnosti není lidská bytost a Mucukundovy otázky povedou k objasnĕní této záležitosti. Výraz śuśrūṣatām, „nám, kteří upřímnĕ dychtíme naslouchat“, tedy vyjadřuje, že se Mucukunda ptá na vznešenou cestu ve prospĕch svůj a ostatních.

10.51.31

Verš

vayaṁ tu puruṣa-vyāghra
aikṣvākāḥ kṣatra-bandhavaḥ
mucukunda iti prokto
yauvanāśvātmajaḥ prabho

Synonyma

vayam — my; tu — na druhou stranu; puruṣa — mezi lidmi; vyāghra — ó tygře; aikṣvākāḥ — potomci Ikṣvākua; kṣatra — kṣatriyů; bandhavaḥ — rodinní členové; mucukundaḥ — Mucukunda; iti — takto; proktaḥ — zvaný; yauvanāśva — Yauvanāśvy (Māndhāty, syna Yuvanāśvy); ātma-jaḥ — syn; prabho — ó Pane.

Překlad

Pokud jde o nás, ó tygře mezi lidmi, patříme do rodiny pokleslých kṣatriyů, potomků krále Ikṣvākua. Mé jméno je Mucukunda, můj Pane, a jsem syn Yauvanāśvy.

Význam

Ve védské kultuře je obvyklé, že se kṣatriya pokornĕ představí jako kṣatra-bandhu, pouhý příbuzný v kṣatriyské rodinĕ, či jinými slov, pokleslý kṣatriya. Nárokovat si ve starobylé védské kultuře konkrétní postavení na základĕ svých rodinných vztahů samo o sobĕ vyjadřovalo pokleslé postavení. Kṣatriyům a brāhmaṇům by mĕlo být přisouzeno postavení podle jejich zásluh, vlastností práce a charakteru. Když kastovní systém v Indii zdegradoval, lidé se pyšnĕ prohlašovali za příbuzné kṣatriyů nebo brāhmaṇů, i když v minulosti tento nárok bez hmatatelných kvalifikací vyjadřoval pokleslé postavení.

10.51.32

Verš

cira-prajāgara-śrānto
nidrayāpahatendriyaḥ
śaye ’smin vijane kāmaṁ
kenāpy utthāpito ’dhunā

Synonyma

cira — dlouho; prajāgara — protože jsem bdĕl; śrāntaḥ — unavený; nidrayā — spánkem; apahata — zahalené; indriyaḥ — mé smysly; śaye — ležel jsem; asmin — na tomto; vijane — osamĕlém místĕ; kāmam — jak mi vyhovuje; kena api — nĕkým; utthāpitaḥ — probuzený; adhunā — teď.

Překlad

Byl jsem unaven po dlouhém bdĕní a mé smysly podléhaly spánku. Spal jsem tedy pohodlnĕ zde na tomto osamĕlém místĕ, dokud mĕ právĕ teď nĕkdo nevzbudil.

10.51.33

Verš

so ’pi bhasmī-kṛto nūnam
ātmīyenaiva pāpmanā
anantaraṁ bhavān śrīmāḻ
lakṣito ’mitra-śāsanaḥ

Synonyma

saḥ api — ta samá osoba; bhasmī-kṛtaḥ — promĕnĕná v popel; nūnam — vskutku; ātmīyena — svou vlastní; eva — pouze; pāpmanā — hříšnou karmou; anantaram — ihned poté; bhavān — Tebe, vznešeného; śrīmān — slavného; lakṣitaḥ — zpozoroval jsem; amitra — nepřátel; śāsanaḥ — pokořitele.

Překlad

Muž, který mĕ probudil, byl spálen na popel reakcí svých hříchů. Ihned poté jsem spatřil Tebe, který máš slavnou podobu a moc trestat své nepřátele.

Význam

Kālayavana se prohlásil za nepřítele Śrī Kṛṣṇy a yaduovské dynastie. Prostřednictvím Mucukundy Śrī Kṛṣṇa zničil odpor toho pošetilého barbara.

10.51.34

Verš

tejasā te ’viṣahyeṇa
bhūri draṣṭuṁ na śaknumaḥ
hataujasā mahā-bhāga
mānanīyo ’si dehinām

Synonyma

tejasā — kvůli záři; te — Tvé; aviṣahyeṇa — nesnesitelné; bhūri — mnoho; draṣṭum — vidĕt; na śaknumaḥ — nedokážeme; hata — omezenými; ojasā — s našimi schopnostmi; mahā-bhāga — ó nanejvýš vznešený; mānanīyaḥ — být ctĕn; asi — jsi; dehinām — vtĕlenými bytostmi.

Překlad

Tvá nesnesitelná záře přemáhá naši sílu a tak na Tebe nedokážeme upřít zrak. Ó vznešený, zasloužíš si být ctĕn všemi vtĕlenými bytostmi.

10.51.35

Verš

evaṁ sambhāṣito rājñā
bhagavān bhūta-bhāvanaḥ
pratyāha prahasan vāṇyā
megha-nāda-gabhīrayā

Synonyma

evam — takto; sambhāṣitaḥ — osloven; rājñā — králem; bhagavān — Nejvyšší Pán; bhūta — veškerého stvoření; bhāvanaḥ — zdroj; pratyāha — odpovĕdĕl; prahasan — se širokým úsmĕvem; vāṇyā — slovy; megha — mraků; nāda — jako hřmĕní; gabhīrayā — hlubokými.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, původ veškerého stvoření, takto oslovený králem se usmál a potom mu odpovĕdĕl hlasem hlubokým jako hřmĕní mraků.

10.51.36

Verš

śrī-bhagavān uvāca
janma-karmābhidhānāni
santi me ’ṅga sahasraśaḥ
na śakyante ’nusaṅkhyātum
anantatvān mayāpi hi

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; janma — zrození; karma — činnosti; abhidhānāni — a jména; santi — jsou; me — Moje; aṅga — ó drahý; sahasraśaḥ — tisícovkami; na śakyante — nemohou; anusaṅkhyātum — být spočítány; anantatvāt — protože nemají konce; mayā — Mnou; api hi — dokonce.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Můj drahý příteli, mám za sebou tisíce zrození, žil jsem tisíce životů a přijal jsem tisíce jmen. Ve skutečnosti jsou Má zrození, činnosti a jména nekonečná, a tak je ani Já nedokážu spočítat.

10.51.37

Verš

kvacid rajāṁsi vimame
pārthivāny uru-janmabhiḥ
guṇa-karmābhidhānāni
na me janmāni karhicit

Synonyma

kvacit — nĕkdy; rajāṁsi — částečky prachu; vimame — nĕkdo by mohl spočítat; pārthivāni — na Zemi; uru-janmabhiḥ — v mnoha životech; guṇa — vlastnosti; karma — činnosti; abhidhānāni — a jména; na — ne; me — Moje; janmāni — zrození; karhicit — nikdy.

Překlad

Po mnoha životech by nĕkdo mohl spočítat částečky prachu na Zemi, ale nikdo nikdy se nemůže dopočítat Mých vlastností, činností, jmen a zrození.

10.51.38

Verš

kāla-trayopapannāni
janma-karmāṇi me nṛpa
anukramanto naivāntaṁ
gacchanti paramarṣayaḥ

Synonyma

kāla — času; traya — ve třech fázích (minulosti, přítomnosti a budoucnosti); upapannāni — odehrávající se; janma — zrození; karmāṇi — a činnosti; me — Moje; nṛpa — ó králi (Mucukundo); anukramantaḥ — vypočítávající; na — ne; eva — vůbec; antam — konce; gacchanti — dosáhnou; parama — nejvĕtší; ṛṣayaḥ — mudrci.

Překlad

Ó králi, nejvĕtší mudrci vypočítávají Má zrození a činnosti, které se odehrávají ve třech fázích času, ale nikdy nedosáhnou jejich konce.

10.51.39-40

Verš

tathāpy adyatanāny aṅga
śṛnuṣva gadato mama
vijñāpito viriñcena
purāhaṁ dharma-guptaye

bhūmer bhārāyamāṇānām
asurāṇāṁ kṣayāya ca
avatīrṇo yadu-kule
gṛha ānakadundubheḥ
vadanti vāsudeveti
vasudeva-sutaṁ hi mām

Synonyma

tathā api — přesto; adyatanāni — ta současná; aṅga — ó příteli; śṛṇuṣva — jen si poslechni; gadataḥ — jenž hovořím; mama — ode Mĕ; vijñāpitaḥ — upřímnĕ požádaný; viriñcena — Pánem Brahmou; purā — v minulosti; aham — Já; dharma — náboženské zásady; guptaye — chránit; bhūmeḥ — pro Zemi; bhārāyamāṇānām — kteří jsou břemenem; asurāṇām — démonů; kṣayāya — kvůli zničení; ca — a; avatīrṇaḥ — sestoupil jsem; yadu — Yadua; kule — v dynastii; gṛhe — v domĕ; ānakadundubheḥ — Vasudevy; vadanti — lidé nazývají; vāsudevaḥ iti — jménem Vāsudeva; vasudeva-sutam — syn Vasudevy; hi — vskutku; mām — Mĕ.

Překlad

Přesto ti, ó příteli, povím o svém současném zrození, jménĕ a činnostech. Laskavĕ poslouchej. Před nĕjakou dobou Mĕ Pán Brahmā požádal, abych ochránil náboženské zásady a zničil démony, kteří zatĕžovali Zemi. Sestoupil jsem tedy v Yaduovĕ dynastii, v domĕ Ānakadundubhiho. Protože jsem syn Vasudevy, lidé Mĕ nazývají Vāsudeva.

10.51.41

Verš

kālanemir hataḥ kaṁsaḥ
pralambādyāś ca sad-dviṣaḥ
ayaṁ ca yavano dagdho
rājaṁs te tigma-cakṣuṣā

Synonyma

kālanemiḥ — démona Kālanemiho; hataḥ — zabil jsem; kaṁsaḥ — Kaṁsu; pralamba — Pralambu; ādyāḥ — a ostatní; ca — také; sat — zbožných; dviṣaḥ — závistivý; ayam — tento; ca — a; yavanaḥ — barbar; dagdhaḥ — spálen; rājan — ó králi; te — tvým; tigma — ostrým; cakṣuṣā — pohledem.

Překlad

Zabil jsem Kālanemiho, znovu narozeného jako Kaṁsa, tak jako Pralambu a ostatní nepřátele zbožných. A nyní, ó králi, byl tento barbar spálen na popel tvým pronikavým pohledem.

10.51.42

Verš

so ’haṁ tavānugrahārthaṁ
guhām etām upāgataḥ
prārthitaḥ pracuraṁ pūrvaṁ
tvayāhaṁ bhakta-vatsalaḥ

Synonyma

saḥ — tatáž osoba; aham — Já; tava — tvé; anugraha — milosti; artham — kvůli; guhām — jeskynĕ; etām — této; upāgataḥ — vstoupil jsem do; prārthitaḥ — oslovovaný modlitbami; pracuram — vydatnĕ; pūrvam — v minulosti; tvayā — tebou; aham — Já; bhakta — ke svým oddaným; vatsalaḥ — láskyplný.

Překlad

Jelikož ses ke Mnĕ v minulosti opakovanĕ modlil, osobnĕ jsem přišel do této jeskynĕ, abych ti projevil milost, neboť jsem láskyplnĕ naklonĕn svým oddaným.

Význam

Z tohoto verše je zřejmé, že Mucukunda byl oddaný Nejvyššího Pána. Modlil se o Pánovu společnost a nyní mu Śrī Kṛṣṇa jeho vroucí žádost splnil.

10.51.43

Verš

varān vṛṇīṣva rājarṣe
sarvān kāmān dadāmi te
māṁ prasanno janaḥ kaścin
na bhūyo ’rhati śocitum

Synonyma

varān — požehnání; vṛṇīṣva — jen si vyber; rāja-ṛṣe — ó svatý králi; sarvān — veškeré; kāmān — vytoužené vĕci; dadāmi — dám; te — ti; mām — Mĕ; prasannaḥ — jelikož jsi potĕšil; janaḥ — osoba; kaścit — jakákoliv; na bhūyaḥ — nikdy více; arhati — musí; śocitum — naříkat.

Překlad

Nyní si od Mĕ vyber nĕjaká požehnání, ó svatý králi. Splním všechny tvé touhy. Ten, kdo Mĕ potĕšil, již nemusí nikdy naříkat.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že naříkáme, když se cítíme neúplní, když jsme nĕco ztratili nebo když se nám nepodaří dosáhnout nĕčeho vytouženého. Ten, kdo potĕšil Kṛṣṇu a tak dosáhl Pánovy milosti, nebude tĕmito způsoby nikdy sužován. Pán Kṛṣṇa je zdroj veškeré blaženosti a rád se o svou duchovní blaženost dĕlí se všemi živými bytostmi. Musíme s Nejvyšším Pánem pouze spolupracovat.

10.51.44

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uktas taṁ praṇamyāha
mucukundo mudānvitaḥ
jñātvā nārāyaṇaṁ devaṁ
garga-vākyam anusmaran

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; uktaḥ — osloven; tam — Jemu; praṇamya — když se poklonil; āha — pravil; mucukundaḥ — Mucukunda; mudā — radosti; anvitaḥ — plný; jñātvā — jelikož vĕdĕl, že je; nārāyaṇam devam — Nārāyaṇa, Nejvyšší Pán; garga-vākyam — slova mudrce Gargy; anusmaran — vzpomínající si na.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když to Mucukunda uslyšel, Pánovi se poklonil. Vzpomnĕl si na slova mudrce Gargy a radostnĕ uznal Kṛṣṇu za Nejvyššího Pána, Nārāyaṇa. Potom Ho král takto oslovil.

Význam

Ačkoliv se zde Pán zjevuje jako čtyřruký Nārāyaṇa, můžeme říci, že Mucukunda oslovil Śrī Kṛṣṇu. Toto vše se dĕje v rámci kṛṣṇa-līly, zábav Pána Kṛṣṇy. Vaiṣṇavům je dobře známo, že čtyřruké podoby Viṣṇua neboli Nārāyaṇa jsou expanzemi Śrī Kṛṣṇy. V zábavách Pána Kṛṣṇy se tedy může také projevit viṣṇu-līlā, činnosti Viṣṇua. Takové jsou vlastnosti a činnosti Nejvyššího Boha. Činy, které by pro nás byly mimořádné a dokonce nemožné, jsou pro Nejvyšší Osobnost Božství bĕžné, snadné zábavy.

Śrīla Śrīdhara Svāmī nám sdĕluje, že si Mucukunda byl vĕdom proroctví starého mudrce Gargy, že ve dvacáté osmé juze sestoupí Nejvyšší Pán. Podle Ācāryi Viśvanātha Garga Muni dále řekl Mucukundovi, že Pána osobnĕ spatří. Nyní se to vše dĕlo.

10.51.45

Verš

śrī-mucukunda uvāca
vimohito ’yaṁ jana īśa māyayā
tvadīyayā tvāṁ na bhajaty anartha-dṛk
sukhāya duḥkha-prabhaveṣu sajjate
gṛheṣu yoṣit puruṣaś ca vañcitaḥ

Synonyma

śrī-mucukundaḥ uvāca — Śrī Mucukunda pravil; vimohitaḥ — zmatená; ayam — tato; janaḥ — osoba; īśa — ó Pane; māyayā — energií klamu; tvadīyayā — Tvou; tvām — Tebe; na bhajati — neuctívá; anartha-dṛk — nevidí svůj skutečný prospĕch; sukhāya — kvůli štĕstí; duḥkha — neštĕstí; prabhaveṣu — ve vĕcech, které způsobují; sajjate — zaplétá se; gṛheṣu — v rodinném životĕ; yoṣit — žena; puruṣaḥ — muž; ca — a; vañcitaḥ — podvedeni.

Překlad

Śrī Mucukunda said: Ó Pane, lidé tohoto svĕta, muži i ženy, jsou zmateni Tvou energií klamu. Nejsou si vĕdomi svého skutečného prospĕchu a neuctívají Tĕ, ale místo toho hledají štĕstí zaplétáním se v rodinných záležitostech, které jsou ve skutečnosti zdroji neštĕstí.

Význam

Mucukunda ihned objasňuje, že nehodlá Pána žádat o hmotná požehnání. Duchovnĕ pokročil daleko nad ty, kdo se snaží využívat náboženství pro všemožné druhy hmotného prospĕchu. Artha znamená „hodnota“ a negace tohoto slova, anartha, znamená „to, co nemá hodnotu nebo je k ničemu“. Výraz anartha-dṛk tedy označuje ty, jejichž zrak je zamĕřen na bezcenné vĕci, kteří nepochopili, co je skutečná artha neboli hodnota. Není všechno zlato, co se třpytí, a Mucukunda zde zdůrazňuje, že bychom nemĕli zničit své duchovní příležitosti zapletením se s kočičím zlatem tĕlesných vztahů. Máme milovat Pána.

10.51.46

Verš

labdhvā jano durlabham atra mānuṣaṁ
kathañcid avyaṅgam ayatnato ’nagha
pādāravindaṁ na bhajaty asan-matir
gṛhāndha-kūpe patito yathā paśuḥ

Synonyma

labdhvā — dosahující; janaḥ — osoba; durlabham — vzácnĕ získané; atra — v tomto svĕtĕ; mānuṣam — lidské tĕlo; kathañcit — nĕjak; avyaṅgam — s pokřivenými údy (na rozdíl od různých zvířecích tĕl); ayatnataḥ — bez úsilí; anagha — ó bezhříšný; pāda — Tvé nohy; aravindam — podobné lotosu; na bhajati — neuctívá; asat — nečistá; matiḥ — její mentalita; gṛha — domova; andha — slepé; kūpe — ve studni; patitaḥ — jež spadla; yathā — jako; paśuḥ — zvíře.

Překlad

Osoba, která navzdory tomu, že nĕjak sama od sebe získala vzácné a vysoce vyvinuté lidské tĕlo, neuctívá Tvé lotosové nohy, má nečistou mysl. Spadla do temnoty hmotného domova jako zvíře, které spadlo do zapomenuté studny.

Význam

Náš skutečný domov je v království Boha. Navzdory našemu urputnému odhodlání zůstat v našem hmotném domovĕ, smrt nás z divadla hmotných záležitostí surovĕ vyhodí. Zůstat doma není špatné, tak jako není špatné být oddaný našim milovaným. Musíme však pochopit, že náš skutečný domov je vĕčný, v duchovním království.

Slovo ayatnataḥ vyjadřuje, že lidský život nám byl udĕlen automaticky. Svá lidská tĕla jsme si nezhotovili, a proto bychom nemĕli pošetile tvrdit: „Toto tĕlo je mé“. Lidské tĕlo je darem od Boha a mĕlo by být využito k dosažení dokonalosti vĕdomí Boha. Ten, kdo to nechápe, je asan-mati, obdařený tupým, svĕtským chápáním.

10.51.47

Verš

mamaiṣa kālo ’jita niṣphalo gato
rājya-śriyonnaddha-madasya bhū-pateḥ
martyātma-buddheḥ suta-dāra-kośa-bhūṣv
āsajjamānasya duranta-cintayā

Synonyma

mama — můj; eṣaḥ — tento; kālaḥ — čas; ajita — ó nepřemožitelný; niṣphalaḥ — zbytečnĕ; gataḥ — uplynulý; rājya — královstvím; śriyā — a majestátem; unnaddha — vzrůstající; madasya — jehož opojení; bhūpateḥ — král Zemĕ; martya — smrtelné tĕlo; ātma — za vlastní já; buddheḥ — jehož mentalita; suta — k dĕtem; dāra — manželkám; kośa — pokladnici; bhūṣu — a půdĕ; āsajjamānasya — upínající se; duranta — nekonečnou; cintayā — s úzkostí.

Překlad

Promarnil jsem celou tu dobu, ó nepřemožitelný, stále vĕtším opájením se svým panstvím a majestátem pozemského krále. Mylnĕ jsem pokládal smrtelné tĕlo za vlastní já, přilnul jsem k dĕtem, manželkám, pokladnici a půdĕ, a tak jsem trpĕl nekonečnou úzkostí.

Význam

Mucukunda v předchozím verši zavrhl ty, kdo zneužívají cenného lidského tĕla ke svĕtským účelům, a nyní připouští, že on sám patří do této kategorie. Chce inteligentnĕ využít Pánovy společnosti a stát se jednou provždy čistým oddaným.

10.51.48

Verš

kalevare ’smin ghaṭa-kuḍya-sannibhe
nirūḍha-māno nara-deva ity aham
vṛto rathebhāśva-padāty-anīkapair
gāṁ paryaṭaṁs tvāgaṇayan su-durmadaḥ

Synonyma

kalevare — v tĕle; asmin — tomto; ghaṭa — nádoba; kuḍya — nebo zeď; sannibhe — které je jako; nirūḍha — přehnané; mānaḥ — jehož falešné ztotožňování; nara-devaḥ — bůh mezi lidmi (král); iti — takto (sám uvažující); aham — já; vṛtaḥ — obklopen; ratha — kočáry; ibha — slony; aśva — koňmi; padāti — pĕšáky; anīkapaiḥ — a generály; gām — Zemi; paryaṭan — cestující po; tvā — Tebe; agaṇayan — neberoucí vážnĕ; su-durmadaḥ — velmi zmatený pýchou.

Překlad

V hluboké domýšlivosti jsem se považoval za tĕlo, které je hmotný předmĕt jako nádoba nebo zeď. Považoval jsem se za boha mezi lidmi, cestoval jsem po Zemi obklopen svými vozataji, slony, jezdci, pĕšími vojáky a generály a ve své klamné pýše jsem Tĕ nebral na vĕdomí.

10.51.49

Verš

pramattam uccair itikṛtya-cintayā
pravṛddha-lobhaṁ viṣayeṣu lālasam
tvam apramattaḥ sahasābhipadyase
kṣul-lelihāno ’hir ivākhum antakaḥ

Synonyma

pramattam — zcela oklamaný; uccaiḥ — rozsáhlou; iti-kṛtya — toho, co se má udĕlat; cintayā — s myšlenkou; pravṛddha — plnĕ vzrůstající; lobham — jehož chamtivost; viṣayeṣu — po smyslových objektech; lālasam — toužící; tvam — Tobĕ; apramattaḥ — neoklamanému; sahasā — náhle; abhipadyase — čelící; kṣut — hladem; lelihānaḥ — olizující si zuby; ahiḥ — had; iva — jako; ākhum — myš; antakaḥ — smrt.

Překlad

Človĕk posedlý myšlenkami na to, co je podle nĕj třeba udĕlat, nesmírnĕ chamtivý a holdující smyslovému požitku se náhle octne tváří v tvář Tobĕ, jenž jsi vždy bdĕlý. Objevíš se před ním jako smrt, jako hladový had olizující si zuby před myší.

Význam

Zde si můžeme povšimnout kontrastu mezi slovy pramattam a apramattaḥ. Ti, kdo se snaží vykořisťovat hmotný svĕt, jsou pramatta: „oklamaní, zmatení, šílící touhou“. Pán je však apramatta: „bdĕlý, rozvážný a nezmatený“. Ve svém šílenství můžeme popírat Boha či Jeho zákony, ale Pán je rozvážný a neopomene nás odmĕnit nebo potrestat podle kvality našich činností.

10.51.50

Verš

purā rathair hema-pariṣkṛtaiś caran
mataṁ-gajair vā nara-deva-saṁjñitaḥ
sa eva kālena duratyayena te
kalevaro viṭ-kṛmi-bhasma-saṁjñitaḥ

Synonyma

purā — dříve; rathaiḥ — v kočárech; hema — zlatem; pariṣkṛtaiḥ — zdobenými; caran — jezdící; matam — divokých; gajaiḥ — na slonech; vā — nebo; nara-deva — král; saṁjñitaḥ — jménem; saḥ — to; eva — stejné; kālena — časem; duratyayena — nevyhnutelným; te — Tvým; kalevaraḥ — tĕlo; viṭ — jako výkaly; kṛmi — červi; bhasma — popel; saṁjñitaḥ — zvané.

Překlad

Tĕlo, které nejprve jezdí na divokých slonech nebo kočárech zdobených zlatem a je známo pod jménem „král“, je pozdĕji Tvou nepřemožitelnou silou času nazýváno „výkaly“, „červi“ nebo „popel“.

Význam

Ve Spojených státech a ostatních hmotnĕ rozvinutých zemích se mrtvoly kosmeticky odstraňují úhledným obřadným způsobem, ale v mnoha částech svĕta staří, nemocní a zranĕní lidé umírají na osamĕlých nebo zapomenutých místech, kde psi a šakali sežerou jejich tĕla a promĕní je ve výkaly. A pokud je nĕkdo natolik požehnaný, že je pohřben v rakvi, jeho tĕlo mohou pozřít červi a ostatní drobní tvorové. Mnoho pozemských mrtvol je také spáleno a tak promĕnĕno v popel. Tak jak tak, smrt je jistá a konečný osud tĕla není nikdy vznešený. To je skutečný význam tohoto Mucukundova výroku – že tĕlo, i když je nyní nazýváno „král“, „princ“, „královna krásy“, „příslušník horní střední třídy“ a tak dále, bude nakonec nazýváno „výkaly,“ „červi“ a „popel.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje tento védský výrok:

yoneḥ sahasrāṇi bahūni gatvā
duḥkhena labdhvāpi ca mānuṣatvam
sukhāvahaṁ ye na bhajanti viṣṇuṁ
te vai manuṣyātmani śatru-bhūtāḥ

„Po projití mnoha tisíci druhy života a velkém úsilí podmínĕné živé bytosti nakonec získají lidské tĕlo. Ty lidské bytosti, které přesto neuctívají Pána Viṣṇua, jenž jim může přinést skutečné štĕstí, se tedy jistĕ staly jak nepřáteli sebe sama tak lidstva.“

10.51.51

Verš

nirjitya dik-cakram abhūta-vigraho
varāsana-sthaḥ sama-rāja-vanditaḥ
gṛheṣu maithunya-sukheṣu yoṣitāṁ
krīḍā-mṛgaḥ pūruṣa īśa nīyate

Synonyma

nirjitya — když dobyl; dik — svĕtových stran; cakram — celý kruh; abhūta — neexistující; vigrahaḥ — jakýkoliv spor, pro který; vara-āsana — na vznešeném trůnĕ; sthaḥ — sedící; sama — sobĕ rovnými; rāja — králi; vanditaḥ — chválený; gṛheṣu — v sídlech; maithunya — sex; sukheṣu — jehož štĕstí; yoṣitām — žen; krīḍā-mṛgaḥ — domácí zvíře; puruṣaḥ — muž; īśa — ó Pane; nīyate — je vodĕn.

Překlad

Když muž dobyl celý kruh svĕtových stran a je tak prost sporu, sedí na skvostném trůnĕ a přijímá chválu od vůdců, kteří mu byli kdysi rovni. Když však vstoupí do ženských komnat, kde se nachází pohlavní rozkoš, je vodĕn jako domácí zvíře, ó Pane.

10.51.52

Verš

karoti karmāṇi tapaḥ-suniṣṭhito
nivṛtta-bhogas tad-apekṣayādadat
punaś ca bhūyāsam ahaṁ sva-rāḍ iti
pravṛddha-tarṣo na sukhāya kalpate

Synonyma

karoti — koná; karmāṇi — povinnosti; tapaḥ — v askezi; su-niṣṭhitaḥ — velmi pevný; nivṛtta — vyhýbající se; bhogaḥ — smyslovému požitku; tat — s tím (postavením, které již má); apekṣayā — ve srovnání; adadat — přijímající; punaḥ — dále; ca — a; bhūyāsam — vĕtší; aham — já; sva-rāṭ — svrchovaný vládce; iti — takto uvažující; pravṛddha — nezkrotné; tarṣaḥ — jehož touhy; na — ne; sukhāya — štĕstí; kalpate — může dosáhnout.

Překlad

Král, který touží po ještĕ vĕtší moci než již má, přesnĕ koná své povinnosti, pečlivĕ provádí askezi a zříká se smyslového požitku. Ten, jehož touhy jsou však tak nezkrotné, že si myslí „jsem nezávislý a svrchovaný“, nemůže dosáhnout štĕstí.

10.51.53

Verš

bhavāpavargo bhramato yadā bhavej
janasya tarhy acyuta sat-samāgamaḥ
sat-saṅgamo yarhi tadaiva sad-gatau
parāvareśe tvayi jāyate matiḥ

Synonyma

bhava — hmotné existence; apavargaḥ — ukončení; bhramataḥ — která se potulovala; yadā — když; bhavet — nastane; janasya — pro osobu; tarhi — tehdy; acyuta — ó neklesající Pane; sat — svatých oddaných; samāgamaḥ — společnost; sat-saṇgamaḥ — svatá společnost; yarhi — když; tadā — potom; eva — pouze; sat — svatých; gatau — který jsi cílem; para — vyšších (příčin hmotného stvoření); avara — a nižších (jejich produktů); īśe — k Nejvyššímu Pánu; tvayi — Tobĕ; jāyate — zrodí se; matiḥ — oddanost.

Překlad

Když skončí hmotný život potulující se duše, ó Acyuto, může dosáhnout společnosti Tvých oddaných. A když se s nimi sdružuje, probudí se v ní oddanost k Tobĕ, který jsi cílem oddaných a Pánem všech příčin a jejich následků.

Význam

Ācāryové Jīva Gosvāmī a Viśvanātha Cakravartī se shodují v tomto: Ačkoliv je zde uvedeno, že když hmotný život skončí, osoba dosáhne společnosti oddaných, ve skutečnosti je to společnost Pánových oddaných, která umožňuje překonat hmotnou existenci. Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje tento zdánlivý obrácený sled citací Kāvya-prakāśi (10.153): kārya-kāraṇayoś ca paurvāparya-viparyayo vijñeyātiśayoktiḥ syāt sa. „Výrok, ve kterém je logické pořadí příčiny a jejího následku obrácen, je třeba chápat jako atiśayokti, důraz extrémním tvrzením.“ Śrīla Jīva Gosvāmī cituje tento komentář k tomuto výroku: kāraṇasya śīghra-kārītāṁ vaktuṁ kāryasya pūrvam uktau. „Pro vyjádření rychlé činnosti příčiny je možné postulovat následek před příčinou.“

V této souvislosti Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje, že milostivá společnost Pánových oddaných umožňuje naše odhodlání stát se vĕdomými Kṛṣṇy. A ācārya souhlasí se Śrīlou Jīvou Gosvāmīm, že tento verš je příkladem atiśayokti.

10.51.54

Verš

manye mamānugraha īśa te kṛto
rājyānubandhāpagamo yadṛcchayā
yaḥ prārthyate sādhubhir eka-caryayā
vanaṁ vivikṣadbhir akhaṇḍa-bhūmi-paiḥ

Synonyma

manye — myslím; mama — mnĕ; anugrahaḥ — milost; īśa — ó Pane; te — Tebou; kṛtaḥ — učinĕná; rājya — ke království; anubandha — připoutanosti; apagamaḥ — odstranĕní; yadṛcchayā — spontánní; yaḥ — které; prārthyate — se modlí o; sādhubhiḥ — svatí; eka-caryayā — v osamĕní; vanam — lesa; vivikṣadbhiḥ — kteří touží odejít do; akhaṇḍa — nekonečných; bhūmi — území; paiḥ — vládci.

Překlad

Můj Pane, myslím, že jsi mi prokázal milost, neboť má připoutanost k mému království spontánnĕ skončila. O tuto svobodu se modlí svatí vládci obrovských říší, kteří touží odejít do lesa, aby žili v osamĕní.

10.51.55

Verš

na kāmaye ’nyaṁ tava pāda-sevanād
akiñcana-prārthyatamād varaṁ vibho
ārādhya kas tvāṁ hy apavarga-daṁ hare
vṛṇīta āryo varam ātma-bandhanam

Synonyma

na kāmaye — netoužím; anyam — jiné; tava — Tvým; pāda — nohám; sevanāt — než službu; akiñcana — tĕmi, co nechtĕjí nic hmotného; prārthya-tamāt — což je oblíbený předmĕt prosby; varam — požehnání; vibho — ó všemocný; ārādhya — uctívající; kaḥ — která; tvām — Tebe; hi — vskutku; apavarga — osvobození; dam — dárce; hare — ó Pane Hari; vṛṇīta — vybrala by si; āryaḥ — duchovnĕ pokročilá osoba; varam — požehnání; ātma — její vlastní; bandhanam — (příčina) spoutanosti.

Překlad

Ó všemocný, netoužím po jiném požehnání než službĕ Tvým lotosovým nohám, o nĕž nanejvýš dychtivĕ usilují ti, kdo jsou prosti hmotné touhy. Ó Hari, která osvícená osoba, jež uctívá Tebe, dárce osvobození, by si vybrala požehnání způsobující její vlastní spoutanost?

Význam

Pán nabídl Mucukundovi cokoliv si přeje, ale Mucukunda toužil pouze po Pánu. To je čisté vĕdomí Kṛṣṇy.

10.51.56

Verš

tasmād visṛjyāśiṣa īśa sarvato
rajas-tamaḥ-sattva-guṇānubandhanāḥ
nirañjanaṁ nirguṇam advayaṁ paraṁ
tvāṁ jñāpti-mātraṁ puruṣaṁ vrajāmy aham

Synonyma

tasmāt — proto; visṛjya — odkládající; āśiṣaḥ — vytoužené vĕci; īśa — ó Pane; sarvataḥ — zcela; rajaḥ — s vášní; tamaḥ — nevĕdomostí; sattva — a dobrem; guṇa — hmotné kvality; anu-bandhanāḥ — spjaté; nirañjanam — prostého svĕtských přívlastků; nirguṇam — transcendentální hmotným kvalitám; advayam — nedvojného; param — svrchovaného; tvām — Tebe; jñāpti-mātram — čisté poznání; puruṣam — původní osobu; vrajāmi — obracím se na; aham — já.

Překlad

Proto se, ó Pane, poté, co jsem odložil všechny předmĕty hmotné touhy, které jsou spjaté s kvalitami vášnĕ, nevĕdomosti a dobra, uchyluji do útočištĕ k Tobĕ, Nejvyšší Osobnosti Božství. Nepokrývají Tĕ svĕtské přívlastky; naopak jsi Nejvyšší Absolutní Pravda oplývající čistým poznáním a transcendentální hmotným kvalitám.

Význam

Slovo nirguṇam zde vyjadřuje, že Pánova existence je nad kvalitami hmotné přírody. Nĕkdo může tvrdit, že tĕlo Pána Kṛṣṇy tvoří hmotná příroda, ale slovo advayam zde tento argument vyvrací. V Pánu Kṛṣṇovi neexistuje dualita. Jeho vĕčné, duchovní tĕlo je Kṛṣṇa a Kṛṣṇa je Bůh.

10.51.57

Verš

ciram iha vṛjinārtas tapyamāno ’nutāpair
avitṛṣa-ṣaḍ-amitro ’labdha-śāntiḥ kathañcit
śaraṇa-da samupetas tvat-padābjaṁ parātman
abhayam ṛtam aśokaṁ pāhi māpannam īśa

Synonyma

ciram — dlouho; iha — v tomto svĕtĕ; vṛjina — potížemi; ārtaḥ — sužovaný; tapyamānaḥ — spalovaný; anutāpaiḥ — lítostí; avitṛṣa — neuspokojených; ṣaṭ — šest; amitraḥ — jehož nepřátel (pĕt smyslů a mysl); alabdha — nedosahující; śāntiḥ — klid; kathañcit — nĕjak; śaraṇa — útočištĕ; da — ó dárce; samupetaḥ — který se uchýlil do; tvat — Tvých; pada-abjam — lotosových nohou; para-ātman — ó Nejvyšší Duše; abhayam — nebojácný; ṛtam — pravda; aśokam — prostý nářku; pāhi — prosím ochraň; mā — mĕ; āpannam — kterému hrozí nebezpečí; īśa — ó Pane.

Překlad

Dlouho mĕ sužují potíže v tomto svĕtĕ a spaluje mĕ nářek. Mých šest nepřátel není nikdy uspokojeno a nemohu nalézt klid. Proto mĕ, ó dárce útočištĕ, ó Nejvyšší Duše, prosím ochraň. Ó Pane, uprostřed nebezpečí jsem se díky štĕstí uchýlil ke Tvým lotosovým nohám, které jsou pravda a tak zbavují strachu a nářku.

10.51.58

Verš

śrī-bhagavān uvāca
sārvabhauma mahā-rāja
matis te vimalorjitā
varaiḥ pralobhitasyāpi
na kāmair vihatā yataḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; sārvabhauma — ó císaři; mahā-rāja — velký vládce; matiḥ — mysl; te — tvá; vimala — čistá; ūrjitā — mocná; varaiḥ — požehnáními; pralobhitasya — (tebe) který byl lákán; api — přestože; na — ne; kāmaiḥ — hmotnými touhami; vihatā — zkažená; yataḥ — jelikož.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó císaři, velký vládce, tvá mysl je čistá a mocná. Přestože jsem tĕ lákal požehnáními, tvá mysl nepodlehla hmotným touhám.

10.51.59

Verš

pralobhito varair yat tvam
apramādāya viddhi tat
na dhīr ekānta-bhaktānām
āśīrbhir bhidyate kvacit

Synonyma

pralobhitaḥ — lákaný; varaiḥ — požehnáními; yat — která skutečnost; tvam — ty; apramādāya — kvůli (ukázání tvé) nezmatenosti; viddhi — prosím vĕz; tat — to; na — ne; dhīḥ — inteligence; ekānta — výlučná; bhaktānām — oddaných; āśīrbhiḥ — požehnáními; bhidyate — je rozptýlena; kvacit — kdykoliv.

Překlad

Pochop, že jsem tĕ lákal požehnáními jen abych dokázal, že nebudeš oklamán. Inteligence Mých čistých oddaných není nikdy rozptýlena hmotnými požehnáními.

10.51.60

Verš

yuñjānānām abhaktānāṁ
prāṇāyāmādibhir manaḥ
akṣīṇa-vāsanaṁ rājan
dṛśyate punar utthitam

Synonyma

yuñjānānām — kteří se zabývají; abhaktānām — neoddaných; prāṇāyāma — prāṇāyāmou (yogovým ovládáním dechu); ādibhiḥ — a ostatními činnostmi; manaḥ — mysli; akṣīṇa — nezničené; vāsanam — poslední stopy jejich hmotné touhy; rājan — ó králi (Mucukundo); dṛśyate — je vidĕt; punaḥ — znovu; utthitam — probouzející se (do myšlenek na smyslový požitek).

Překlad

Mysli neoddaných, kteří se zabývají praktikami jako je prāṇāyama, nejsou plnĕ očištĕné od hmotných tužeb. Ty se tak v jejich myslích znovu probouzejí, ó králi.

10.51.61

Verš

vicarasva mahīṁ kāmaṁ
mayy āveśita-mānasaḥ
astv evaṁ nityadā tubhyaṁ
bhaktir mayy anapāyinī

Synonyma

vicarasva — pohybuj se; mahīm — po této Zemi; kāmam — podle své vůle; mayi — na Mĕ; āveśita — upřená; mānasaḥ — tvá mysl; astu — nechť je; evam — takto; nityadā — vždy; tubhyam — pro tebe; bhaktiḥ — oddanost; mayi — ke Mnĕ; anapāyinī — neselhávající.

Překlad

Pohybuj se po této Zemi podle své vůle s myslí upřenou na Mĕ. Nechť máš vždy takovou neselhávající oddanost ke Mnĕ.

10.51.62

Verš

kṣātra-dharma-sthito jantūn
nyavadhīr mṛgayādibhiḥ
samāhitas tat tapasā
jahy aghaṁ mad-upāśritaḥ

Synonyma

kṣātra — třídy vládců; dharma — v náboženských zásadách; sthitaḥ — spočívající; jantūn — živé bytosti; nyavadhīḥ — zabíjel jsi; mṛgayā — při lovu; ādibhiḥ — a dalších činnostech; samāhitaḥ — plnĕ soustředĕný; tat — tu; tapasā — askezí; jahi — mĕl bys odstranit; agham — hříšnou reakci; mat — u Mĕ; upāśritaḥ — přijímající útočištĕ.

Překlad

Jelikož jsi následoval zásady kṣatriyi, při lovu a dalších povinnostech jsi zabíjel živé bytosti. Takto nabyté hříchy musíš zničit pečlivou askezí, zatímco budeš odevzdán Mĕ.

10.51.63

Verš

janmany anantare rājan
sarva-bhūta-suhṛttamaḥ
bhūtvā dvija-varas tvaṁ vai
mām upaiṣyasi kevalam

Synonyma

janmani — ve zrození; anantare — ihned následujícím; rājan — ó králi; sarva — všech; bhūta — živých bytostí; suhṛt-tamaḥ — svrchovaným dobrodincem; bhūtvā — stávající se; dvija-varaḥ — vynikajícím brāhmaṇou; tvam — ty; vai — vskutku; mam — ke Mnĕ; upaiṣyasi — dospĕješ; kevalam — výlučnĕ.

Překlad

Ó králi, již ve svém následujícím životĕ se staneš vynikajícím brāhmaṇou, nejvĕtším dobrodincem všech tvorů, a jistĕ dospĕješ ke Mĕ samotnému.

Význam

Śrī Kṛṣṇa uvádí v Bhagavad-gītĕ (5.29): suhṛdaṁ sarva-bhūtānāṁ jñātvā māṁ śāntim ṛcchati – „Osoba dosáhne klidu tím, že Mĕ zná jako přejícího přítele všech živých bytostí.“ Pán Kṛṣṇa a Jeho čistí oddaní spolupracují na osvobozování pokleslých duší z oceánu klamu. To je skutečný význam hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Osvobození Mucukundy.“

KAPITOLA PADESÁTÁ DRUHÁ

Rukmiṇina zpráva pro Pána Kṛṣṇu

10.52.1

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ so ’nagrahīto ’nga
kṛṣṇenekṣvāku nandanaḥ
taṁ parikramya sannamya
niścakrāma guhā-mukhāt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ittham — takto; saḥ — on; anugrahītaḥ — jemuž se dostalo milosti; aṅga — můj milý (Parīkṣite Mahārāji); kṛṣṇena — od Pána Kṛṣṇy; ikṣvāku-nandanaḥ — Mucukunda, milovaný potomek Ikṣvākua; tam — Jeho; parikramya — když obřadnĕ obešel; sannamya — klanící se; niścakrāma — vyšel; guhā — jeskynĕ; mukhāt — z ústí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Můj milý králi, Mucukunda, který takto získal milost Pána Kṛṣṇy, Ho obřadnĕ obešel a poklonil se Mu. Potom tento milovaný potomek Ikṣvākua vyšel ústím jeskynĕ ven.

10.52.2

Verš

saṁvīkṣya kṣullakān martyān
paśūn vīrud-vanaspatīn
matvā kali-yugaṁ prāptaṁ
jagāma diśam uttarām

Synonyma

saṁvīkṣya — když si všiml; kṣullakān — malé; martyān — lidské bytosti; paśūn — zvířata; vīrut — rostliny; vanaspatīn — a stromy; matvā — uvažující; kali-yugam — vĕk Kali; prāptam — přišel; jagāma — odešel; diśam — smĕrem; uttarām — severním.

Překlad

Když Mucukunda vidĕl, že se všechny lidské bytosti, zvířata, stromy a rostliny nesmírnĕ zmenšily, a tak si uvĕdomil, že se přiblížil vĕk Kali, odešel smĕrem na sever.

Význam

V tomto verši je nĕkolik významných slov. Standardní sanskrtský slovník uvádí tyto anglické významy slova kṣullaka: „malý, nízký, mrzký, chudý, nuzný, zlý, zlomyslný, opuštĕný, tvrdý, bolestný, zoufalý.“ Toto jsou příznaky vĕku Kali a všechny tyto vlastnosti se zde týkají lidí, zvířat, rostlin a stromů v tomto vĕku. My, kteří jsme zamilováni sami do sebe a svého prostředí, si možná můžeme představit vyšší krásu a životní podmínky dostupné lidem v předchozích vĕcích.

Poslední řádek tohoto textu, jagāma diśam uttarām – „Odešel smĕrem na sever“ – lze pochopit takto. Cestou na sever v Indii se dojde k nejvyšším horám svĕta, pohoří Himálaji. Tam lze stále nalézt mnoho krásných vrcholů a údolí, kde stojí tiché poustevny vhodné pro askezi a meditaci. Ve védské kultuře „jít na sever“ tedy vyjadřuje vzdání se pohodlí bĕžné společnosti a odebrání se do Himálaje kvůli praktikování vážné askeze v zájmu duchovního pokroku.

10.52.3

Verš

tapaḥ-śraddhā-yuto dhīro
niḥsaṅgo mukta-saṁśayaḥ
samādhāya manaḥ kṛṣṇe
prāviśad gandhamādanam

Synonyma

tapaḥ — v askezi; śraddhā — víru; yutaḥ — mající; dhīraḥ — vážný; niḥsaṅgaḥ — odpoutaný od hmotné společnosti; mukta — zbavený; saṁśayaḥ — pochyb; samādhāya — zamĕřenou v tranzu; manaḥ — svou mysl; kṛṣṇe — na Pána Kṛṣṇu; prāviśat — vstoupil na; gandhamādanam — horu známou jako Gandhamādana.

Překlad

Rozvážný král, zbavený hmotné společnosti a pochyb, byl přesvĕdčen o hodnotĕ askeze. Pohroužil svou mysl do Pána Kṛṣṇy a přišel k hoře Gandhamādana.

Význam

Jméno Gandhamādana vyjadřuje místo příjemných vůní. Gandhamādana nepochybnĕ oplývala vůnĕmi divoce rostoucích kvĕtin, lesního medu a ostatními přírodními aromaty.

10.52.4

Verš

badary-āśramam āsādya
nara-nārāyaṇālayam
sarva-dvandva-sahaḥ śāntas
tapasārādhayad dharim

Synonyma

badarī-āśramam — poustevny Badarikāśram; āsādya — když došel do; nara-nārāyaṇa — dvojné inkarnace Nejvyššího Pána jako Nary a Nārāyaṇa; ālayam — sídlo; sarva — všechny; dvandva — duality; sahaḥ — snášející; śāntaḥ — klidný; tapasā — s přísnou askezí; ārādhayat — uctíval; harim — Pána Kṛṣṇu.

Překlad

Tam došel do Badarikāśramu, sídla Pána Nara-Nārāyaṇa, kde vytrvale snášel všechny duality a klidnĕ uctíval Nejvyššího Pána Hariho tvrdou askezí.

10.52.5

Verš

bhagavān punar āvrajya
purīṁ yavana-veṣṭitām
hatvā mleccha-balaṁ ninye
tadīyaṁ dvārakāṁ dhanam

Synonyma

bhagavān — Pán; punaḥ — znovu; āvrajya — vracející se; purīm — do svého mĕsta; yavana — Yavany; veṣṭitām — obklíčeného; hatvā — zabíjející; mleccha — barbarů; balam — vojsko; ninye — přivezl; tadīyam — jejich; dvārakām — do Dvāraky; dhanam — bohatství.

Překlad

Pán se vrátil do Mathury, stále obklíčené Yavany. Pak zničil vojsko barbarů a začal odvážet jejich cennosti do Dvāraky.

Význam

Z tohoto verše je jasné, že Pána Kṛṣṇu k horské jeskyni pronásledoval pouze Kālayavana. Když se Kṛṣṇa vrátil do obleženého mĕsta Mathury, zničil obrovské vojsko barbarů.

10.52.6

Verš

nīyamāne dhane gobhir
nṛbhiś cācyuta-coditaiḥ
ājagāma jarāsandhas
trayo-viṁśaty-anīka-paḥ

Synonyma

nīyamāne — zatímco bylo odváženo; dhane — bohatství; gobhiḥ — voly; nṛbhiḥ — muži; ca — a; acyuta — Pánem Kṛṣṇou; coditaiḥ — zamĕstnanými; ājugāma — přijel tam; jarāsandhaḥ — Jarāsandha; trayaḥ — tři; viṁśati — plus dvacet; anīka — vojsk; paḥ — velitel.

Překlad

Zatímco bylo bohatství odváženo voly a muži pod vedením Pána Kṛṣṇy, objevil se tam Jarāsandha v čele dvaceti tří vojsk.

10.52.7

Verš

vilokya vega-rabhasaṁ
ripu-sainyasya mādhavau
manuṣya-ceṣṭām āpannau
rājan dudruvatur drutam

Synonyma

vilokya — když uvidĕli; vega — vln; rabhasam — prudkost; ripu — nepřítele; sainyasya — vojsk; mādhavau — oba Mādhavové (Kṛṣṇa a Balarāma); manuṣya — podobné lidem; ceṣṭām — chování; āpannau — přijímající; rājan — ó králi (Parīkṣite); dudruvatuḥ — utekli; drutam — rychle.

Překlad

Ó králi, když oba Mādhavové uvidĕli prudké vlny nepřátelského vojska, napodobili lidské chování a rychle utekli.

10.52.8

Verš

vihāya vittaṁ pracuram
abhītau bhīru-bhīta-vat
padbhyāṁ palāśābhyāṁ
celatur bahu-yojanam

Synonyma

vihāya — opouštĕjící; vittam — bohatství; pracuram — hojné; abhītau — ve skutečnosti nebojácní; bhīru — jako zbabĕlci; bhīta-vat — zdánlivĕ vylekaní; padbhyām — na svých nohách; padma — lotosů; palāśābhyām — jako okvĕtní lístky; celatuḥ — vzdálili se; bahu-yojanam — mnoho yojan (jedna yojana nĕco přes dvanáct kilometrů).

Překlad

Opustili hojné bohatství, nebojácní ale předstírající strach, vzdálili se mnoho yojan na svých lotosu podobných nohách.

10.52.9

Verš

palāyamānau tau dṛṣṭvā
māgadhaḥ prahasan balī
anvadhāvad rathānīkair
īśayor apramāṇa-vit

Synonyma

palāyamānau — kteří prchali; tau — ty dva; dṛṣṭvā — když vidĕl; māgadhaḥ — Jarāsandha; prahasan — hlasitĕ se smĕjící; balī — mocný; anvadhāvat — hnal se za Nimi; ratha — s vozataji; anīkaiḥ — a vojáky; īśayoḥ — Pánů; apramāṇa-vit — neznalý zámĕru.

Překlad

Když Je mocný Jarāsandha vidĕl prchat, hlasitĕ se zasmál a potom Je pronásledoval s vozataji a pĕšáky. Nechápal vznešené postavení obou Pánů.

10.52.10

Verš

pradrutya dūraṁ saṁśrāntau
tuṅgam āruhatāṁ girim
pravarṣaṇākhyaṁ bhagavān
nityadā yatra varṣati

Synonyma

pradrutya — poté, co ubĕhli plnou rychlostí; dūram — dlouhou vzdálenost; saṁśrāntau — vyčerpaní; tuṅgam — převysokou; āruhatām — vyšplhali na; girim — horu; pravarṣaṇa-ākhyam — známou jako Pravarṣaṇa; bhagavān — Pán Indra; nityadā — vždy; yatra — kde; varṣati — prší.

Překlad

Oba Pánové, zdánlivĕ vyčerpaní bĕhem na dlouhou vzdálenost, vylezli na vysokou horu jménem Pravarṣaṇa, kterou Pán Indra zalévá neustálým deštĕm.

10.52.11

Verš

girau nilīnāv ājñāya
nādhigamya padaṁ nṛpa
dadāha girim edhobhiḥ
samantād agnim utsṛjan

Synonyma

girau — na hoře; nilīnau — skrývající se; ājñāya — vĕdom si; na adhigamya — nenacházející; padam — Jejich místo; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); dadāha — zapálil; girim — horu; edhobhiḥ — palivovým dřívím; samantāt — na všech stranách; agnim — oheň; utsṛjan — vznikající.

Překlad

Ačkoliv Jarāsandha vĕdĕl, že se skrývají na hoře, nedokázal po najít jedinou Jejich stopu. Proto, ó králi, rozmístil na všech stranách palivové dříví a horu zapálil.

Význam

Očividnĕ pozorujeme jednu z transcendentálních zábav Nejvyššího Pána. Ačkoliv Bhāgavatam uvádí, že oba Pánové, Kṛṣṇa a Balarāma, byli „vyčerpáni“, i ve své takzvané vyčerpanosti dokázali rychle vylézt na vysokou horu a krátce poté z ní seskočit na zem. Bylo by nemoudré a nelogické nebrat na vĕdomí celou situaci, kterou nám tu mudrci předkládají, a místo toho se snažit rozebírat izolované popisy. Je zřejmé, že pozorujeme Nejvyšší Osobnost Božství uprostřed svých duchovních zábav; nepozorujeme obyčejnou lidskou bytost. Když se odehrála tato zábava, Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma byli stále celkem mladí muži, a z tĕchto popisů lze snadno vidĕt, jak se museli bavit, když dychtivĕ prchali před ponĕkud smĕšným králem Jarāsandhou, vybĕhli na horu, seskočili a naprosto zmátli neustále neúspĕšného démona, který tak či onak nikdy neztratil sebedůvĕru. Když se na Pánovy zábavy hledí bez závisti či nesnášenlivosti, jsou nesmírnĕ zábavné.

10.52.12

Verš

tata utpatya tarasā
dahyamāna-taṭād ubhau
daśaika-yojanāt tuṅgān
nipetatur adho bhuvi

Synonyma

tataḥ — z té (hory); utpatya — seskakující; tarasā — spĕšnĕ; dahyamāna — která hořela; taṭāt — jejíž úbočí; ubhau — oba; daśa-eka — jedenáct; yojanāt — yojan; tuṅgāt — vysoká; nipetatuḥ — dopadli; adhaḥ — dolů; bhuvi — na zem.

Překlad

Oba potom náhle seskočili z hořící hory vysoké jedenáct yojan a dopadli na zem.

Význam

Jedenáct yojan je přibližnĕ stočtyřicetpĕt kilometrů.

10.52.13

Verš

alakṣyamāṇau ripuṇā
sānugena yadūttamau
sva-puraṁ punar āyātau
samudra-parikhāṁ nṛpa

Synonyma

alakṣyamāṇau — nevidĕni; ripuṇā — svým nepřítelem; sa — spolu; anugena — s jeho následovníky; yadu — Yaduovců; uttamau — dva vynikající; sva-puram — do svého mĕsta (Dvāraky); punaḥ — znovu; āyātau — odešli; samudra — oceán; parikhām — mající jako svůj ochranný příkop; nṛpa — ó králi.

Překlad

Nevidĕni svým protivníkem či jeho následovníky, ó králi, se ti dva nejvznešenĕjší Yaduovci vrátili do svého mĕsta Dvāraky, která mĕla jako ochranný příkop oceán .

10.52.14

Verš

so ’pi dagdhāv iti mṛṣā
manvāno bala-keśavau
balam ākṛṣya su-mahan
magadhān māgadho yayau

Synonyma

saḥ — on; api — dále; dagdhau — oba uhořeli; iti — takto; mṛṣā — falešnĕ; manvānaḥ — domnívající se; bala-keśavau — Balarāma a Kṛṣṇa; balam — své vojsko; ākṛṣya — stahující zpĕt; su-mahat — obrovské; magadhān — do království Magadhů; māgadhaḥ — král Magadhů; yayau — odešel.

Překlad

Jarāsandha se navíc mylnĕ domníval, že Balarāma a Keśava uhořeli. Stáhl tedy své obrovské vojsko a vrátil se do království Magadha.

10.52.15

Verš

ānartādhipatiḥ śrīmān
raivato raivatīṁ sutām
brahmaṇā coditaḥ prādād
balāyeti puroditam

Synonyma

ānarta — provincie Ānarta; adhipatiḥ — vládce; śrīmān — majestátní; raivataḥ — Raivata; raivatīm — jménem Raivatī; sutām — svou dceru; brahmaṇā — od Pána Brahmy; coditaḥ — dostal pokyn; prādāt — dal; balāya — Balarāmovi; iti — takto; purā — dříve; uditam — zmínĕno.

Překlad

Raivata, majestátní vládce Ānarty, provdal svou dceru Raivatī za Pána Balarāmu, jak mu přikázal Pán Brahmā. O tom již byla řeč.

Význam

Nyní bude probíráno téma sňatku Pána Kṛṣṇy s Rukmiṇī. Jako úvod je krátce zmínĕna svatba Jeho bratra Baladevy. Na tento sňatek bylo poukázáno v devátém zpĕvu Bhāgavatam, třetí kapitole, textech 33-36.

10.52.16-17

Verš

bhagavān api govinda
upayeme kurūdvaha
vaidarbhīṁ bhīṣmaka-sutāṁ
śriyo mātrāṁ svayaṁvare

pramathya tarasā rājñaḥ
śālvādīṁś caidya-pakṣa-gān
paśyatāṁ sarva-lokānāṁ
tārkṣya-putraḥ sudhām iva

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; api — vskutku; govindaḥ — Kṛṣṇa; upayeme — oženil se s; kuru-udvaha — ó hrdino mezi Kuruovci (Parīkṣite); vaidarbhīm — Rukmiṇī; bhīṣmaka-sutām — dcerou krále Bhīṣmaky; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; mātrām — úplnou částí; svayam-vare — její vlastní volbou; pramathya — porážející; tarasā — silou; rājñaḥ — krále; śālva-ādīn — Śālvu a ostatní; caidya — Śiśupāly; pakṣa-gān — podporovatele; paśyatām — zatímco přihlíželi; sarva — všichni; lokānām — lidé; tārkṣya-putraḥ — syn Tārkṣyi (Garuḍa); sudhām — nektar z nebes; iva — jako.

Překlad

Ó hrdino mezi Kuruovci, samotný Nejvyšší Pán Govinda se oženil s Bhīṣmakovou dcerou Vaidarbhī, který byla přímou expanzí bohynĕ štĕstí. Pán to učinil podle její touhy a přitom porazil Śālvu a ostatní krále, kteří se přidali k Śiśupālovi. Zatímco všichni přihlíželi, Śrī Kṛṣṇa unesl Rukmiṇī přesnĕ jako Garuḍa smĕle ukradl nektar polobohům.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī uvádí následující hluboké komentáře na tyto dva verše: slova śriyo mātrām vyjadřují, že krásná Rukmiṇī je přímá expanze vĕčné bohynĕ štĕstí. Proto je hodná toho být nevĕstou Osobnosti Božství. Brahma-saṁhitā (5.56) uvádí: śriyaḥ kāntā kāntaḥ parama-puruṣaḥ – „V duchovním svĕtĕ jsou všechny milenky bohynĕmi štĕstí a milenec je Nejvyšší Osobnost.“ Tak Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že Śrīmatī Rukmiṇī-devī je úplná část Śrīmatī Rādhārāṇī. Kārttika-māhātmya, část Padma Purāṇy, uvádí: kaiśore gopa-kanyās tā yauvane rāja-kanyakāḥ – „V dĕtství si Śrī Kṛṣṇa užíval s dcerami pastevců a v mládí s dcerami králů.“ Podobnĕ ve Skanda Purāṇĕ nacházíme tento výrok: rukmiṇī dvāravatyāṁ tu rādhā vṛndāvane vane. „Rukmiṇī je ve Dvārace tím, čím je Rādhā v lese Vṛndāvanu.“

Výraz svayaṁ-vare zde znamená „svou vlastní volbou“. Ačkoliv toto slovo často označuje formální védský obřad, při nĕmž si dívka šlechtického původu může vybrat vlastního manžela, zde označuje neformální a vskutku nebývalé události kolem Kṛṣṇovy svatby s Rukmiṇī. Ve skutečnosti si Śrī Kṛṣṇa a Śrīmatī Rukmiṇī vybrali jeden druhého díky své vĕčné transcendentální lásce.

10.52.18

Verš

śrī-rājovāca
bhagavān bhīṣmaka-sutāṁ
rukmiṇīṁ rucirānanām
rākṣasena vidhānena
upayema iti śrutam

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit Mahārāja) pravil; bhagavān — Nejvyšší Pán; bhīṣmaka-sutām — dceru Bhīṣmaky; rukmiṇīm — Śrīmatī Rukmiṇī-devī; rucira — okouzlující; ānanām — jejíž tvář; rākṣasena — zvaným rākṣasa; vidhānena — způsobem (jmenovitĕ únosem); upayeme — oženil se; iti — takto; śrutam — slyšel jsem.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Nejvyšší Pán se oženil s Rukmiṇī, krásnou dcerou Bhīṣmaky způsobem zvaným rākṣasa – nebo jsem to tak slyšel.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje tento výrok smṛti: rākṣaso yuddha-haraṇāt. „Ke sňatku rākṣasa dochází, když je nevĕsta násilím unesena konkurenčním nápadníkům.“ Také samotný Śukadeva Gosvāmī již řekl: rājñaḥ pramathya – Kṛṣṇa musel porazit ostatní krále, aby získal Rukmiṇī.

10.52.19

Verš

bhagavan śrotum icchāmi
kṛṣṇasyāmita-tejasaḥ
yathā māgadha-śālvādīn
jitvā kanyām upāharat

Synonyma

bhagavan — ó pane (Śukadevo Gosvāmī); śrotum — slyšet; icchāmi — přeji si; kṛṣṇasya — o Kṛṣṇovi; amita — nezmĕrná; tejasaḥ — jehož moc; yathā — jak; māgadha-śālva-ādīn — krále jako Jarāsandha a Śālva; jitvā — porážející; kanyām — nevĕstu; upāharat — unesl.

Překlad

Můj pane, přeji si slyšet, jak nezmĕrnĕ mocný Pán Kṛṣṇa unesl svou nevĕstu a přitom porazil krále jako Māgadha a Sālva.

Význam

Nemĕli bychom si myslet, že se Śrī Kṛṣṇa ve skutečnosti Jarāsandhy bál. Již v příští kapitole uvidíme, že Śrī Kṛṣṇa Jarāsandhu a jeho vojáky snadno porazí. Proto bychom nemĕli nikdy pochybovat o svrchované moci Pána Kṛṣṇy.

10.52.20

Verš

brahman kṛṣṇa-kathāḥ puṇyā
mādhvīr loka-malāpahāḥ
ko nu tṛpyeta śṛṇvānaḥ
śruta-jño nitya-nūtanāḥ

Synonyma

brahman — ó brāhmaṇo; kṛṣṇa-kathāḥ — námĕty o Kṛṣṇovi; puṇyāḥ — zbožné; mādhvīḥ — sladké; loka — svĕta; mala — nečistotu; apahāḥ — které odstraňují; kaḥ — kdo; nu — vůbec; tṛpyeta — byl by nasycen; śṛṇvānaḥ — naslouchající; śruta — co je vyslechnuto; jñaḥ — kdo dokáže pochopit; nitya — vždy; nūtanāḥ — nové.

Překlad

Který zkušený posluchač, ó brāhmaṇo, by mohl být kdy nasycen naslouchání zbožným, okouzlujícím a vždy čerstvým námĕtům o Pánu Kṛṣṇovi, které odstraňují nečistotu svĕta?

10.52.21

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
rājāsīd bhīṣmako nāma
vidarbhādhipatir mahān
tasya pancābhavan putrāḥ
kanyaikā ca varānanā

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ — Śrī Bādarāyaṇi (Śukadeva, syn Badarāyaṇy Veda-vyāsy); uvāca — pravil; rājā — král; āsīt — byl; bhīṣmakaḥ nāma — jménem Bhīṣmaka; vidarbha-adhipatiḥ — vládce království Vidarbha; mahān — velký; tasya — jeho; pañca — pĕt; abhavan — bylo; putrāḥ — synů; kanyā — dcera; ekā — jedna; ca — a; vara — výjimečnĕ krásná; ānanā — jejíž tvář.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Král jménem Bhīṣmaka, mocný vládce Vidarbhy, mĕl pĕt synů a jednu dceru s půvabnou tváří.

10.52.22

Verš

rukmy agrajo rukmaratho
rukmabāhur anantaraḥ
rukmakeśo rukmamālī
rukmiṇy eṣā svasā satī

Synonyma

rukmī — Rukmī; agra-jaḥ — prvorozený; rukma-rathaḥ rukmabāhuḥ — Rukmaratha a Rukmabāhu; anantaraḥ — po nĕm následující; rukma-keśaḥ rukma-mālī — Rukmakeśa a Rukmamālī; rukmiṇī — Rukmiṇī; eṣā — ona; svasā — sestra; satī — svaté povahy.

Překlad

Rukmī byl prvorozený syn, následovaný Rukmarathou, Rukmabāhuem, Rukmakeśou a Rukmamālīm. Jejich sestra byla vznešená Rukmiṇī.

10.52.23

Verš

sopaśrutya mukundasya
rūpa-vīrya-guṇa-śriyaḥ
gṛhāgatair gīyamānās
taṁ mene sadṛśaṁ patim

Synonyma

sā — ona; upaśrutya — když slyšela; mukundasya — Kṛṣṇovĕ; rūpa — o sličnosti; vīrya — moci; guṇa — povaze; śriyaḥ — a majestátu; gṛha — do jejího rodinného sídla; āgataiḥ — tĕmi, kdo přišli; gīyamānāḥ — opĕvované; tam — Jeho; mene — považovala; sadṛśam — vhodného; patim — za manžela.

Překlad

Když Rukmiṇī slyšela o Mukundovĕ sličnosti, moci, transcendentální povaze a majestátu od návštĕvníků paláce, kteří na Nĕho pĕli chválu, rozhodla se, že pro ni bude dokonalý manžel.

Význam

Slovo sadṛśam vyjadřuje, že Rukmiṇī a Śrī Kṛṣṇa mĕli podobné vlastnosti a tak byli k sobĕ přirozenĕ přitahováni. Král Bhīṣmaka byl zbožný muž, a proto muselo jeho palác navštĕvovat mnoho duchovnĕ pokročilých osob. Tyto svaté osoby nepochybnĕ otevřenĕ hovořily o slávĕ Śrī Kṛṣṇy.

10.52.24

Verš

tāṁ buddhi-lakṣaṇaudārya-
rūpa-śīla-guṇāśrayām
kṛṣṇaś ca sadṛśīṁ bhāryāṁ
samudvoḍhuṁ mano dadhe

Synonyma

tām — její; buddhi — inteligence; lakṣaṇa — příznivých tĕlesných znaků; audārya — velkomyslnosti; rūpa — krásy; śīla — správného chování; guṇa — a ostatních osobních vlastností; āśrayām — útočištĕ; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; ca — a; sadṛśīm — vhodná; bhāryām — manželka; samudvoḍhum — oženit se; manaḥ — svou mysl; dadhe — rozhodl se.

Překlad

Pán Kṛṣṇa vĕdĕl, že Rukmiṇī vlastní inteligenci, příznivé tĕlesné znaky, krásu, správné chování a všechny ostatní dobré vlastnosti. Dospĕl k závĕru, že by pro Nĕho byla ideální manželkou a rozhodl se s ní oženit.

Význam

Tak jako byl Pán Kṛṣṇa popsán jako sadṛśaṁ patim, ideální manžel pro Rukmiṇī, protože se jí přesnĕ podobá, Rukmiṇī je popsána jako sadṛśīṁ bhāryām, ideální manželka pro Śrī Kṛṣṇu, neboť je přesnĕ jako On. To je přirozené, jelikož Śrīmatī Rukmiṇī je vnitřní energie Pána Kṛṣṇy.

10.52.25

Verš

bandhūnām icchatāṁ dātuṁ
kṛṣṇāya bhaginīṁ nṛpa
tato nivārya kṛṣṇa-dviḍ
rukmī caidyam amanyata

Synonyma

bandhūnām — členové její rodiny; icchatām — právĕ když si přáli; dātum — dát; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; bhaginīm — jejich sestru; nṛpa — ó králi; tataḥ — v tom; nivārya — jim bránící; kṛṣṇa-dviṭ — nenávidĕjící Kṛṣṇu; rukmī — Rukmī; caidyam — Caidyovi (Śiśupālovi); amanyata — uvažující o.

Překlad

Protože Rukmī nenávidĕl Pána, ó králi, zakázal členům své rodiny dát jeho sestru Kṛṣṇovi, ačkoliv si to přáli. Místo toho se rozhodl dát Rukmiṇī Śiśupālovi.

Význam

Rukmī zneužil svého postavení staršího bratra a jednal s nečistými pohnutkami. Za své rozhodnutí bude pouze trpĕt.

10.52.26

Verš

tad avetyāsitāpāṅgī
vaidarbhī durmanā bhṛśam
vicintyāptaṁ dvijaṁ kañcit
kṛṣṇāya prāhiṇod drutam

Synonyma

tat — to; avetya — vĕdoucí; asita — tmavé; apāṅgī — koutky jejíchž očí; vaidarbhī — princezna z Vidarbhy; durmanā — nešťastná; bhṛśam — nesmírnĕ; vicintya — rozvažující; āptam — spolehlivého; dvijam — brāhmaṇu; kañcit — jistého; kṛṣṇāya — ke Kṛṣṇovi; prāhiṇot — poslala; drutam — spĕšnĕ.

Překlad

Tmavooká Vaidarbhī o tomto plánu vĕdĕla a nesmírnĕ ji vyvádĕl z klidu. Posoudila situaci a rychle poslala důvĕryhodného brāhmaṇu ke Kṛṣṇovi.

10.52.27

Verš

dvārakāṁ sa samabhyetya
pratīhāraiḥ praveśitaḥ
apaśyad ādyaṁ puruṣam
āsīnaṁ kāñcanāsane

Synonyma

dvārakām — do Dvāraky; saḥ — on (brāhmaṇa); samabhyetya — přicházející; pratīhāraiḥ — vrátnými; praveśitaḥ — uveden dovnitř; apaśyat — vidĕl; ādyam — původní; puruṣam — Nejvyšší Osobu; āsīnam — sedící; kāñcana — zlatém; āsane — na trůnu.

Překlad

Když brāhmaṇa dorazil do Dvāraky, byl vrátnými uveden dovnitř a spatřil původní Osobnost Božství sedící na zlatém trůnu.

10.52.28

Verš

dṛṣṭvā brahmaṇya-devas tam
avaruhya nijāsanāt
upaveśyārhayāṁ cakre
yathātmānaṁ divaukasaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕl; brahmaṇya — který je pozorný k brāhmaṇům; devaḥ — Pán; tam — jeho; avaruhya — sestupující; nija — svého; āsanāt — z trůnu; upaveśya — usazující ho; arhayām cakre — provedl uctívání; yathā — jako; ātmānam — Jemu; diva-okasaḥ — obyvatelé nebes.

Překlad

Když Śrī Kṛṣṇa, Pán brāhmaṇů, spatřil tohoto brāhmaṇu, sestoupil ze svého trůnu a usadil ho. Potom ho Pán uctil tak, jak je On sám uctíván polobohy.

10.52.29

Verš

taṁ bhuktavantaṁ viśrāntam
upagamya satāṁ gatiḥ
pāṇinābhimṛśan pādāv
avyagras tam apṛcchata

Synonyma

tam — on; bhuktavantam — poté, co pojedl; viśrāntam — odpočinul si; upagamya — přicházející; satām — svatých oddaných; gatiḥ — cíl; pāṇinā — rukama; abhimṛśan — masírující; pādau — jeho nohy; avyagraḥ — beze stop neklidu; tam — ho; apṛcchata — dotazoval se.

Překlad

Poté, co brāhmaṇa pojedl a odpočinul si, Śrī Kṛṣṇa, cíl svatých oddaných, přišel a zatímco vlastníma rukama masíroval brāhmaṇovy nohy, trpĕlivĕ se ho takto dotazoval.

10.52.30

Verš

kaccid dvija-vara-śreṣṭha
dharmas te vṛddha-sammataḥ
vartate nāti-kṛcchreṇa
santuṣṭa-manasaḥ sadā

Synonyma

kaccit — zda; dvija — z brāhmaṇů; vara — prvotřídní; śreṣṭha — ó nejlepší; dharmaḥ — náboženské zásady; te — tvé; vṛddha — staršími autoritami; sammataḥ — schválené; vartate — probíhají; na — ne; ati — příliš; kṛcchreṇa — s obtížemi; santuṣṭa — plnĕ spokojená; manasaḥ — jehož mysl; sadā — vždy.

Překlad

(Nejvyšší Pán pravil:) Ó nejlepší ze vznešených brāhmaṇů, probíhají tvé náboženské činnosti schválené staršími autoritami bez velkých obtíží? Je tvá mysl vždy plnĕ spokojená?

Význam

Slovo dharma jsme zde přeložili jako „náboženské činnosti“, ačkoliv to plnĕ nevyjadřuje sanskrtský smysl slova. Kṛṣṇa se nezjevil ve svĕtské společnosti. Lidé ve védských dobách si stĕží dokázali představit společnost nechápající nutnost poslouchat zákon Boha. Slovo dharma pro nĕ tedy znamenalo obecný smysl pro povinnost, vyšší zásady, předepsanou povinnost a tak dále. Že tyto povinnosti mají náboženský kontext bylo chápáno automaticky. Náboženství v onĕch dnech však nebyl konkrétní aspekt či úsek života, ale spíše svĕtlo, které je vodítkem všech činností. Bezbožný život byl považován za démonský a ve všem byla vnímána Boží ruka.

10.52.31

Verš

santuṣṭo yarhi varteta
brāhmaṇo yena kenacit
ahīyamānaḥ svad dharmāt
sa hy asyākhila-kāma-dhuk

Synonyma

santuṣṭaḥ — spokojený; yarhi — když; varteta — pokračuje; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; yena kenacit — s čímkoliv; ahīyamānaḥ — neselhávající; svāt — ve své; dharmāt — náboženské povinnosti; saḥ — tyto náboženské zásady; hi — vskutku; asya — pro nĕho; akhila — všeho; kāma-dhuk — mystická kráva dojená pro splnĕní jakékoliv touhy.

Překlad

Když je brāhmaṇa spokojen se vším, co se k nĕmu dostane, a neodchýlí se ze svých náboženských povinností, právĕ ty náboženské zásady se stanou jeho krávou plnící přání, jež plní všechny jeho touhy.

10.52.32

Verš

asantuṣṭo ’sakṛl lokān
āpnoty api sureśvaraḥ
akiñcano ’pi santuṣṭaḥ
śete sarvāṅga-vijvaraḥ

Synonyma

asantuṣṭaḥ — nespokojený; asakṛt — opakovanĕ; lokān — různých planet; āpnoti — dosahuje; api — přestože; sura — polobohů; īśvaraḥ — vládce; akiñcanaḥ — nic nevlastnící; api — dokonce; santuṣṭaḥ — spokojený; śete — odpočívá; sarva — všechny; aṅga — jeho končetiny; vijvaraḥ — zbavené úzkosti.

Překlad

Nespokojený brāhmaṇa se neklidnĕ toulá z jedné planety na druhou, i když se stane králem nebes. Spokojený brāhmaṇa však klidnĕ odpočívá, třebaže nemusí nic vlastnit, a všechny jeho končetiny jsou prosté úzkosti.

Význam

Ti, kdo jsou nespokojení, cítí v celém tĕle úzkost, a podléhají mnoha nemocem. Spokojený brāhmaṇa, i když nemusí nic vlastnit, je však klidný a v jeho tĕle či mysli úzkost není.

10.52.33

Verš

viprān sva-lābha-santuṣṭān
sādhūn bhūta-suhṛttamān
nirahaṅkāriṇaḥ śāntān
namasye śirasāsakṛt

Synonyma

viprān — učeným brāhmaṇům; sva — jejich vlastním; lābha — se ziskem; santuṣṭān — spokojeným; sādhūn — svatým; bhūta — všech živých bytostí; suhṛt-tamān — nejlepším dobrodincům; nirahaṅkāriṇaḥ — prostým falešného ega; śāntān — klidným; namasye — klaním se; śirasā — hlavou; asakṛt — znovu a znovu.

Překlad

Opakovanĕ se uctivĕ klaním tĕm brāhmaṇům, kteří jsou spokojeni se svým údĕlem. Jsou svatí, prostí pýchy, klidní a nejlepší dobrodinci všech živých bytostí.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že sva-lābha také znamená „dosahující vlastního já“, nebo jinými slovy, seberealizaci. Pokročilý brāhmaṇa je tedy vždy spokojen se svým duchovním chápáním a nikdy se nespoléhá na hmotné formality či možnosti.

10.52.34

Verš

kaccid vaḥ kuśalaṁ brahman
rājato yasya hi prajāḥ
sukhaṁ vasanti viṣaye
pālyamānāḥ sa me priyaḥ

Synonyma

kaccit — zda; vaḥ — tvé; kuśalam — blaho; brahman — ó brāhmaṇo; rājataḥ — od krále; yasya — jehož; hi — vskutku; prajāḥ — poddaní; sukham — šťastnĕ; vasanti — sídlí; viṣaye — ve státĕ; pālyamānāḥ — chránĕní; saḥ — on; me — Mi; priyaḥ — drahý.

Překlad

Ó brāhmaṇo, stará se tvůj král o tvé blaho? Vskutku, ten král, v jehož zemi jsou občané šťastní a chránĕní, je Mi velmi drahý.

10.52.35

Verš

yatas tvam āgato durgaṁ
nistīryeha yad-icchayā
sarvaṁ no brūhy aguhyaṁ cet
kiṁ kāryaṁ karavāma te

Synonyma

yataḥ — ze kterého místa; tvam — ty; āgataḥ — přišel jsi; durgam — nepřekonatelné moře; nistīrya — překračující; iha — sem; yat — s jakou; icchayā — touhou; sarvam — všechno; naḥ — Nám; brūhi — prosím řekni; aguhyam — nikoliv tajné; cet — pokud; kim — jakou; kāryam — činnost; karavāma — můžeme vykonat; te — pro tebe.

Překlad

Odkud jsi přišel, po překročení nepřekonatelného moře, a za jakým účelem? Vysvĕtli Nám to vše, pokud to není tajné, a řekni Nám, co pro tebe můžeme udĕlat.

10.52.36

Verš

evaṁ sampṛṣṭa-sampraśno
brāhmaṇaḥ parameṣṭhinā
līlā-gṛhīta-dehena
tasmai sarvam avarṇayat

Synonyma

evam — takto; sampṛṣṭa — dotázán; sampraśnaḥ — otázky; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; parameṣṭhinā — Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; līla — jako svoji zábavu; gṛhīta — který přijímá; dehena — svá tĕla; tasmai — Jemu; sarvam — všechno; avarṇayat — vyprávĕl.

Překlad

Brāhmaṇa, takto dotázán Nejvyšším Pánem, Osobností Božství, který se vtĕluje, aby se vĕnoval svým zábavám, Mu všechno vyprávĕl.

Význam

Slovo gṛhīta lze přeložit jako „pochopený nebo chycený“, a tak může také znamenat „nĕco vnímat či chápat“, přesnĕ jako v angličtinĕ. Proto je transcendentální tĕlo Pána Kṛṣṇy vnímáno, chápáno, či jinými slovy, pochopeno oddanými, když Pán přichází projevit své transcendentální zábavy. Tyto zábavy nejsou náladové, ale jsou částí složitého programu uzpůsobeného a vykonaného samotným Pánem kvůli probuzení podmínĕných duší k jejich přirozené lásce a oddanosti Jemu a jejich přivedení zpátky k Bohu.

10.52.37

Verš

śrī-rukmiṇy uvāca
śrutvā guṇān bhuvana-sundara śṛṇvatāṁ te
nirviśya karṇa-vivarair harato ’ṅga-tāpam
rūpaṁ dṛśāṁ dṛśimatām akhilārtha-lābhaṁ
tvayy acyutāviśati cittam apatrapaṁ me

Synonyma

śrī-rukmiṇī uvāca — Śrī Rukmiṇī pravila; śrutvā — naslouchaje; guṇān — vlastnosti; bhuvana — všech svĕtů; sundara — ó kráso; śṛṇvatām — pro ty, kdo naslouchají; te — Tvých; nirviśya — když vstoupily; karṇa — ušními; vivaraiḥ — dírkami; harataḥ — odstraňující; aṅga — jejich tĕl; tāpam — bolest; rūpam — krása; dṛśām — zraku; dṛśi-matām — tĕch, kdo mají oči; akhila — naprostého; artha — splnĕní tužeb; lābham — získání; tvayi — do Tebe; acyuta — ó neklesající Kṛṣṇo; āviśati — vstupuje; cittam — mysl; apatrapam — nestoudná; me — má.

Překlad

Śrī Rukmiṇī pravila (ve svém dopise čteném brāhmaṇou): Ó kráso svĕtů, když jsem slyšela o Tvých vlastnostech, které vstupují do uší posluchačů a odstraňují jejich tĕlesnou úzkost, a když jsem také slyšela o Tvé kráse, jež plní všechny vizuální touhy přihlížejících, upřela jsem na Tebe svou nestoudnou mysl, ó Kṛṣṇo.

Význam

Rukmiṇī byla dcera krále, odvážná a smĕlá, a navíc by radĕji zemřela než ztratila Kṛṣṇu. Když to vše zvážila, napsala přímočarý, jednoznačný dopis, v nĕmž Kṛṣṇu prosila, aby přijel a odvezl ji.

10.52.38

Verš

kā tvā mukunda mahatī kula-śīla-rūpa-
vidyā-vayo-draviṇa-dhāmabhir ātma-tulyam
dhīrā patiṁ kulavatī na vṛṇīta kanyā
kāle nṛ-siṁha nara-loka-mano-’bhirāmam

Synonyma

kā — která; tvā — Tebe; mukunda — ó Kṛṣṇo; mahatī — ušlechtilá; kula — z hlediska původu; śīla — povahy; rūpa — krásy; vidyā — poznání; vayaḥ — mládí; draviṇa — bohatství; dhāmabhiḥ — a vlivu; ātma — pouze sobĕ; tulyam — rovný; dhīrā — rozvážná; patim — jako svého manžela; kula-vatī — z dobré rodiny; na vṛṇīta — by si nevybrala; kanyā — mladá žena zralá pro manželství; kāle — tehdy; nṛ — mezi muži; siṁha — ó lve; nara-loka — lidstva; manaḥ — mysli; abhirāmam — který tĕšíš.

Překlad

Ó Mukundo, původem, povahou, krásou, poznáním, mládím, bohatstvím a vlivem se Ti nikdo nevyrovná kromĕ sebe samotného. Ó lve mezi muži, tĕšíš mysli celého lidstva. Která ušlechtilá, rozvážná a pro manželství zralá dívka z dobré rodiny by si Tĕ nevybrala za manžela, když k tomu nadešel vhodný čas?

10.52.39

Verš

tan me bhavān khalu vṛtaḥ patir aṅga jāyām
ātmārpitaś ca bhavato ’tra vibho vidhehi
mā vīra-bhāgam abhimarśatu caidya ārād
gomāyu-van mṛga-pater balim ambujākṣa

Synonyma

tat — proto; me — mnou; bhavān — Ty, vznešený; khalu — vskutku; vṛtaḥ — vybrán; patiḥ — za manžela; aṅga — drahý Pane; jāyām — jako manželka; ātmā — já sama; arpitaḥ — nabídnuta; ca — a; bhavataḥ — Tobĕ; atra — zde; vibho — ó všemocný; vidhehi — prosím přijmi; mā — nikdy; vīra — hrdiny; bhāgam — podílu; abhimarśatu — mĕl by se dotknout; caidyaḥ — Śiśupāla, syn krále z Cedi; ārāt — rychle; gomāyu-vat — jako šakal; mṛga-pateḥ — patřící králi zvířat, lvu; balim — obĕtního daru; ambuja-akṣa — ó Pane s lotosovýma očima.

Překlad

Proto, můj drahý Pane, jsem si Tĕ vybrala za manžela, a odevzdávám se Ti. Prosím rychle přijeď, ó všemocný, a vem si mĕ za manželku. Můj drahý Pane s lotosovýma očima, nechť se Śiśupāla nikdy nedotkne hrdinova podílu jako šakal, který krade majetek lva.

10.52.40

Verš

pūrteṣṭa-datta-niyama-vrata-deva-vipra
gurv-arcanādibhir alaṁ bhagavān pareśaḥ
ārādhito yadi gadāgraja etya pāṇiṁ
gṛhṇātu me na damaghoṣa-sutādayo ’nye

Synonyma

pūrta — zbožnými činy (jako je rozdávání jídla brāhmaṇům, hloubení studní, a tak dále); iṣṭa — konáním obĕtí; datta — dobročinností; niyama — konáním obřadů (jako navštĕvování svatých míst); vrata — sliby askeze; deva — polobohů; vipra — brāhmaṇů; guru — a duchovních mistrů; arcana — uctíváním; ādibhiḥ — a ostatními činnostmi; alam — dostatečnĕ; bhagavān — Osobnost Božství; para — svrchovaný; īśaḥ — vládce; ārādhitaḥ — který přijal oddanou službu; yadi — pokud; gada-agrajaḥ — Kṛṣṇa, starší bratr Gady; etya — přicházející sem; pāṇim — ruku; gṛhṇātu — nechť si prosím vezme; me — moji; na — ne; damaghoṣa-suta — Śiśupāla, syn Damaghoṣi; ādayaḥ — a tak dále; anye — ostatní.

Překlad

Pokud jsem dostatečnĕ uctívala Nejvyšší Osobnost Božství zbožnými činy, obĕťmi, dobročinností, obřady a sliby, a také uctíváním polobohů, brāhmaṇů a guruů, potom nechť Gadāgraja přijde a vezme si mou ruku, a ne Damaghoṣův syn či kdokoliv jiný.

Význam

Ācāryové komentují tento verš takto: „Rukmiṇī cítila, že nikdo nemůže získat Pána Kṛṣṇu úsilím v jediném životĕ. Proto dychtivĕ poukázala na zbožné činy, které vykonala v tomto a předchozích životech, s nadĕjí, že Śrī Kṛṣṇu přesvĕdčí, aby přijel.“

10.52.41

Verš

śvo bhāvini tvam ajitodvahane vidarbhān
guptaḥ sametya pṛtanā-patibhiḥ parītaḥ
nirmathya caidya-magadhendra-balaṁ prasahya
māṁ rākṣasena vidhinodvaha vīrya-śulkām

Synonyma

śvaḥ bhāvini — zítra; tvam — Ty; ajita — ó nepřemožitelný; udvahane — bĕhem svatebního obřadu; vidarbhān — do Vidarbhy; guptaḥ — nevidĕn; sametya — přijíždĕjící; pṛtanā — Tvého vojska; patibhiḥ — vůdci; parītaḥ — obklopený; nirmathya — drtící; caidya — Caidyi, Śiśupāly; magadha-indra — a krále Magadhy, Jarāsandhy; balam — vojsko; prasahya — silou; mām — mĕ; rākṣasena vidhinā — způsobem rākṣasa; udvaha — pojmi za manželku; vīrya — Tvá statečnost; śulkām — platba za niž.

Překlad

Ó nepřemožitelný, zítra před začátkem mého svatebního obřadu bys mĕl přijet nevidĕn do Vidarbhy a obklopit se vůdci svého vojska. Potom rozdrť Caidyovy a Magadhendrovy jednotky a ožeň se se mnou způsobem rākṣasa, získávaje mĕ svou statečností.

Význam

Śrīla Prabhupāda poznamenává v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, že Rukmiṇī, zrozená z královské krve, jistĕ skvĕle chápala politické záležitosti. Poradila Śrī Kṛṣṇovi, aby do mĕsta vstoupil sám a nevidĕn a potom se obklopil svými vojenskými veliteli, aby mohl udĕlat to, co je zapotřebí. Śrīla Viśvanātha Cakravartī srovnává blížící se boj s Pánovým kvedláním oceánu, aby získal bohyni Lakṣmī. Úžasná Rukmiṇī, bohynĕ štĕstí, bude získána v přicházející vřavĕ.

10.52.42

Verš

antaḥ-purāntara-carīm anihatya bandhūn
tvām udvahe katham iti pravadāmy upāyam
pūrve-dyur asti mahatī kula-deva-yātrā
yasyāṁ bahir nava-vadhūr girijām upeyāt

Synonyma

antaḥ-pura — ženských komnat v paláci; antara — uvnitř; carīm — pohybující se; anihatya — bez zabití; bandhūn — tvých příbuzných; tvām — tebe; udvahe — unesu pryč; katham — jak; iti — říkající taková slova; pravadāmi — vysvĕtlím; upāyam — způsob; pūrve-dyuḥ — den předtím; asti — je; mahatī — velké; kula — královské rodiny; deva — k vládnoucímu božstvu; yātrā — obřadné procesí; yasyām — v nĕmž; bahiḥ — ven; nava — nová; vadhūḥ — nevĕsta; girijām — bohyni Giriju (Ambiku); upeyāt — navštíví.

Překlad

Jelikož budu ve vnitřních komnatách paláce, můžeš si říkat: „Jak tĕ unesu pryč bez zabití nĕkterých tvých příbuzných?“ Já Ti však povím způsob: Den před svatbou je velké procesí k poctĕ božstva královské rodiny a v tomto procesí nová nevĕsta jede z mĕsta navštívit bohyni Giriju.

Význam

Chytrá Rukmiṇī předvídala možnou námitku Śrī Kṛṣṇy. Jistĕ by nic nenamítal proti porážce darebáků jako Śiśupāla a Jarāsandha, ale mohl by váhat zranit nebo zabít Rukmiṇiny příbuzné, z nichž nĕkteří by Mu mohli zastoupit cestu do vnitřní části paláce, kde jsou chránĕny ženy. Procesí do nebo z chrámu Giriji (Durgy) by Kṛṣṇovi poskytlo dokonalou příležitost Rukmiṇī unést bez újmy pro její příbuzné.

10.52.43

Verš

yasyāṅghri-paṅkaja-rajaḥ-snapanaṁ mahānto
vāñchanty umā-patir ivātma-tamo-’pahatyai
yarhy ambujākṣa na labheya bhavat-prasādaṁ
jahyām asūn vrata-kṛśān śata-janmabhiḥ syāt

Synonyma

yasya — jehož; aṅghri — nohou; paṅkaja — lotosových; rajaḥ — prachem; snapanam — koupající se; mahāntaḥ — vznešené duše; vāñchanti — touží po; umā-patiḥ — Pán Śiva, manžel bohynĕ Umy; iva — tak jako; ātma — jejich vlastní; tamaḥ — nevĕdomosti; apahatyai — zničit; yarhi — když; ambuja-akṣa — ó Pane s lotosovýma očima; na labheya — nemohu získat; bhavat — Tvou; prasādam — milost; jahyām — mĕla bych se vzdát; asūn — svých životních vzduchů; vrata — tvrdou askezí; kṛśān — oslabené; śata — po stovkách; janmabhiḥ — životů; syāt — to může být.

Překlad

Ó Pane s lotosovýma očima, vznešené duše jako Pán Śiva touží koupat se v prachu Tvých lotosových nohou a tím zničit svou nevĕdomost. Jestli nebudu moci získat Tvou milost, prostĕ se vzdám své životní síly, jež bude oslabena tvrdou askezí, kterou budu provádĕt. Potom, po stovkách životů námahy, možná získám Tvou milost.

Význam

Mimořádná odevzdanost božské Rukmiṇī Śrī Kṛṣṇa je možná pouze na duchovní úrovni, ne v nestálém svĕtĕ svĕtské náklonnosti.

10.52.44

Verš

brāhmaṇa uvāca
ity ete guhya-sandeśā
yadu-deva mayāhṛtāḥ
vimṛśya kartuṁ yac cātra
kriyatāṁ tad anantaram

Synonyma

brāhmaṇaḥ uvāca — brāhmaṇa pravil; iti — takto; ete — tyto; guhya — důvĕrné; sandeśāḥ — zprávy; yadu-deva — ó Pane Yaduovců; mayā — mnou; āhṛtāḥ — přinesené; vimṛśya — rozvažující; kartum — je třeba učinit; yat — co; ca — a; atra — v této záležitosti; kriyatām — prosím učiň; tat — to; anantaram — ihned vzápĕtí.

Překlad

Brāhmaṇa řekl: Toto je důvĕrná zpráva, kterou jsem přinesl, ó Pane Yaduovců. Prosím rozvaž, co musí být za tĕchto okolností učinĕno a učiň to hned.

Význam

Když brāhmaṇa dorazil, zlomil pečeť důvĕrného dopisu napsaného v soukromí Rukmiṇiných komnat a určeného pouze pro Pán Kṛṣṇu. Použitím výrazu guhya-sandeśāḥ zde důvĕryhodný brāhmaṇa osobnĕ vybraný Rukmiṇī potvrzuje, že neporušil důvĕrnost této zprávy. Slyšel ji pouze Pán Kṛṣṇa. Jelikož se svatba s Rukmiṇī rychle blížila, Śrī Kṛṣṇa musel jednat ihned. Výraz yadu-deva vyjadřuje, že se Pán Kṛṣṇa, jako Pán mocné yaduovské dynastie, mĕl rozhodnout a potom v případĕ potřeby zmobilizovat své následovníky.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Rukmiṇina zpráva pro Pána Kṛṣṇu.“

KAPITOLA PADESÁTÁ TŘETÍ

Kṛṣṇa unáší Rukmiṇī

10.53.1

Verš

śrī-śuka uvāca
vaidarbhyāḥ sa tu sandeśaṁ
niśamya yadu-nandanaḥ
pragṛhya pāṇinā pāṇiṁ
prahasann idam abravīt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; vaidarbhyāḥ — princezny z Vidarbhy; saḥ — On; tu — a; sandeśam — důvĕrnou zprávu; niśamya — vyslechnuvší; yadu-nandanaḥ — Pán Kṛṣṇa, potomek Yadua; pragṛhya — beroucí; pāṇinā — svou rukou; pāṇim — ruku (brāhmaṇského posla); prahasan — usmívající se; idam — toto; abravīt — pravil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pán Yadunandana si vyslechl důvĕrnou zprávu princezny Vaidarbhī, vzal brāhmaṇu za ruku a s úsmĕvem k nĕmu promluvil.

10.53.2

Verš

śrī-bhagavān uvāca
tathāham api tac-citto
nidrāṁ ca na labhe niśi
vedāham rukmiṇā dveṣān
mamodvāho nivāritaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; tathā — stejnĕ; aham — Já; api — také; tat — zamĕřená na ní; cittaḥ — Má mysl; nidrām — spánku; ca — a; na labhe — nedostává se mi; niśi — v noci; veda — vím; aham — Já; rukmiṇā — Rukmīm; dveṣāt — z nepřátelství; mama — Má; udvāhaḥ — svatba; nivāritaḥ — zakázaná.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Tak jako je Rukmiṇina mysl zamĕřena na Mĕ, je Má mysl zamĕřena na ni. Dokonce nemohu ani v noci spát. Vím, že Rukmī z nenávisti naši svatbu zakázal.

10.53.3

Verš

tām ānayiṣya unmathya
rājanyāpasadān mṛdhe
mat-parām anavadyāṅgīm
edhaso ’gni-śikhām iva

Synonyma

tām — ji; ānayiṣye — přivezu sem; unmathya — kvedlání; rājanya — vládnoucího stavu; apasadān — nekvalifikovaných členů; mṛdhe — v boji; mat — Mĕ; parām — která je výlučnĕ odevzdaná; anavadya — nevýslovná; aṅgīm — krása jejíhož tĕla; edhasaḥ — třením dřeva; agni — ohnĕ; śikhām — plameny; iva — jako.

Překlad

Odevzdala se výlučnĕ Mĕ a její krása je dokonalá. Přivezu ji sem poté, co ztrestám ty nekvalifikované krále v boji, tak jako osoba roznítí plamen z palivového dřeva.

Význam

Když se ve dřevĕ roznítí latentní oheň, vzplane a při svém projevení pohltí dřevo. Podobnĕ Pán Kṛṣṇa smĕle předpovĕdĕl, že si Rukmiṇī přijde pro Jeho ruku a že přitom budou zlotřilí králové spáleni ohnĕm Kṛṣṇova odhodlání.

10.53.4

Verš

śrī-śuka uvāca
udvāharkṣaṁ ca vijñāya
rukmiṇyā madhusūdanaḥ
rathaḥ saṁyujyatām āśu
dārukety āha sārathim

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; udvāha — svatby; ṛkṣam — lunární dům (míra, která určuje přesný příznivý čas); ca — a; vijñāya — znající; rukmiṇyāḥ — Rukmiṇī; madhusūdanaḥ — Pán Kṛṣṇa; rathaḥ — kočár; saṁyujyatām — mĕl by být připraven; āśu — ihned; dāruka — ó Dāruko; iti — takto; āha — pravil; sārathim — svému vozatajovi.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pán Madhusūdana také rozpoznal přesný lunární čas Rukmiṇiny svatby. Řekl tedy svému vozataji: „Dāruko, připrav ihned Můj kočár.“

10.53.5

Verš

sa cāśvaiḥ śaibya-sugrīva-
meghapuṣpa-balāhakaiḥ
yuktaṁ ratham upānīya
tasthau prāñjalir agrataḥ

Synonyma

saḥ — on, Dāruka; ca — a; aśvaiḥ — s koňmi; śaibya-sugrīva-meghapuṣpa-balāhakaiḥ — jménem Śaibya, Sugrīva, Meghapuṣpa a Balāhaka; yuktam — zapřaženými; ratham — kočár; upānīya — přivážející; tasthau — stál; prāñjaliḥ — s rukama uctivĕ sepjatýma; agrataḥ — vpředu.

Překlad

Dāruka přivezl Pánův kočár tažený koňmi jménem Śaibya, Sugrīva, Meghapuṣpa a Balāhaka. Potom zůstal stát před Pánem Kṛṣṇou se sepjatýma rukama.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje tento text z Padma Purāṇy popisující konĕ z kočáru Pána Kṛṣṇy:

śaibyas tu śuka-patrābhaḥ
sugrīvo hema-piṅgalaḥ
meghapuṣpas tu meghābhaḥ
pāṇḍuro hi balāhakaḥ

„Śaibya byl zelený jako papouščí křídla, Sugrīva zlatožlutý, Meghapuṣpa barvy mraku a Balāhaka bĕlavý.“

10.53.6

Verš

āruhya syandanaṁ śaurir
dvijam āropya tūrṇa-gaiḥ
ānartād eka-rātreṇa
vidarbhān agamad dhayaiḥ

Synonyma

āruhya — nasedající do; syandanam — svého kočáru; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; dvijam — brāhmaṇu; āropya — když usadil (na kočár); tūrṇa-gaiḥ — (kteří byli) rychlí; ānartāt — z Ānarty; eka — jediné; rātreṇa — bĕhem noci; vidarbhān — do království Vidarbhy; agamat — odjel; hayaiḥ — se svými koňmi.

Překlad

Pán Śauri nasedl s brāhmaṇou do svého kočáru. Potom je Pánovi rychlí konĕ bĕhem jediné noci odvezli z Ānarty do Vidarbhy.

10.53.7

Verš

rājā sa kuṇḍina-patiḥ
putra-sneha-vaśānugaḥ
śiśupālāya svāṁ kanyāṁ
dāsyan karmāṇy akārayat

Synonyma

rājā — král; saḥ — on, Bhīṣmaka; kuṇḍina-patiḥ — vládce Kuṇḍiny; putra — ke svému synovi; sneha — náklonnosti; vaśa — kontrolu; anugaḥ — poslouchající; śiśupālāya — Śiśupālovi; svām — svou; kanyām — dceru; dāsyan — chystající se dát; karmāṇi — potřebné povinnosti; akārayat — vykonal.

Překlad

Král Bhīṣmaka, vládce Kuṇḍina, podlehl náklonnosti ke svému synovi a chystal se dát dceru Śiśupālovi. Král vykonal všechny potřebné přípravy.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī v této souvislosti poukazuje na to, že král Bhīṣmaka nemĕl Śiśupālu v nĕjaké zvláštní oblibĕ, ale jednal spíše z připoutanosti ke svému synovi Rukmīmu.

10.53.8-9

Verš

puraṁ sammṛṣṭa-saṁsikta-
mārga-rathyā-catuṣpatham
citra-dhvaja-patākābhis
toraṇaiḥ samalaṅkṛtam

srag-gandha-mālyābharaṇair
virajo-’mbara-bhūṣitaiḥ
juṣṭaṁ strī-puruṣaiḥ śrīmad-
gṛhair aguru-dhūpitaiḥ

Synonyma

puram — mĕsto; sammṛṣṭa — zcela vyčištĕné; saṁsikta — a hojnĕ pokropené vodou; mārga — hlavní třídy; rathyā — obchodní ulice; catuḥ-patham — a křižovatky; citra — různých; dhvaja — na stožárech; patākābhiḥ — prapory; toraṇaiḥ — a oblouky; samalaṅkṛtam — zdobenými; srak — náhrdelníky z drahokamů; gandha — vonnými látkami jako santálová pasta; mālya — kvĕtinovými girlandami; ābharaṇaiḥ — a ostatními ozdobami; virajaḥ — neposkvrnĕných; ambara — v šatech; bhūṣitaiḥ — oblečení; juṣṭam — obsahující; strī — ženy; puruṣaiḥ — a muži; śrī-mat — honosné; gṛhaiḥ — domovy; aguru-dhūpitaiḥ — provonĕné vonnými tyčinkami z aguru.

Překlad

Král nechal hlavní třídy, obchodní ulice a křižovatky zcela vyčistit a poté pokropit vodou a mĕsto vyzdobit vítĕznými oblouky a mnohobarevnými prapory na stožárech. Muži a ženy z mĕsta, oblečení v neposkvrnĕných šatech a potřeni voňavou santálovou pastou, na sobĕ mĕli drahocenné náhrdelníky, kvĕtinové girlandy a ozdoby z drahokamů a jejich honosné domovy byly provonĕné aguru.

Význam

Když jsou cesty z udusané hlíny pokropené vodou, prach se usadí a cesta se stane hladkou a pevnou. Král Bhīṣmaka pečlivĕ přichystal velkou svatbu, čímž připravil scénu pro triumfální únos krásné Rukmiṇī-devī Pánem Kṛṣṇou.

10.53.10

Verš

pitṝn devān samabhyarcya
viprāṁś ca vidhi-van nṛpa
bhojayitvā yathā-nyāyaṁ
vācayām āsa maṅgalam

Synonyma

pitṝn — předky; devān — polobohy; samabhyarcya — řádnĕ uctívající; viprān — brāhmaṇové; ca — a; vidhi-vat — předepsanými obřady; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); bhojayitvā — rozdávající jim jídlo; yathā — jak; nyāyam — je správné; vācayām āsa — nechal pronášet; maṅgalam — příznivé mantry.

Překlad

Ó králi, Mahārāja Bhīṣmaka ve shodĕ s předepsanými obřady uctil předky, polobohy a brāhmaṇy a všem rozdal jídlo, jak náleží. Potom nechal ve prospĕch nevĕsty pronášet tradiční mantry.

10.53.11

Verš

su-snātāṁ su-datīṁ kanyāṁ
kṛta-kautuka-maṅgalām
āhatāṁśuka-yugmena
bhūṣitāṁ bhūṣaṇottamaiḥ

Synonyma

su-snātām — řádnĕ vykoupána; su-datīm — s neposkvrnĕnými zuby; kanyām — nevĕsta; kṛta — když vykonala; kautuka-maṅgalām — obřad povĕšení příznivého svatebního náhrdelníku; āhata — nenošených; aṁśuka — šatů; yugmena — párem; bhūṣitām — ozdobena; bhūṣaṇa — ozdobami; uttamaiḥ — nanejvýš vynikajícími.

Překlad

Nevĕsta si vyčistila zuby, vykoupala se a poté si na krk povĕsila příznivý svatební náhrdelník. Nato byla oblečena do zcela nových svrchních a spodních šatů a ozdobena nanejvýš vynikajícími ozdobami z drahokamů.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho by se mĕly bĕhem příznivých obřadů nosit pouze neposkvrnĕné, právĕ utkané šaty.

10.53.12

Verš

cakruḥ sāma-rg-yajur-mantrair
vadhvā rakṣāṁ dvijottamāḥ
purohito ’tharva-vid vai
juhāva graha-śāntaye

Synonyma

cakruḥ — pronesenými; sāma-ṛg-yajuḥ — Sāma, Ṛg a Yajur Vedy; mantraiḥ — hymny; vadhvāḥ — nevĕsty; rakṣām — ochrana; dvija-uttamaḥ — prvotřídní brāhmaṇové; purohitaḥ — knĕz; atharva-vit — který byl znalý manter z Atharva Vedy; vai — vskutku; juhāva — lil obĕtiny ghí; graha — vládnoucí planety; śāntaye — utišit.

Překlad

Nejlepší z brāhmaṇů pronášeli mantry z Ṛg, Sāma a Yajur Vedy na ochranu nevĕsty a knĕz znalý Atharva Vedy nabízel obĕtiny kvůli utišení vládnoucích planet.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že Atharva Veda se často zaobírá utišením nepříznivých planet.

10.53.13

Verš

hiraṇya-rūpya vāsāṁsi
tilāṁś ca guḍa-miśritān
prādād dhenūś ca viprebhyo
rājā vidhi-vidāṁ varaḥ

Synonyma

hiraṇya — zlato; rūpya — stříbro; vāsāṁsi — a odĕvy; tilān — sezamová semínka; ca — a; guḍa — s melasou; miśritān — smíchaná; prādāt — daroval; dhenūḥ — krávy; ca — také; viprebhyaḥ — brāhmaṇům; rājā — král, Bhīṣmaka; vidhi — usmĕrňující zásady; vidām — z tĕch, kteří znají; varaḥ — nejlepší.

Překlad

Král, vynikající svou znalostí usmĕrňujících zásad, odmĕnil brāhmaṇy zlatem, stříbrem, odĕvy, kravami a sezamovými semínky smíchanými s melasou.

10.53.14

Verš

evaṁ cedi-patī rājā
damaghoṣaḥ sutāya vai
kārayām āsa mantra-jñaiḥ
sarvam abhyudayocitam

Synonyma

evam — stejnĕ; cedi-patiḥ — vládce Cedi; rājā damaghoṣaḥ — král Damaghoṣa; sutāya — pro svého syna (Śiśupālu); vai — vskutku; kārayām āsa — nechal vykonat; mantra-jñaiḥ — zkušenými znalci manter; sarvam — všechno; abhyudaya — k jeho blahobytu; ucitam — vedoucí.

Překlad

Také rājā Damaghoṣa, vládce Cedi, zamĕstnal brāhmaṇy zkušené v pronášení manter, aby vykonali všechny obřady nutné k zajištĕní blahobytu svého syna.

10.53.15

Verš

mada-cyudbhir gajānīkaiḥ
syandanair hema-mālibhiḥ
patty-aśva-saṅkulaiḥ sainyaiḥ
parītaḥ kuṇdīnaṁ yayau

Synonyma

mada — tekutinu vylučovanou ze spánků; cyudbhiḥ — vylučujících; gaja — slonů; anīkaiḥ — s houfy; syandanaiḥ — s kočáry; hema — zlatými; mālibhiḥ — ozdobenými girlandami; patti — pĕšáků; aśva — a koní; saṅkulaiḥ — plnými; sainyaiḥ — vojsky; parītaḥ — doprovázený; kuṇḍinam — do Kuṇḍiny, Bhīṣmakova hlavního mĕsta; yayau — odjel.

Překlad

Král Damaghoṣa cestoval do Kuṇḍiny doprovázen vojsky slonů vylučujícími madu, kočáry se zavĕšenými zlatými řetĕzy a četnými jízdními a pĕšími vojáky.

10.53.16

Verš

taṁ vai vidarbhādhipatiḥ
samabhyetyābhipūjya ca
niveśayām āsa mudā
kalpitānya-niveśane

Synonyma

tam — jeho, krále Damaghoṣu; vai — vskutku; vidarbha-adhipatiḥ — vládce Vidarbhy, Bhīṣmaka; samabhyetya — vycházející přívítat; abhipūjya — projevující úctu; ca — a; niveśayām āsa — ubytoval ho; mudā — s radostí; kalpita — postaveném; anya — zvláštním; niveśane — v sídle.

Překlad

Bhīṣmaka, vládce Vidarbhy, vyšel z mĕsta a setkal se s králem Damaghoṣou, jemuž nabídl předmĕty symbolizující úctu. Potom Damaghoṣu ubytoval v sídle zvláštĕ postaveném pro tuto příležitost.

10.53.17

Verš

tatra śālvo jarāsandho
dantavakro vidūrathaḥ
ājagmuś caidya-pakṣīyāḥ
pauṇḍrakādyāḥ sahasraśaḥ

Synonyma

tatra — tam; śālvaḥ jarāsandhaḥ dantavakraḥ vidūrathaḥ — Śālva, Jarāsandha, Dantavakra a Vidūratha; ājagmuḥ — přijeli; caidya — Śiśupāly; pakṣīyāḥ — stavĕjící se na stranu; pauṇḍraka — Pauṇḍraka; ādyāḥ — a ostatní; sahasraśaḥ — po tisících.

Překlad

Přijeli všichni Śiśupālovi podporovatelé – Śālva, Jarāsandha, Dantavakra a Vidūratha – spolu s Pauṇḍrakou a tisícovkami ostatních králů.

Význam

Ti, kdo znají historii života Pána Kṛṣṇy, ihned poznají jména uvedená v tomto verši. Králové zde zmínĕní chovali hluboké nepřátelství vůči Śrī Kṛṣṇovi a tak či onak se stavĕli proti Nĕmu. Všichni však mĕli být zklamáni a poraženi u příležitosti chystané Śiśupālovy svatby.

10.53.18-19

Verš

kṛṣṇa-rāma-dviṣo yattāḥ
kanyāṁ caidyāya sādhitum
yady āgatya haret kṛṣno
rāmādyair yadubhir vṛtaḥ

yotsyāmaḥ saṁhatās tena
iti niścita-mānasāḥ
ājagmur bhū-bhujaḥ sarve
samagra-bala-vāhanāḥ

Synonyma

kṛṣṇa-rāma-dviṣaḥ — tĕmi, kdo nenávidĕli Kṛṣṇu a Balarāmu; yattāḥ — připravené; kanyām — nevĕstu; caidyāya — pro Śiśupālu; sādhitum — aby zajistili; yadi — pokud; āgatya — přijíždĕjící; haret — mĕli by unést; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; rāma — Balarāmou; ādyaiḥ — a ostatními; yadubhiḥ — Yaduovci; vṛtaḥ — doprovázený; yotsyāmaḥ — budeme bojovat; saṁhatāḥ — všichni se spojující; tena — s Ním; iti — takto; niścita-mānasāḥ — když se rozhodli; ājagmuḥ — přijeli; bhū-bhujaḥ — králové; sarve — všichni; samagra — úplnými; bala — s vojsky; vāhanāḥ — a vozidly.

Překlad

Aby králové, kteří nenávidĕli Kṛṣṇu a Balarāmu, zajistili nevĕstu Śiśupālovi, dospĕli mezi sebou k tomuto rozhodnutí: „Pokud sem Kṛṣṇa přijede s Balarāmou a ostatními Yaduovci unést nevĕstu, spojíme se a budeme s Ním bojovat.“ Tito nenávisní králové proto přijeli na svatbu s celými svými vojsky a vojenskými vozidly v plném počtu.

Význam

Slovo saṁhatāḥ, které obvykle znamená „pevnĕ spojení“, může také znamenat „naprosto poražení“ nebo „zabití“. Ačkoliv si tedy Kṛṣṇovi nepřátelé mysleli, že jsou spojení a silní – saṁhatāḥ v prvním významu, nemohli úspĕšnĕ čelit Osobnosti Božství a následnĕ budou poraženi a zabiti – saṁhatāḥ ve druhém významu.

10.53.20-21

Verš

śrutvaitad bhagavān rāmo
vipakṣīya nṛpodyamam
kṛṣṇaṁ caikaṁ gataṁ hartuṁ
kanyāṁ kalaha-śaṅkitaḥ

balena mahatā sārdhaṁ
bhrātṛ-sneha-pariplutaḥ
tvaritaḥ kuṇḍinaṁ prāgād
gajāśva-ratha-pattibhiḥ

Synonyma

śrutvā — když se doslechl; etat — to; bhagavān rāmaḥ — Pán Balarāma; vipakṣīya — nepřátelských; nṛpa — králů; udyamam — přípravy; kṛṣṇam — Pán Kṛṣṇa; ca — a; ekam — sám; gatam — odjel; hartum — unést si; kanyām — nevĕstu; kalaha — boje; śaṅkitaḥ — obávající se; balena — vojsko; mahatā — mocné; sārdham — spolu se; bhrātṛ — ke svému bratrovi; sneha — v láskyplné náklonnosti; pariplutaḥ — pohroužený; tvaritaḥ — rychle; kuṇḍinam — do Kuṇḍiny; prāgāt — odjel; gaja — se slony; aśva — koňmi; ratha — kočáry; pattibhiḥ — a pĕchotou.

Překlad

Když se Pán Balarāma doslechl o tĕchto přípravách nepřátelských králů a jak Pán Kṛṣṇa odjel sám unést nevĕstu, obával se, že dojde k boji. Pohroužen v náklonnostosti k bratrovi spĕchal do Kuṇḍiny s mocným vojskem tvořeným pĕchotou a vojáky na slonech, koních a kočárech.

10.53.22

Verš

bhīṣma-kanyā varārohā
kāṅkṣanty āgamanaṁ hareḥ
pratyāpattim apaśyantī
dvijasyācintayat tadā

Synonyma

bhīṣma-kanyā — Bhīṣmakova dcera; vara-ārohā — mající rozkošné boky; kāṅkṣantī — čekající na; āgamanam — příjezd; hareḥ — Kṛṣṇův; pratyāpattim — návrat; apaśyantī — nevidící; dvijasya — brāhmaṇy; acintayat — uvažovala; tadā — potom.

Překlad

Rozkošná Bhīṣmakova dcera úzkostlivĕ čekala na Kṛṣṇův příjezd, ale když se nevracel brāhmaṇa, uvažovala takto.

10.53.23

Verš

aho tri-yāmāntarita
udvāho me ’lpa-rādhasaḥ
nāgacchaty aravindākṣo
nāhaṁ vedmy atra kāraṇam
so ’pi nāvartate ’dyāpi
mat-sandeśa-haro dvijaḥ

Synonyma

aho — bĕda; tri-yāma — tři yāmy (devĕt hodin), tj. noc; antaritaḥ — poté, co skončí; udvāhaḥ — svatba; me — má; alpa — nedostatečné; rādhasaḥ — jejíž štĕstí; na āgacchati — nepřijíždí; aravinda-akṣaḥ — Kṛṣṇa s lotosovýma očima; na — ne; aham — já; vedmi — vím; atra — pro to; kāraṇam — důvod; saḥ — on; api — také; na āvartate — nevrací se; adya api — ani teď; mat — můj; sandeśa — zprávy; haraḥ — nositel; dvijaḥ — brāhmaṇa.

Překlad

(Princezna Rukmiṇī uvažovala:) Bĕda, má svatba probĕhne za úsvitu! Jaké je mé neštĕstí! Kṛṣṇa s lotosovýma očima nepřijíždí a já nevím proč. A dokonce ani brāhmaṇský posel se ještĕ nevrátil.

Význam

Z tohoto verše je zřejmé, jak potvrzuje Śrīla Śrīdhara Svāmī, že tato scéna se odehrává před východem slunce.

10.53.24

Verš

api mayy anavadyātmā
dṛṣṭvā kiñcij jugupsitam
mat-pāṇi-grahaṇe nūnaṁ
nāyāti hi kṛtodyamaḥ

Synonyma

api — možná; mayi — na mĕ; anavadya — bezchybné; ātmā — On, jehož tĕlo a mysl; dṛṣṭvā — když vidĕl; kiñcit — nĕco; jugupsitam — odpudivého; mat — mé; pāṇi — ruky; grahaṇe — pro přijetí; nūnam — vskutku; na āyāti — nepřijel; hi — jistĕ; kṛta-udyamaḥ — i když to původnĕ zamýšlel.

Překlad

Možná bezchybný Pán, i když se sem chystal přijet, na mĕ spatřil nĕco odpudivého, a proto si nepřijel pro mou ruku.

Význam

Princezna Rukmiṇī smĕle pozvala Śrī Kṛṣṇu, aby ji unesl. Když Ho nevidĕla přijet, přirozenĕ se obávala, že její nabídku odmítl, protože u ní možná nalezl nĕjakou nepřijatelnou vlastnost. Jak je zde vyjádřeno, Pán samotný je anavadya, bezchybný, a pokud vidĕl na Rukmiṇī nĕjaký nedostatek, byla by pro nĕho nevhodnou nevĕstou. Pro mladou princeznu bylo přirozené cítit tuto úzkost. Navíc jestli Śrī Kṛṣṇa ve skutečnosti učinil toto rozhodnutí, bylo by přirozené, že se brāhmaṇa obává Rukmiṇiny reakce, kdyby jí tuto zprávu přinesl, a to by vysvĕtlovalo, proč se nedostavil.

10.53.25

Verš

durbhagāyā na me dhātā
nānukūlo maheśvaraḥ
devī vā vimukhī gaurī
rudrāṇī girijā satī

Synonyma

durbhagāyāḥ — jež je stižena neštĕstím; na — ne; me — se mnou; dhātā — stvořitel (Pán Brahmā); na — ne; anukūlaḥ — příznivĕ naklonĕn; mahā-īśvaraḥ — velký Pán Śiva; devī — bohynĕ (jeho společnice); vā — nebo; vimukhī — obrácena proti; gaurī — Gaurī; rudrāṇī — manželka Rudry; giri-jā — adoptovaná dcera Himālaje; satī — Satī, která se ve svém předchozím životĕ jako dcera Dakṣi rozhodla vzdát svého tĕla.

Překlad

Jsem stižena nesmírným neštĕstím, neboť mi stvořitel není příznivĕ naklonĕn, stejnĕ jako velký Pán Śiva. Nebo se možná proti mĕ obrátila Śivova manželka, Devī, která je známa jako Gaurī, Rudrāṇī, Girijā a Satī.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že si Rukmiṇī mohla myslet: „I kdyby Kṛṣṇa chtĕl přijet, mohl být cestou zastaven stvořitelem Brahmou, který mi není příznivĕ naklonĕn. Proč by tomu však mĕlo tak být? Možná je to Maheśvara, Pán Śiva, jehož jsem při nĕjaké příležitosti řádnĕ neuctila a který se na mĕ z toho důvodu rozhnĕval. Je to však Maheśvara, velký vládce, tak proč by se zlobil na tak nevýznamnou a pošetilou dívku jako já?

„Snad je to Śivova manželka, Gaurī-devī, která je nespokojená, třebaže ji uctívám každý den. Bĕda, bĕda, jak jsem ji urazila, že se obrátila proti mĕ? Koneckonců je však Rudrāṇī, manželka Rudry, a samotné její jméno znamená ,ta, která přivádí všechny k nářkù. Možná tedy ona a Śiva chtĕjí, abych naříkala. Když ale vidí, že jsem tak nešťastná, na pokraji vzdání se života, proč je to neobmĕkčí? Důvod musí být, že bohynĕ Devī je Girijā, adoptovaná dcera, tak proč by mĕla mít mĕkké srdce? V její inkarnaci Satī se vzdala tĕla, tak možná nyní chce, abych se ho vzdala také.“

Tak ācārya, s realizovanou básnickou citlivostí, vykládá různá jména v tomto verši.

10.53.26

Verš

evaṁ cintayatī bālā
govinda-hṛta-mānasā
nyamīlayata kāla-jñā
netre cāśru-kalākule

Synonyma

evam — takto; cintayatī — uvažující; bālā — mladá dívka; govinda — Kṛṣṇou; hṛta — ukradená; mānasā — jejíž mysl; nyamīlayata — zavřela; kāla — čas; jñā — znající; netre — oči; ca — a; aśru-kalā — se slzami; ākule — na krajíčku.

Překlad

Zatímco mladá dívka, jejíž mysl ukradl Kṛṣṇa, takto přemýšlela, zavřela oči plné slz a říkala si, že je stále ještĕ čas.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje slovo kāla-jñā takto: „(Rukmiṇī si myslela) ,Vždyť ještĕ ani nenadešel pravý čas pro Govindův příjezd̀, a tak se trochu uklidnila.“

10.53.27

Verš

evaṁ vadhvāḥ pratīkṣantyā
govindāgamanaṁ nṛpa
vāma ūrur bhujo netram
asphuran priya-bhāṣiṇaḥ

Synonyma

evam — takto; vadhvāḥ — nevĕsta; pratīkṣantyāḥ — zatímco očekávala; govinda-āgamanam — příjezd Kṛṣṇy; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); vāmaḥ — levé; ūruḥ — stehno; bhujaḥ — paže; netram — a oko; asphuran — cukaly se; priya — nĕco příjemného; bhāṣiṇaḥ — vĕstící.

Překlad

Ó králi, zatímco nevĕsta takto očekávala příjezd Govindy, ucítila cukání v levém stehnĕ, paži a oku. To bylo znamení, že se stane nĕco příjemného.

10.53.28

Verš

atha kṛṣṇa-vinirdiṣṭaḥ
sa eva dvija-sattamaḥ
antaḥpura-carīṁ devīṁ
rāja-putrīm dadarśa ha

Synonyma

atha — potom; kṛṣṇa-vinirdiṣṭaḥ — na příkaz Pána Kṛṣṇy; saḥ — toho; eva — samého; dvija — z učených brāhmaṇů; sat-tamaḥ — nanejvýš čistého; antaḥ-pura — ve vnitřních komnatách paláce; carīm — zdržující se; devīm — bohynĕ, Rukmiṇī; rāja — krále; putrīm — dcera; dadarśa ha — spatřila.

Překlad

Vzápĕtí ten nejčistší z učených brāhmaṇů na Kṛṣṇův příkaz přišel navštívit božskou princeznu Rukmiṇī ve vnitřních komnatách paláce.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho Śrī Kṛṣṇa přijel do zahrad před mĕstem a ze starosti o Rukmiṇī dal brāhmaṇovi pokyn, aby jí řekl o Jeho příjezdu.

10.53.29

Verš

sā taṁ prahṛṣṭa-vadanam
avyagrātma-gatiṁ satī
ālakṣya lakṣaṇābhijñā
samapṛcchac chuci-smitā

Synonyma

sa — ona; tam — jeho; prahṛṣṭa — plná radosti; vadanam — jehož tvář; avyagra — klidný; ātma — jehož tĕla; gatim — pohyb; satī — svatá mladá žena; ālakṣya — všímající si; lakṣaṇa — znaků; abhijñā — zkušená znalkynĕ; samapṛcchat — zeptala se; śuci — čistým; smitā — s úsmĕvem.

Překlad

Svatá Rukmiṇī, která umĕla tyto znaky zkušenĕ vykládat, si všimla brāhmaṇovy radostné tváře a klidných pohybů a zeptala se ho s čistým úsmĕvem.

10.53.30

Verš

tasyā āvedayat prāptaṁ
śaśaṁsa yadu-nandanam
uktaṁ ca satya-vacanam
ātmopanayanaṁ prati

Synonyma

tasyāḥ — jí; āvedayat — oznámil; prāptam — jak přijel; śaśaṁsa — sdĕlil; yadu-nandanam — Kṛṣṇa, dítĕ Yaduovců; uktam — co řekl; ca — a; satya — ujištĕní; vacanam — slova; ātma — s ní; upanayanam — své svatby; prati — týkající se.

Překlad

Brāhmaṇa jí oznámil příjezd Pána Yadunandany a sdĕlil jí Pánův slib, že se s ní ožení.

10.53.31

Verš

tam āgataṁ samājñāya
vaidarbhī hṛṣṭa-mānasā
na paśyantī brāhmaṇāya
priyam anyan nanāma sā

Synonyma

tam — Jeho, Kṛṣṇu; āgatam — který přijel; samājñāya — plnĕ si uvĕdomující; vaidarbhī — Rukmiṇī; hṛṣṭa — potĕšená; mānasā — její mysl; na paśyantī — nevidící; brāhmaṇāya — brāhmaṇovi; priyam — drahé; anyat — nic jiného; nanāma — poklonila se; sā — ona.

Překlad

Princezna Vaidarbhī byla bez sebe radostí, když se dozvĕdĕla o Kṛṣṇovĕ příjezdu. Jelikož po ruce nenašla nic vhodného, co by brāhmaṇovi darovala, jednoduše se mu poklonila.

10.53.32

Verš

prāptau śrutvā sva-duhitur
udvāha-prekṣaṇotsukau
abhyayāt tūrya-ghoṣeṇa
rāma-kṛṣṇau samarhaṇaiḥ

Synonyma

prāptau — dorazili; śrutvā — slyšící; sva — jeho; duhituḥ — dcery; udvāha — svatby; prekṣaṇa — být svĕdky; utsukau — dychtiví; abhyayāt — vyšel vstříc; tūrya — hudebních nástrojů; ghoṣeṇa — hrajících; rāma-kṛṣṇau — Balarāmovi a Kṛṣṇovi; samarhaṇaiḥ — s četnými obĕťmi.

Překlad

Když král uslyšel, že přijeli Kṛṣṇa a Balarāma a dychtili být svĕdky svatby jeho dcery, vyšel Jim vstříc s četnými obĕťmi za doprovodu hudby, aby Je přivítal.

10.53.33

Verš

madhu-parkam upānīya
vāsāṁsi virajāṁsi saḥ
upāyanāny abhīṣṭāni
vidhi-vat samapūjayat

Synonyma

madhu-parkam — tradiční smĕs mléka a medu; upānīya — nesoucí; vāsāṁsi — odĕvy; virajāṁsi — neposkvrnĕné; saḥ — on; upāyanāni — dary; abhīṣṭāni — vhodné; vidhi-vat — podle předpisů písem; samapūjayat — provedl uctívání.

Překlad

Daroval Jim madhu-parku, nové odĕvy a ostatní vhodné dary a uctil Je podle standardních obřadů.

10.53.34

Verš

tayor niveśanaṁ śrīmad
upākalpya mahā-matiḥ
sa-sainyayoḥ sānugayor
ātithyaṁ vidadhe yathā

Synonyma

tayoḥ — Jim; niveśanam — ubytování; śrī-mat — honosné; upākalpya — zařizující; mahā-matiḥ — štĕdrý; sa — spolu s; sainyayoḥ — Jejich vojáky; sa — spolu s; anugayoḥ — Jejich osobními společníky; ātithyam — pohostinnost; vidadhe — poskytl; yathā — řádnĕ.

Překlad

Štĕdrý král Bhīṣmaka obĕma Pánům zařídil honosné ubytování a Jejich vojsku a doprovodu také. Tímto způsobem Jim poskytl řádnou pohostinnost.

10.53.35

Verš

evaṁ rājñāṁ sametānāṁ
yathā-vīryaṁ yathā-vayaḥ
yathā-balaṁ yathā-vittaṁ
sarvaiḥ kāmaiḥ samarhayat

Synonyma

evam — takto; rājñām — králům; sametānām — jež se shromáždili; yathā — podle; vīryam — jejich moci; yathā — podle; vayaḥ — jejich vĕku; yathā — podle; balam — jejich síly; yathā — podle; vittam — jejich bohatství; sarvaiḥ — všemi; kāmaiḥ — vhodnými vĕcmi; samarhayat — uctil je.

Překlad

Takto Bhīṣmaka daroval všechny vhodné vĕci králům, kteří se při této příležitosti shromáždili, a uctil je, jak se s ohledem na jejich politickou moc, vĕk, fyzickou zdatnost a bohatství slušelo.

10.53.36

Verš

kṛṣṇam āgatam ākarṇya
vidarbha-pura-vāsinaḥ
āgatya netrāñjalibhiḥ
papus tan-mukha-paṅkajam

Synonyma

kṛṣṇam — Pán Kṛṣṇa; āgatam — přijel; ākarṇya — když se doslechli; vidarbha-pura — hlavního mĕsta Vidarbhy; vāsinaḥ — obyvatelé; āgatya — přicházející; netra — svých očí; añjalibhiḥ — pootevřenými dlanĕmi; papuḥ — pili; tat — Jeho; mukha — tvář; paṅkajam — lotosovou.

Překlad

Když se obyvatelé Vidarbha-puru doslechli, že přijel Pán Kṛṣṇa, šli Ho všichni navštívit. Pootevřenými dlanĕmi svých očí pili med Jeho lotosové tváře.

10.53.37

Verš

asyaiva bhāryā bhavituṁ
rukmiṇy arhati nāparā
asāv apy anavadyātmā
bhaiṣmyāḥ samucitaḥ patiḥ

Synonyma

asya — pro Nĕho; eva — samotného; bhāryā — manželka; bhavitum — být; rukmiṇī — Rukmiṇī; arhati — zaslouží si; na aparā — nikdo jiný; asau — On; api — jakož i; anavadya — bezchybné; ātmā — jehož tĕlo; bhaiṣmyāḥ — pro Bhīṣmakovu dceru; samucitaḥ — nanejvýš vhodný; patiḥ — manžel.

Překlad

(Lidé z mĕsta říkali:) Rukmiṇī, a nikdo jiný, si zaslouží stát se Jeho manželkou a On s tak neposkvrnĕnou sličností je také jediný vhodný manžel pro princeznu Bhaiṣmī.

Význam

Podle Śrīla Viśvanātha Cakravartīho tento text spojuje výroky různých občanů. Nĕkteří poukazovali na to, že Rukmiṇī je vhodná manželka pro Kṛṣṇu, ostatní říkali, že nikdo jiný vhodný není. Podobnĕ nĕkteří uvádĕli, že Kṛṣṇa je nanejvýš vhodný pro Rukmiṇī, a ostatní říkali, že nikdo jiný by pro ni vhodný manžel nebyl.

10.53.38

Verš

kiñcit su-caritaṁ yan nas
tena tuṣṭas tri-loka-kṛt
anugṛhṇātu gṛhṇātu
vaidarbhyāḥ pāṇim acyutaḥ

Synonyma

kiñcit — vůbec; su-caritam — zbožnou činností; yat — jakoukoliv; naḥ — naší; tena — s tou; tuṣṭaḥ — spokojený; tri-loka — tří svĕtů; kṛt — stvořitel; anugṛhṇātu — nechť prosím prokáže milost; gṛhṇātu — nechť přijme; vaidarbhyāḥ — Rukmiṇī; pāṇim — ruku; acyutaḥ — Kṛṣṇa.

Překlad

Nechť je Acyuta, stvořitel tří svĕtů, spokojen s jakoukoliv zbožnou činností, kterou jsme mohli vykonat, a prokáže svou milost přijetím ruky Vaidarbhī.

Význam

Oddaní občané Vidarbhy láskyplnĕ nabídli celou svou zásobu zbožných zásluh princeznĕ Rukmiṇī. Velmi dychtili vidĕt její svatbu s Pánem Kṛṣṇou.

10.53.39

Verš

evaṁ prema-kalā-baddhā
vadanti sma puraukasaḥ
kanyā cāntaḥ-purāt prāgād
bhaṭair guptāmbikālayam

Synonyma

evam — takto; prema — čisté lásky; kalā — nárůstem; baddhāḥ — spoutaní; vadanti sma — mluvili; pura-okasaḥ — obyvatelé mĕsta; kanyā — nevĕsta; ca — a; antaḥ-purāt — z vnitřní části paláce; prāgāt — vyšla; bhaṭaiḥ — strážemi; guptā — chránĕna; ambikā-ālayam — do chrámu bohynĕ Ambiky.

Překlad

Obyvatelé mĕsta spoutaní svou kypící láskou mluvili tímto způsobem. Poté nevĕsta pod ochranou stráží opustila vnitřní část paláce, aby navštívila chrám Ambiky.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje definici slova kalā ze slovníku Medinī: kalā mūle pravṛddhau syāc chilādāv aṁśa-mātrake. „Slovo kalā znamená ,kořeǹ, ,nárůst̀, ,kámeǹ či ,pouhou část̀.“

10.53.40-41

Verš

padbhyāṁ viniryayau draṣṭuṁ
bhavānyāḥ pāda-pallavam
sā cānudhyāyatī samyaṅ
mukunda-caraṇāmbujam

yata-vāṅ mātṛbhiḥ sārdhaṁ
sakhībhiḥ parivāritā
guptā rāja-bhaṭaiḥ śūraiḥ
sannaddhair udyatāyudhaiḥ
mṛḍaṅga-śaṅkha-paṇavās
tūrya-bheryaś ca jaghnire

Synonyma

padbhyām — pĕšky; viniryayau — vyšla; draṣṭum — aby navštívila; bhavānyāḥ — matky Bhavānī; pāda-pallavam — nohy jako okvĕtní lístky lotosu; sā — ona; ca — a; anudhyāyatī — meditující; samyak — naprosto; mukunda — Kṛṣṇy; caraṇa-ambujam — o lotosových nohách; yata-vāk — mlčící; mātṛbhiḥ — svými matkami; sārdham — doprovázena; sakhībhiḥ — svými společnicemi; parivāritā — obklopená; guptā — hlídaná; rāja — královými; bhaṭaiḥ — vojáky; śūraiḥ — chrabrými; sannaddhaiḥ — ozbrojenými a připravenými; udyata — tasenými; āyudhaiḥ — se zbranĕmi; mṛdaṅga-śaṅkha-paṇavāḥ — hlinĕné bubny, lastury a postranní bubny; tūrya — dechové nástroje; bheryaḥ — rohy; ca — a; jaghnire — hrály.

Překlad

Rukmiṇī vyšla pĕšky navštívit lotosové nohy božstva Bhavānī. Doprovázena svými matkami a přítelkynĕmi a chránĕna královými chrabrými vojáky s tasenými zbranĕ, mlčela s myslí pohrouženou pouze v lotosových nohách Kṛṣṇy. Hudební doprovod tvořily mṛdaṅgy, lastury, paṇavy, rohy a ostatní nástroje.

10.53.42-43

Verš

nānopahāra balibhir
vāramukhyāḥ sahasraśaḥ
srag-gandha-vastrābharaṇair
dvija-patnyaḥ sv-alaṅkṛtāḥ

gāyantyaś ca stuvantaś ca
gāyakā vādya-vādakāḥ
parivārya vadhūṁ jagmuḥ
sūta-māgadha-vandinaḥ

Synonyma

nānā — různými; upahāra — s předmĕty pro uctívání; balibhiḥ — a dary; vāra-mukhyāḥ — přední kurtizány; sahasraśaḥ — po tisících; srak — s kvĕtinovými girlandami; gandha — voňavkami; vastra — odĕvy; ābharaṇaiḥ — a šperky; dvija — brāhmaṇů; patnyaḥ — manželky; sv-alaṅkṛtāḥ — krásnĕ ozdobené; gāyantyaḥ — zpívající; ca — a; stuvantaḥ — přednášející modlitby; ca — a; gāyakāḥ — zpĕváci; vādya-vādakāḥ — hudebníci s nástroji; parivārya — doprovázející; vadhūm — nevĕstu; jagmuḥ — šli; sūta — básníci; māgadha — kronikáři; vandinaḥ — a heroldi.

Překlad

Nevĕstu následovaly tisíce předních kurtizán nesoucích různé obĕtiny a dary, spolu s krásnĕ ozdobenými manželkami brāhmaṇů zpívajícími a pronášejícími modlitby a nesoucími dary v podobĕ girland, voňavek, odĕvů a šperků. Přítomni byli také profesionální zpĕváci, hudebníci, básníci, kronikáři a heroldi.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že Rukmiṇī jela v nosítkách ze svých komnat až k chrámu Bhavānī a tak byla snadno chránĕna. Jen poslední čtyři či pĕt metrů do chrámu šla pĕšky, zatímco královské stráže byly rozestavĕny kolem celého chrámu.

10.53.44

Verš

āsādya devī-sadanaṁ
dhauta-pāda-karāmbujā
upaspṛśya śuciḥ śāntā
praviveśāmbikāntikam

Synonyma

āsādya — přicházející do; devī — bohynĕ; sadanam — sídla; dhauta — omývající si; pāda — nohy; kara — a ruce; ambujā — podobné lotosům; upaspṛśya — usrkávající vodu kvůli očistĕ; śuciḥ — posvĕcená; śāntā — klidná; praviveśa — vstoupila do; ambikā-antikam — přítomnosti Ambiky.

Překlad

Po příchodu do chrámu bohynĕ si Rukmiṇī nejprve omyla své lotosové nohy a ruce a potom usrkla vodu kvůli očistĕ. Takto posvĕcená a klidná vstoupila do přítomnosti matky Ambiky.

10.53.45

Verš

tāṁ vai pravayaso bālāṁ
vidhi-jñā vipra-yoṣitaḥ
bhavānīṁ vandayāṁ cakrur
bhava-patnīṁ bhavānvitām

Synonyma

tām — ji; vai — vskutku; pravayasaḥ — starší; bālām — mladou dívku; vidhi — obřadních příkazů; jñāḥ — zkušené znalkynĕ; vipra — brāhmaṇů; yoṣitaḥ — manželky; bhavānīm — bohyni Bhavānī; vandayām cakruḥ — vedly při vzdávání úcty; bhava-patnīm — manželce Bhavy (Pána Śivy); bhava-anvitām — doprovázené Pánem Bhavou.

Překlad

Starší manželky brāhmaṇů znalé obřadů vedly mladou Rukmiṇī při vzdávání úcty Bhavānī, která se zjevila se svým společníkem, Pánem Bhavou.

Význam

Podle ācāryů zde výraz bhavānvitām vyjadřuje, že v Ambičinĕ chrámu navštíveném Rukmiṇī byla vládnoucím božstvem bohynĕ, jejíž manžel se zjevil v doprovodné roli. Obřad tedy správnĕ konaly ženy.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že výraz vidhi-jñāḥ může být chápán tak, že vzhledem k tomu, že učené manželky brāhmaṇů znaly Rukmiṇinu touhu provdat se za Kṛṣṇu, sloveso vandayāṁ cakruḥ tedy vyjadřuje, že ji vybídly, aby se modlila o to, co opravdu chtĕla. Tímto způsobem, tak jako bohynĕ Bhavānī, mohla být Rukmiṇī spojena se svým vĕčným mužským společníkem.

10.53.46

Verš

namasye tvāmbike ’bhīkṣṇaṁ
sva-santāna-yutāṁ śivām
bhūyāt patir me bhagavān
kṛṣṇas tad anumodatām

Synonyma

namasye — klaním se; tvā — tobĕ; ambike — ó Ambiko; abhīkṣṇam — neustále; sva — tvými; santāna — dĕtmi; yutām — spolu s; śivām — manželkou Pána Śivy; bhūyāt — kéž se stane; patiḥ — manželem; me — mým; bhagavān — Nejvyšší Pán; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; tat — to; anumodatām — prosím dovol.

Překlad

(Princezna Rukmiṇī se modlila:) Ó matko Ambiko, manželko Pána Śivy, opakovanĕ se ti klaním spolu s tvými dĕtmi. Kéž se Pán Kṛṣṇa stane mým manželem. Prosím splň mi to!

10.53.47-48

Verš

adbhir gandhākṣatair dhūpair
vāsaḥ-sraṅ-mālya bhūṣaṇaiḥ
nānopahāra-balibhiḥ
pradīpāvalibhiḥ pṛthak

vipra-striyaḥ patimatīs
tathā taiḥ samapūjayat
lavaṇāpūpa-tāmbūla-
kaṇṭha-sūtra-phalekṣubhiḥ

Synonyma

adbhiḥ — vodou; gandha — vonnými látkami; akṣataiḥ — a celými obilnými zrny; dhūpaiḥ — vonnými tyčinkami; vāsaḥ — odĕvy; srak — kvĕtinovými girlandami; mālya — náhrdelníky z drahokamů; bhūṣaṇaiḥ — a ozdobami; nānā — různými; upahāra — obĕtinami; balibhiḥ — a dary; pradīpa — lamp; āvalibhiḥ — řadami; pṛthak — oddĕlenĕ; vipra-striyaḥ — brāhmaṇky; pati — manžele; matīḥ — mající; tathā — také; taiḥ — tĕmito vĕcmi; samapūjayat — vykonaly uctívání; lavaṇa — slanými pokrmy; āpūpa — koláči; tāmbūla — připraveným betelovým oříškem; kaṇṭha-sūtra — posvátnými šňůrami; phala — ovocem; ikṣubhiḥ — a cukrovou třtinou.

Překlad

Rukmiṇī uctívala bohyni vodou, voňavkami, celým obilnými zrny, vonnými tyčinkami, odĕvy, girlandami, náhrdelníky, šperky, ostatními předepsanými obĕtinami a dary a také řadami lamp. Všechny vdané brāhmaṇky vykonaly uctívání zároveň s ní stejnými předmĕty a také obĕtovaly slané pokrmy a koláče, připravený betelový oříšek, posvátné šňůry, ovoce a šťávu z cukrové třtiny.

10.53.49

Verš

tasyai striyas tāḥ pradaduḥ
śeṣāṁ yuyujur āśiṣaḥ
tābhyo devyai namaś cakre
śeṣāṁ ca jagṛhe vadhūḥ

Synonyma

tasyai — jí, Rukmiṇī; striyaḥ — ženy; tāḥ — ony; pradaduḥ — daly; śeṣām — zbytky; yuyujuḥ — udĕlily; āśiṣaḥ — požehnání; tābhyaḥ — jim; devyai — a božstvu; namaḥ cakre — poklonila se; śeṣām — zbytky; ca — a; jagṛhe — vzala si; vadhūḥ — nevĕsta.

Překlad

Ženy daly nevĕstĕ zbytky obĕtin a potom jí požehnaly. Ona se jim a božstvu na oplátku poklonila a přijala zbytky jako prasādam.

10.53.50

Verš

muni-vratam atha tyaktvā
niścakrāmāmbikā-gṛhāt
pragṛhya pāṇinā bhṛtyāṁ
ratna-mudropaśobhinā

Synonyma

muni — mlčení; vratam — svůj slib; atha — potom; tyaktvā — ukončující se; niścakrāma — vyšla; ambikā-gṛhāt — z Ambičina chrámu; pragṛhya — držící se; pāṇinā — rukou; bhṛtyām — služebnice; ratna — s drahokamy; mudrā — prstenem; upaśobhinā — zkrášlenou.

Překlad

Potom princezna ukončila svůj slib mlčení a opustila Ambičin chrám, a přitom se držela služebnice rukou ozdobenou prstenem s drahokamy.

10.53.51-55

Verš

tāṁ deva-māyām iva dhīra-mohinīṁ
su-madhyamāṁ kuṇḍala-maṇḍitānanām
śyāmāṁ nitambārpita-ratna-mekhalāṁ
vyañjat-stanīṁ kuntala-śaṅkitekṣaṇām

śuci-smitāṁ bimba-phalādhara-dyuti-
śoṇāyamāna-dvija-kunda-kuḍmalām
padā calantīṁ kala-haṁsa-gāminīṁ
siñjat-kalā-nūpura-dhāma-śobhinā

vilokya vīrā mumuhuḥ samāgatā
yaśasvinas tat-kṛta-hṛc-chayārditāḥ
yāṁ vīkṣya te nṛpatayas tad udāra-hāsa-
vrīdāvaloka-hṛta-cetasa ujjhitāstrāḥ

petuḥ kṣitau gaja-rathāśva-gatā vimūḍhā
yātrā-cchalena haraye ’rpayatīṁ sva-śobhām
saivaṁ śanaiś calayatī cala-padma-kośau
prāptiṁ tadā bhagavataḥ prasamīkṣamāṇā

utsārya vāma-karajair alakān apaṅgaiḥ
prāptān hriyaikṣata nṛpān dadṛśe ’cyutaṁ ca
tāṁ rāja-kanyāṁ ratham ārurakṣatīṁ
jahāra kṛṣṇo dviṣatāṁ samīkṣatām

Synonyma

tām — ji; deva — Nejvyššího Pána; māyām — energii klamu; iva — jako kdyby; dhīra — dokonce i rozvážné; mohinīm — která mate; su-madhyamām — jejíž pas je krásnĕ tvarovaný; kuṇḍala — náušnicemi; maṇḍita — ozdobená; ānanām — jejíž tvář; śyāmām — neposkvrnĕná krása; nitamba — na jejíchž bocích; arpita — spočívající; ratna — drahokamy posázený; mekhalām — opasek; vyañjat — pučící; stanīm — jejíž ňadra; kuntala — kadeřemi; śaṅkita — vylekané; īkṣaṇām — jejíž oči; śuci — čistým; smitām — úsmĕvem; bimba-phala — jako plod bimba; adhara — jejíchž rtů; dyuti — září; śoṇāyamāna — zčervenalé; dvija — jejíž zuby; kunda — jasmínu; kuḍmalām — jako poupata; padā — nohami; calantīm — kráčející; kala-haṁsa — jako královské labutĕ; gāminīm — jejíž krok; siñjat — cinkajících; kalā — dovednĕ vyrobených; nūpura — jejíchž nákotníčků; dhāma — září; śobhinā — zkrášlenou; vilokya — vidící; vīrāḥ — hrdinové; mumuhuḥ — byli zmateni; samāgatāḥ — shromáždĕní; yaśasvinaḥ — úctyhodní; tat — tímto; kṛta — stvořeným; hṛt-śaya — chtíčem; arditāḥ — sužovaní; yām — které; vīkṣya — při spatření; te — tito; nṛ-patayaḥ — králové; tat — jejími; udāra — širokými; hāsa — úsmĕvy; vrīḍā — studu; avaloka — a pohledy; hṛta — ukradly; cetasaḥ — jejichž mysli; ujjhita — pouštĕjící; astrāḥ — své zbranĕ; petuḥ — padli; kṣitau — na zem; gaja — na slonech; ratha — kočárech; aśva — a koních; gatāḥ — sedící; vimūḍhāḥ — omdlévající; yātrā — procesí; chalena — pod záminkou; haraye — Pánu Harimu, Kṛṣṇovi; arpayatīm — jež obĕtovala; sva — svou; śobhām — krásu; sā — ona; evam — takto; śanaiḥ — pomalu; calayatī — kráčející; cala — pohybující se; padma — lotosů; kośau — dva kalichy (tj. nohy); prāptim — příjezd; tadā — potom; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; prasamīkṣamāṇā — dychtivĕ očekávající; utsārya — odhrnující si; vāma — levé; kara-jaiḥ — nehty ruky; alakān — vlasy; apāṅgaiḥ — pohledy úkosem; prāptān — přítomné; hriyā — stydlivĕ; aikṣata — hledĕla; nṛpān — na krále; dadṛśe — vidĕla; acyutam — Kṛṣṇu; ca — a; tām — ji; rāja-kanyām — královu dceru; ratham — Jeho kočáru; ārurukṣatīm — která se chystala nasednout do; jahāra — uchopil; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; dviṣatām — Jeho nepřátelé; samīkṣatām — zatímco přihlíželi.

Překlad

Rukmiṇī byla stejnĕ okouzlující jako Pánova energie klamu, která si podmaňuje dokonce i rozvážné a vážné. Králové upřenĕ hledĕli na její panenskou krásu, ladný pas a rozkošnou tvář zdobenou náušnicemi. Boky jí zkrášloval drahokamy posázený opasek, její ňadra právĕ pučela a oči se zdánlivĕ bály kadeří zakrývajících výhled. Sladce se usmívala a zuby podobné jasmínovým poupatům odrážely záři rtů červených jako plod bimba. Když kráčela s pohyby královské labutĕ, záře jejích cinkajících nákotníčků jí zkrášlovala nohy. Pohled na ni shromáždĕné hrdiny naprosto zmátl a srdce jim trhal chtíč. Když králové uvidĕli její široký úsmĕv a stydlivý pohled, byli ohromeni, upustili zbranĕ a padli v mdlobách na zem ze svých slonů, kočárů a koní. Pod záminkou procesí Rukmiṇī předvedla svou krásu pouze Kṛṣṇovi. Pomalu se pohybovala na lotosovým kalichům podobných nohách a očekávala příjezd Nejvyššího Pána. Nehty levé ruky si z tváře odhrnula nĕkolik kadeří a stydlivĕ hledĕla koutky očí na krále před ní. V tom okamžiku spatřila Kṛṣṇu. Poté před zraky svých nepřátel Pán uchopil princeznu, která dychtila usednout do Jeho kočáru.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho se Rukmiṇī obávala, že by jí kadeře mohly zakrývat výhled, neboť nanejvýš dychtila vidĕt svého milovaného Kṛṣṇu. Neoddaní, neboli démoni, jsou zmateni při spatření Pánova majestátu a myslí si, že Jeho energie je určena pro jejich hrubý smyslový požitek. Rukmiṇī, expanze Kṛṣṇovy vnitřní energie blaženosti, však byla určena pouze pro Pána.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje tento verš, aby popsal ženu známou jako śyāmā:

śīta-kāle bhaved usṇo
uṣṇa-kāle tu śītalā
stanau su-kaṭhinau yasyāḥ
sā śyāmā parikīrtitā

„Žena se nazývá śyāmā, když má ňadra velmi pevná a když nĕkdo v její přítomnosti cítí v zimĕ teplo a v létĕ chlad.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále poukazuje na to, že krásné tĕlo Rukmiṇī je projevem Pánovy vnitřní energie, a neoddaní je proto nemohou vnímat. Hrdinné krále shromáždĕné ve Vidarbhĕ tedy rozrušil chtíč při spatření Pánovy energie klamu, Rukmiṇiny expanze. Jinými slovy, nikdo nemůže cítit chtíč vůči Pánovĕ vĕčné společnici, protože jakmile je jeho mysl znečištĕna chtíčem, pokryv Māyi ho oddĕlí od čisté krásy duchovního svĕta a jeho obyvatel.

Śrīmatī Rukmiṇī-devī cítil stud, když hledĕla koutky očí na ostatní krále, neboť se nechtĕla setkat s pohledy tĕchto nízkých mužů.

10.53.56

Verš

rathaṁ samāropya suparṇa-lakṣaṇaṁ
rājanya-cakraṁ paribhūya mādhavaḥ
tato yayau rāma-purogamaḥ śanaiḥ
śṛgāla-madhyād iva bhāga-hṛd dhariḥ

Synonyma

ratham — na svůj kočár; samāropya — zvedající ji; suparṇa — Garuḍy; lakṣaṇam — jehož znak; rājanya — králů; cakram — kruh; paribhūya — porážející; mādhavaḥ — Kṛṣṇa; tataḥ — odtamtud; yayau — odjel; rāma — s Rāmou; puraḥ-gamaḥ — jedoucím před sebou; śanaiḥ — pomalu; śṛgāla — šakalů; madhyāt — ze středu; iva — jako; bhāga — svůj podíl; hṛt — beroucí si; hariḥ — lev.

Překlad

Pán Mādhava zvedl princeznu na svůj kočár, jehož prapor nesl znak Garuḍy, a odrazil kruh králů. S Balarāmou před sebou pomalu odjel jako lev beroucí si svou kořist ze středu smečky šakalů.

10.53.57

Verš

taṁ māninaḥ svābhibhavaṁ yaśaḥ-kṣayaṁ
pare jarāsandha-mukhā na sehire
aho dhig asmān yaśa ātta-dhanvanāṁ
gopair hṛtaṁ keśariṇāṁ mṛgair iva

Synonyma

tam — ta; māninaḥ — pyšní; sva — jejich; abhibhavam — porážka; yaśaḥ — jejich čest; kṣayam — ničící; pare — nepřátelé; jarāsandha-mukhāḥ — v čele s Jarāsandhou; na sehire — nemohli snést; aho — ó; dhik — bĕda; asmān — nám; yaśaḥ — čest; ātta-dhanvanām — lučištníků; gopaiḥ — pastevci; hṛtam — ukradena; keśariṇām — lvů; mṛgaiḥ — malými zvířaty; iva — jako kdyby.

Překlad

Králové nepřátelští vůči Pánu v čele se Jarāsandhou nemohli snést tuto ponižující porážku. Vykřikli: „Ó, bĕda nám! Třebaže jsme mocní lučištníci, zbavili nás cti pouzí pastevci, jako kdyby malá zvířata ukradla čest lvů!“

Význam

Z posledních dvou veršů této kapitoly je zřejmé, že zvrácená inteligence démonů způsobuje, že vnímají vĕci přesnĕ opačnĕ vůči skutečnosti. Je jasnĕ uvedeno, že Kṛṣṇa unesl Rukmiṇī jako lev beroucí si svou kořist ze středu smečky šakalů. Démoni však vidĕli sebe jako lvy a Pána Kṛṣṇu jako nižší stvoření. Bez vĕdomí Kṛṣṇy se život stane nanejvýš nebezpečným.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Kṛṣṇa unáší Rukmiṇī.“

KAPITOLA PADESÁTÁ ČTVRTÁ

Svatba Kṛṣṇy a Rukmiṇī

10.54.1

Verš

śrī-śuka uvāca
iti sarve su-saṁrabdhā
vāhān āruhya daṁśitāḥ
svaiḥ svair balaiḥ parikrāntā
anvīyur dhṛta-kārmukāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto (hovořící); sarve — všichni; su-saṁrabdhāḥ — velmi rozzuření; vāhān — svých vozidel; āruhya — usedli do; daṁśitāḥ — odĕni v brnĕní; svaiḥ svaiḥ — každý svým; balaiḥ — vojskem; parikrāntāḥ — obklopený; anvīyuḥ — pronásledovali; dhṛta — držící; kārmukāḥ — luky.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī said: Když takto promluvili, všichni ti rozzuření králové si oblékli brnĕní a usedli do svých vozidel. Každý král, s lukem v ruce, vyjel za Pánem Kṛṣṇou obklopen svým vojskem.

10.54.2

Verš

tān āpatata ālokya
yādavānīka-yūthapāḥ
tasthus tat-sammukhā rājan
visphūrjya sva-dhanūṁṣi te

Synonyma

tān — oni; āpatataḥ — pronásledující; ālokya — když uvidĕli; yādava-anīka — yaduovské vojsko; yūtha-paḥ — velitelé; tasthuḥ — stáli; tat — jim; sammukhāḥ — přímo čelící; rājan — ó králi (Parīkṣite); visphūrjya — rozeznívající; sva — své; dhanūṁṣi — luky; te — oni.

Překlad

Velitelé yaduovského vojska se po spatření nepřátel ženoucích se do útoku obrátili čelem k nim, zůstali pevnĕ stát, ó králi, a rozeznívali tĕtivy luků.

10.54.3

Verš

aśva-pṛṣṭhe gaja-skandhe
rathopasthe ’stra kovidāḥ
mumucuḥ śara-varṣāṇi
meghā adriṣv apo yathā

Synonyma

aśva-pṛṣṭhe — na koňském hřbetĕ; gaja — slonů; skandhe — na ramenou; ratha — kočárů; upasthe — na sedadlech; astra — zbraní; kovidāḥ — znalí používání; mumucuḥ — vypustili; śara — šípů; varṣāṇi — spršky; meghāḥ — mraky; adriṣu — na hory; apaḥ — vodu; yathā — jako.

Překlad

Nepřátelští králové, znalí používání zbraní a sedící na hřbetech koní, ramenou slonů a sedadlech kočárů, zasypali Yaduovce šípy jako mraky zalévající deštĕm hory.

10.54.4

Verš

patyur balaṁ śarāsāraiś
channaṁ vīkṣya su-madhyamā
sa-vrīḍm aikṣat tad-vaktraṁ
bhaya-vihvala-locanā

Synonyma

patyuḥ — svého Pána; balam — vojsko; śara — šípů; āsāraiḥ — tĕžkými přívaly; channam — pokryté; vīkṣya — když vidĕla; su-madhyamā — (Rukmiṇī) se štíhlým pasem; sa-vrīḍam — stydlivĕ; aikṣat — pohlédla; tat — Jeho; vaktram — do tváře; bhaya — strachem; vihvala — rozrušené; locanā — jejíž oči.

Překlad

Rukmiṇī se štíhlým pasem při pohledu na vojsko svého Pána pokryté přívaly šípů stydlivĕ pohlédla do Jeho tváře polekanýma očima.

10.54.5

Verš

prahasya bhagavān āha
mā sma bhair vāma-locane
vinaṅkṣyaty adhunaivaitat
tāvakaiḥ śātravaṁ balam

Synonyma

prahasya — smĕjící se; bhagavān — Nejvyšší Pán; āha — pravil; mā sma bhaiḥ — neboj se; vāma-locane — ó krásnooká; vinaṅkṣyati — bude zničeno; adhunā eva — právĕ teď; etat — tímto; tāvakaiḥ — tvým (vojskem); śātravam — nepřátel; balam — vojsko.

Překlad

Pán na to odpovĕdĕl smíchem a ujistil ji: „Neboj se, krásnooká. Toto nepřátelské vojsko bude vzápĕtí zničeno tvými vojáky.“

Význam

Aby Pán Kṛṣṇa vyjádřil svou velkou náklonnost k Rukmiṇī, galantnĕ své yaduovské vojsko označil jako „tvoji muži“, čímž vyjádřil, že celá Pánova dynastie je nyní majetkem Jeho milované královny. Nejvyšší Pán, Kṛṣṇa, touží sdílet své blažené bohatství se všemi živými bytostmi, a tak je upřímnĕ zve, aby se vrátily domů, zpátky k Bohu. Hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy představené po celém svĕtĕ Śrīlou Prabhupādou na pokyn jeho duchovního mistra, Śrīly Bhaktisiddhānty Sarasvatīho Ṭhākura, který sám kázal po celé Indii na pokyn svého vznešeného otce, Śrīly Bhaktivinoda Ṭhākura, šíří láskyplné poselství Pána Kṛṣṇy: Vzpomínejte na Nĕho, služte Mu, vraťte se k Nĕmu a sdílejte nekonečnou štĕdrost Jeho království.

10.54.6

Verš

teṣāṁ tad-vikramaṁ vīrā
gada-saṅkarṣanādayaḥ
amṛṣyamāṇā nārācair
jaghnur haya-gajān rathān

Synonyma

teṣām — jimi (nepřátelskými králi); tat — té; vikramam — ukázky statečnosti; vīrāḥ — hrdinové; gada — Gada, mladší bratr Pána Kṛṣṇy; saṅkarṣaṇa — Pán Balarāma; ādayaḥ — a ostatní; amṛṣyamāṇāḥ — nedávající si líbit; nārācaiḥ — železnými šípy; jaghnuḥ — zasahovali; haya — konĕ; gajān — slony; rathān — a kočáry.

Překlad

Hrdinové z Pánova vojska v čele s Gadou a Saṅkarṣaṇou si nemohli dát líbit útok nepřátelských králů a železnými šípy začali srážet k zemi konĕ, slony a kočáry nepřítele.

10.54.7

Verš

petuḥ śirāṁsi rathinām
aśvināṁ gajināṁ bhuvi
sa-kuṇḍala-kirīṭāni
soṣṇīṣāṇi ca koṭiśaḥ

Synonyma

petuḥ — padaly; śirāṁsi — hlavy; rathinām — jezdců na kočárech; aśvinām — jezdců na koních; gajinām — jezdců na slonech; bhuvi — na zem; sa — s; kuṇḍala — náušnicemi; kirīṭāni — a přilbami; sa — s; uṣṇīṣāṇi — turbany; ca — a; koṭiśaḥ — po miliónech.

Překlad

Hlavy vojáků bojujících na kočárech, koních a slonech padaly na zem po miliónech; nĕkteré hlavy mĕly náušnice a přilby, ostatní turbany.

10.54.8

Verš

hastāḥ sāsi-gadeṣv-āsāḥ
karabhā ūravo ’ṅghrayaḥ
aśvāśvatara-nāgoṣṭra-
khara-martya-śirāṁsi ca

Synonyma

hastāḥ — ruce; sa — s; asi — meči; gadā — kyje; iṣu-āsāḥ — luky; karabhāḥ — ruce bez prstů; ūravaḥ — stehna; aṅghrayaḥ — nohy; aśva — koní; aśvatara — oslů; nāga — slonů; uṣṭra — velbloudů; khara — divokých oslů; martya — a lidí; śirāṁsi — hlavy; ca — také.

Překlad

Všude kolem ležela stehna, nohy, ruce bez prstů, spolu s rukama třímajícíma meče, kyje a luky, a také hlavy koní, oslů, slonů, velbloudl, divokých oslů a lidí.

Význam

Karabhāḥ označuje část ruky od zápĕstí po kořen prstů. Totéž slovo může také znamenat sloní chobot, a tak tento verš naznačuje, že se stehna ležící na bojišti podobala chobotům slonů.

10.54.9

Verš

hanyamāna-balānīkā
vṛṣṇibhir jaya-kāṅkṣibhiḥ
rājāno vimukhā jagmur
jarāsandha-puraḥ-sarāḥ

Synonyma

hanyamāna — pobitá; bala-anīkāḥ — jejichž vojska; vṛṣṇibhiḥ — Vṛṣṇiovci; jaya — po vítĕzství; kāṅkṣibhiḥ — kteří dychtili; rājānaḥ — králové; vimukhāḥ — zbaveni odvahy; jagmuḥ — opustili; jarāsandha-puraḥ-sarāḥ — v čele se Jarāsandhou.

Překlad

Králové v čele se Jarāsandhou ztratili odvahu při pohledu na svá vojska pobitá po vítĕzství dychtícími Vṛṣṇiovci a opustili bojištĕ.

10.54.10

Verš

śiśupālaṁ samabhyetya
hṛta-dāram ivāturam
naṣṭa-tviṣaṁ gatotsāhaṁ
śuṣyad-vadanam abruvan

Synonyma

śiśupālam — Śiśupālou; samabhyetya — přicházející za; hṛta — unesena; dāram — jehož manželka; iva — jako kdyby; āturam — rozrušený; naṣṭa — ztracená; tviṣam — jehož barva pleti; gata — zmizelé; utsāham — jehož nadšení; śuṣyat — vyschlá; vadanam — jehož tvář; abruvan — oslovili.

Překlad

Králové přišli za Śiśupālou, který byl rozrušen jako muž, který ztratil manželku. Jeho pleť pozbyla barvy, nadšení bylo pryč a tvář vypadala vyschle. Králové k nĕmu takto promluvili.

Význam

Ačkoliv se Śiśupāla s Rukmiṇī neoženil, v hloubi srdce ji považoval za své vlastnictví, a tak byl zničen jako muž, který ztratil svou milovanou manželku.

10.54.11

Verš

bho bhoḥ puruṣa-śārdūla
daurmanasyam idaṁ tyaja
na priyāpriyayo rājan
niṣṭhā dehiṣu dṛśyate

Synonyma

bhoḥ bhoḥ — ó pane; puruṣa — mezi muži; śārdūla — ó tygře; daurmana-syam — sklíčeného stavu mysli; idam — tohoto; tyaja — vzdej se; na — ne; priya — příjemného; apriyayoḥ — nebo nepříjemného; rājan — ó králi; niṣṭhā — trvalost; dehiṣu — mezi vtĕlenými bytostmi; dṛśyate — je vidĕna.

Překlad

(Jarāsandha řekl:) Poslyš, Śiśupālo, ó tygře mezi muži, vzdej se své sklíčenosti. Štĕstí a neštĕstí vtĕlených bytostí není koneckonců nikdy trvalé, ó králi.

10.54.12

Verš

yathā dāru-mayī yoṣit
nṛtyate kuhakecchayā
evam īśvara-tantro ’yam
īhate sukha-duḥkhayoḥ

Synonyma

yathā — jako; dāru-mayī — dřevĕná; yoṣit — žena; nṛtyate — tančí; kuhaka — herce; icchayā — přáním; evam — stejnĕ; īśvara — Nejvyššího Pána; tantraḥ — pod vládou; ayam — tento svĕt; īhate — namáhá se; sukha — ve štĕstí; duḥkhayoḥ — a neštĕstí.

Překlad

Tak jako loutka v podobĕ ženy tančí podle přání loutkáře, tento svĕt, ovládaný Nejvyšším Pánem, se namáhá ve štĕstí i v neštĕstí.

Význam

Vůlí Nejvyššího Pána dostávají živé bytosti příslušné výsledky svých vlastních činností. Ten, kdo rozumí Absolutní Pravdĕ, se Absolutní Pravdĕ, Nejvyšší Osobnosti Božství, odevzdá a již není považován za součást systému hmotné existence. Jelikož ti, kdo se namáhají v hmotném systému, neboli svĕtĕ, se nevyhnutelnĕ snaží vykořisťovat stvoření Boha, musí podléhat reakcím, které jsou podmínĕnými dušemi vnímány jako strastiplné a radostné. Ve skutečnosti je celý hmotný způsob života nezdar, když je nahlížen z hlediska absolutní blaženosti.

10.54.13

Verš

śaureḥ sapta-daśāhaṁ vai
saṁyugāni parājitaḥ
trayo-viṁśatibhiḥ sainyair
jigye ekam ahaṁ param

Synonyma

śaureḥ — s Kṛṣṇou; sapta-daśa — sedmnáct; aham — já; vai — vskutku; saṁyugāni — bitev; parājitaḥ — prohrál; trayaḥ-viṁśatibhiḥ — dvaceti třemi; sainyaiḥ — s vojsky; jigye — vyhrál; ekam — jednu; aham — já; param — pouze.

Překlad

V bitvĕ s Kṛṣṇou jsem já a mých dvacet tři vojsk prohrál sedmnáctkrát; pouze jednou jsem Ho porazil.

Význam

Jarāsandha nabízí svůj život jako příklad nevyhnutelného štĕstí a úzkosti v tomto hmotném svĕtĕ.

10.54.14

Verš

tathāpy ahaṁ na śocāmi
na prahṛṣyāmi karhicit
kālena daiva-yuktena
jānan vidrāvitaṁ jagat

Synonyma

tathā api — přesto; aham — já; na śocāmi — nenaříkám; na prahṛṣyāmi — neraduji se; karhicit — nikdy; kālena — časem; daiva — osudem; yuktena — spojeným; jānan — když vím; vidrāvitam — řízen; jagat — svĕt.

Překlad

Přesto nikdy nenaříkám ani se neraduji, protože vím, že tento svĕt je řízen časem a osudem.

Význam

Jarāsandha prohlásil, že tento svĕt ovládá Nejvyšší Pán, a vysvĕtluje konkrétní metodu ovládání. Je třeba mít na pamĕti, že ve védském kontextu kāla, neboli čas neoznačuje pouze systém mĕření pohybů planet jako jsou dny, týdny, mĕsíce a roky, ale naopak způsob, jakým je s vĕcmi pohybováno. Vše se pohybuje podle svého osudu a tento osud je také popsán jako „čas“, protože osud každého je odhalen a vyvolán pohyby času.

10.54.15

Verš

adhunāpi vayaṁ sarve
vīra-yūthapa-yūthapāḥ
parājitāḥ phalgu-tantrair
yadubhiḥ kṛṣṇa-pālitaiḥ

Synonyma

adhunā — nyní; api — dokonce; vayam — my; sarve — všech; vīra — hrdinů; yūtha-pa — vůdců; yūtha-pāḥ — vůdci; parājitāḥ — poražení; phalgu — skrovný; tantraiḥ — jejichž doprovod; yadubhiḥ — Yaduovci; kṛṣṇa-pālitaiḥ — chránĕni Kṛṣṇou.

Překlad

A nyní jsem byli my všichni, velcí velitelé vojenských velitelů, poraženi Yaduovci a jejich malým doprovodem, kteří jsou chránĕni Kṛṣṇou.

10.54.16

Verš

ripavo jigyur adhunā
kāla ātmānusāriṇi
tadā vayaṁ vijeṣyāmo
yadā kālaḥ pradakṣiṇaḥ

Synonyma

ripavaḥ — naši nepřátelé; jigyuḥ — zvítĕzili; adhunā — nyní; kāle — čas; ātma — je; anusārīṇi — upřednostňující; tadā — poté; vayam — my; vijeṣyāmaḥ — zvítĕzíme; yadā — až; kālaḥ — čas; pradakṣiṇaḥ — obrácen k nám.

Překlad

Nyní zvítĕzili naši nepřátelé, protože je jim čas příznivĕ naklonĕn, ale v budoucnosti, až bude čas příznivý nám, zvítĕzíme my.

10.54.17

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ prabodhito mitraiś
caidyo ’gāt sānugaḥ puram
hata-śeṣāḥ punas te ’pi
yayuḥ svaṁ svaṁ puraṁ nṛpāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; prabodhitaḥ — přesvĕdčený; mitraiḥ — přáteli; caidyaḥ — Śiśupāla; agāt — odjel; sa-anugaḥ — se svými následovníky; puram — do svého mĕsta; hata — ze zabitých; śeṣāḥ — kteří zbyli; punaḥ — znovu; te — oni; api — také; yayuḥ — odjeli; svam svam — každý do svého; puram — mĕsta; nṛpāḥ — králové.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Śiśupāla, takto přesvĕdčený svými přáteli, vzal své následovníky a vrátil se do svého hlavního mĕsta. Přeživší bojovníci se také vrátili do svých mĕst.

10.54.18

Verš

rukmī tu rākṣasodvāhaṁ
kṛṣṇa-dviḍ asahan svasuḥ
pṛṣṭhato ’nvagamat kṛṣṇam
akṣauhiṇyā vṛto balī

Synonyma

rukmī — Rukmī; tu — však; rākṣasa — způsobem démonů; udvāham — svatba; kṛṣṇa-dviṭ — nenávistný vůči Kṛṣṇovi; asahan — neschopný snést; svasuḥ — jeho sestru; pṛṣṭhataḥ — zezadu; anvagamat — pronásledoval; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; akṣauhiṇyā — celou akṣauhiṇī; vṛtaḥ — obklopený; balī — mocný.

Překlad

Mocný Rukmī však Kṛṣṇu obzvlášť nenávidĕl. Nemohl snést skutečnost, že Kṛṣṇa unesl jeho sestru, aby se s ní oženil po způsobu rākṣasa. Pronásledoval tedy Pána s celou akṣauhiṇī.

10.54.19-20

Verš

rukmy amarṣī su-saṁrabdhaḥ
śṛṇvatāṁ sarva-bhūbhujām
pratijajñe mahā-bāhur
daṁśitaḥ sa-śarāsanaḥ

ahatvā samare kṛṣṇam
apratyūhya ca rukmiṇīm
kuṇḍinaṁ na pravekṣyāmi
satyam etad bravīmi vaḥ

Synonyma

rukmī — Rukmī; amarṣī — nesnášenlivý; su-saṁrabdhaḥ — nesmírnĕ rozzuřený; śṛṇvatām — zatímco naslouchali; sarva — všichni; bhū-bhujām — králové; pratijajñe — odpřisáhl; mahā-bāhuḥ — bojovník mocných paží; daṁśitaḥ — odĕný v brnĕní; sa-śarāsanaḥ — se svým lukem; ahatvā — bez zabití; samare — v bitvĕ; kṛṣṇam — Kṛṣṇy; apratyūhya — bez přivezení zpĕt; ca — a; rukmiṇīm — Rukmiṇī; kuṇḍinam — mĕsta Kuṇḍiny; na pravekṣyāmi — nevstoupím do; satyam — v pravdĕ; etat — toto; bravīmi — říkám; vaḥ — vám všem.

Překlad

Rukmī s mocnými pažemi, zklamaný a rozzuřený, odĕný v brnĕní a s lukem v ruce, odpřisáhl přede všemi králi: „Nevstoupím znovu do Kuṇḍiny, pokud nezabiji Kṛṣṇu v bitvĕ a nepřivezu Rukmiṇī s sebou zpĕt. To vám zde přísahám.“

Význam

Rukmī promluvil tato hnĕvivá slova a potom odjel pronásledovat Pána Kṛṣṇu, jak popisují následující verše.

10.54.21

Verš

ity uktvā ratham āruhya
sārathiṁ prāha satvaraḥ
codayāśvān yataḥ kṛṣṇaḥ
tasya me saṁyugaṁ bhavet

Synonyma

iti — takto; uktvā — promlouvající; ratham — do svého kočáru; āruhya — nasedající; sārathim — vozataji; prāha — řekl; satvaraḥ — rychle; codaya — řiď; aśvān — konĕ; yataḥ — tam, kde; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; tasya — Jeho; me — se mnou; saṁyugam — boj; bhavet — musí být.

Překlad

Když to dořekl, nasedl do svého kočáru a řekl vozataji: „Řiď konĕ rychle tam, kde je Kṛṣṇa. On a já musíme bojovat.

10.54.22

Verš

adyāhaṁ niśitair bāṇair
gopālasya su-durmateḥ
neṣye vīrya-madaṁ yena
svasā me prasabhaṁ hṛtā

Synonyma

adya — dnes; aham — já; niśitaiḥ — ostrými; bāṇaiḥ — svými šípy; gopālasya — pastevce; su-durmateḥ — jehož mentalita je nanejvýš zlomyslná; neṣye — odstraním; vīrya — v Jeho moc; madam — pýchu z opojení; yena — se kterou; svasā — sestru; me — moji; prasabham — násilím; hṛtā — unesl.

Překlad

„Ten zlomyslný pastevec, opojený svou statečností, násilím unesl moji sestru. Dnes však Jeho pýchu odstraním svými ostrými šípy.“

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že gopālasya ve skutečnosti znamená „ochránce Ved“, zatímco durmateḥ znamená „toho, jehož krásná mysl má soucit i se zlomyslnými“. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že skutečný význam toho, co Rukmī řekl, je, že se dnes Rukmī v boji s Pánem Kṛṣṇou zbaví své přetvářky, že je velký hrdina.

10.54.23

Verš

vikatthamānaḥ kumatir
īśvarasyāpramāṇa-vit
rathenaikena govindaṁ
tiṣṭha tiṣṭhety athāhvayat

Synonyma

vikatthamānaḥ — chvástající se; ku-matiḥ — pošetilý; īśvarasya — Nejvyššího Pána; apramāṇa-vit — neznající rozmĕry; rapotoma ekena — s jediným kočárem; govindam — Pánu Kṛṣṇovi; tiṣṭha tiṣṭha — stůj a bojuj; iti — toto říkající; atha — potom; āhvayat — zvolal.

Překlad

Takto se chvástající pošetilý Rukmī, neznalý skutečného rozsahu moci Nejvyššího Pána, přijel k Pánu Govindovi ve svém jediném kočáře a vyzval Ho: „Jen stůj a bojuj!“

Význam

Z tĕchto veršů vyplývá, že i když Rukmī vyrazil s celým vojskem, osobnĕ přispĕchal k Pánu Kṛṣṇovi, aby s Ním bojoval.

10.54.24

Verš

dhanur vikṛṣya su-dṛḍhaṁ
jaghne kṛṣṇaṁ tribhiḥ śaraiḥ
āha cātra kṣaṇaṁ tiṣṭha
yadūnāṁ kula-pāṁsana

Synonyma

dhanuḥ — luk; vikṛṣya — napínající; su — velmi; dṛḍham — pevnĕ; jaghne — zasáhl; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; tribhiḥ — třemi; śaraiḥ — šípy; āha — řekl; ca — a; atra — zde; kṣaṇam — okamžik; tiṣṭha — postůj; yadūnām — Yaduovců; kula — dynastie; pāṁsana — ó ničiteli.

Překlad

Rukmī napnul velkou silou luk a zasáhl Pána Kṛṣṇu třemi šípy. Potom řekl: „Okamžik zde postůj, ó poskvrniteli yaduovské dynastie!

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že kula-pāṁsana lze pochopit jako kombinaci slov kula-pa, „ó vládce yaduovské dynastie“, a aṁsana, „ó zkušený zabijáku nepřátel“. Ācārya uvádí gramatické podrobnosti, které tento výklad umožňují.

10.54.25

Verš

yatra yāsi svasāraṁ me
muṣitvā dhvāṅkṣa-vad dhaviḥ
hariṣye ’dya madaṁ manda
māyinaḥ kūṭa-yodhinaḥ

Synonyma

yatra — kamkoliv; yāsi — půjdeš; svasāram — sestru; me — moji; muṣitvā — poté, co jsi unesl; dhvāṅkṣa-vat — jako vrána; haviḥ — obĕtní máslo; hariṣye — odstraním; adya — dnes; madam — Tvoji pýchu; manda — Ty pošetilče; māyinaḥ — podvodníka; kūṭa — podvádĕní; yodhinaḥ — bojovníka.

Překlad

„Budu Tĕ následovat kamkoliv půjdeš, unášeje moji sestru jako vrána kradoucí obĕtní máslo. Ještĕ dnes Tĕ zbavím Tvé pýchy, Ty pošetilče, Ty podvodníku, Ty nečestný bojovníku!

Význam

Při svém hysterickém útoku Rukmī projevuje právĕ ty vlastnosti, které přisuzuje Śrī Kṛṣṇovi. Každá živá bytost je nedílnou částí Pána a patří Pánu. Proto se Rukmī podobal vránĕ snažící se ukrást obĕtinu určenou pro požitek Pána.

10.54.26

Verš

yāvan na me hato bāṇaiḥ
śayīthā muñca dārīkām
smayan kṛṣṇo dhanuś chittvā
ṣaḍbhir vivyādha rukmiṇam

Synonyma

yāvat — zatímco; na — ne; me — mými; hataḥ — zabit; bāṇaiḥ — šípy; śayīthaḥ — ulehneš; muñca — propusť; dārīkām — dívku; smayan — usmívající se; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; dhanuḥ — jeho luk; chittvā — lámající; ṣaḍbhiḥ — šesti (šípy); vivyādha — probodl; rukmiṇam — Rukmīho.

Překlad

„Propusť tu dívku než Tĕ smrtelnĕ zasáhnu svými šípy a přinutím Tĕ ulehnout na zem!“ Pán Kṛṣṇa na to odpovĕdĕl úsmĕvem, šesti šípy zasáhl Rukmīho a zlomil mu luk.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že Pán Kṛṣṇa mĕl ve skutečnosti ulehnout s Rukmiṇī na krásné kvĕtinové lůžko, ale Rukmī to ze studu přímo nezmínil.

10.54.27

Verš

aṣṭabhiś caturo vāhān
dvābhyāṁ sūtaṁ dhvajaṁ tribhiḥ
sa cānyad dhanur ādhāya
kṛṣṇaṁ vivyādha pañcabhiḥ

Synonyma

aṣṭabhiḥ — osmi (šípy); caturaḥ — čtyři; vāhān — konĕ; dvābhyām — dvĕma; sūtam — vozataje; dhvajam — stožár s vlajkou; tribhiḥ — třemi; saḥ — jeho, Rukmīho; ca — a; anyat — jiný; dhanuḥ — luk; ādhāya — beroucí si; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; vivyādha — probodl; pañcabhiḥ — pĕti.

Překlad

Pán zasáhl Rukmīho čtyři konĕ osmi šípy, vozataje dvĕma a vlajku kočáru třemi. Rukmī si vzal jiný luk a zasáhl Pána Kṛṣṇu pĕti šípy.

10.54.28

Verš

tais tāditaḥ śaraughais tu
ciccheda dhanur acyutaḥ
punar anyad upādatta
tad apy acchinad avyayaḥ

Synonyma

taiḥ — tĕmito; tāḍitaḥ — zasažený; śara — šípů; oghaiḥ — záplavami; tu — ačkoliv; ciccheda — zlomil; dhanuḥ — (Rukmīho) luk; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; punaḥ — znovu; anyat — jiný; upādatta — on (Rukmī) vzal; tat — ten; api — také; acchinat — zlomil; avyayaḥ — neklesající Pán.

Překlad

Ačkoliv byl Pán Acyuta zasažen tímto množstvím šípů, znovu zlomil Rukmīho luk. Rukmī opĕt vzal jiný luk, ale neklesající Pán mu i ten rozlámal na kusy.

10.54.29

Verš

parighaṁ paṭṭiśaṁ śūlaṁ
carmāsī śakti-tomarau
yad yad āyudham ādatta
tat sarvaṁ so ’cchinad dhariḥ

Synonyma

parigham — ozubený železný kyj; paṭṭiśam — tříhrotý oštĕp; śūlam — kopí; carma-asī — štít a meč; śakti — bodec; tomarau — oštĕp; yat yat — jakoukoliv; āyudham — zbraň; ādatta — vzal; tat sarvam — všechny; saḥ — On; acchinat — zlomil; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Železný kyj, tříhrotý oštĕp, kopí, meč a štít, bodec, oštĕp – ať Rukmī vzal jakoukoliv zbraň, Pán Hari ji rozlámal na kousky.

10.54.30

Verš

tato rathād avaplutya
khaḍga-pāṇir jighāṁsayā
kṛṣṇam abhyadravat kruddhaḥ
pataṅga iva pāvakam

Synonyma

tataḥ — poté; rathāt — ze svého kočáru; avaplutya — seskakující; khaḍga — meč; paṇiḥ — v ruce; jighāṁsayā — s touhou zabít; kṛṣṇam — Pánu Kṛṣṇovi; abhyadravat — bĕžel k; kruddhaḥ — zuřivý; pataṅgaḥ — pták; iva — jako; pāvakam — vítr.

Překlad

Poté Rukmī seskočil ze svého kočáru a s mečem v ruce se zuřivĕ hnal ke Kṛṣṇovi, aby Ho zabil, jako pták letící do vĕtru.

10.54.31

Verš

tasya cāpatataḥ khaḍgaṁ
tilaśaś carma ceṣubhiḥ
chittvāsim ādade tigmaṁ
rukmiṇaṁ hantum udyataḥ

Synonyma

tasya — jeho; ca — a; āpatataḥ — útočícího; khaḍgam — meč; tilaśaḥ — na malé kousky; carma — štít; ca — a; iṣubhiḥ — svými šípy; chittvā — lámající; asim — svůj meč; ādade — vzal; tigmam — ostrý; rukmiṇam — Rukmīho; hantum — zabít; udyataḥ — připravený.

Překlad

Bĕhem Rukmīho útoku Pán vystřelil šípy, které zlomily Rukmīho meč a štít na malé kousky. Kṛṣṇa potom vzal svůj vlastní ostrý meč a připravil se Rukmīho zabít.

10.54.32

Verš

dṛṣṭvā bhrātṛ-vadhodyogaṁ
rukmiṇī bhaya-vihvalā
patitvā pādayor bhartur
uvāca karuṇaṁ satī

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕla; bhrātṛ — jejího bratra; vadha — zabít; udyogam — pokus; rukmiṇī — Śrīmatī Rukmiṇī; bhaya — strachy; vihvalā — rozechvĕlá; patitvā — vrhající se; pādayoḥ — k nohám; bhartuḥ — svého manžela; uvāca — promluvila; karuṇam — úpĕnlivĕ; satī — svatá.

Překlad

Když svatá Rukmiṇī vidĕla, že se Pán Kṛṣṇa chystá zabít jejího bratra, polekala se. Vrhla se k manželovým nohám a úpĕnlivĕ promluvila.

10.54.33

Verš

śrī-rukmiṇy uvāca
yogeśvarāprameyātman
deva-deva jagat-pate
hantuṁ nārhasi kalyāṇa
bhrātaraṁ me mahā-bhuja

Synonyma

śrī-rukmiṇī uvāca — Śrī Rukmiṇī pravila; yoga-īśvara — ó vládce veškeré mystické moci; aprameya-ātman — ó nezmĕrný; deva-deva — ó Pane pánů; jagat-pate — ó vládce vesmíru; hantum na arhasi — prosím nezabíjej; kalyāṇa — ó dokonale příznivý; bhrātaram — bratra; me — mého; mahā-bhuja — ó bojovníku mocných paží.

Překlad

Śrī Rukmiṇī pravila: Ó vládce veškeré mystické moci, nezmĕrný Pane pánů, vládce vesmíru! Ó dokonale příznivý bojovníku mocných paží, prosím nezabíjej mého bratra!

10.54.34

Verš

śrī-śuka uvāca
tayā paritrāsa-vikampitāṅgayā
śucāvaśuṣyan-mukha-ruddha-kaṇṭhayā
kātarya-visraṁsita-hema-mālayā
gṛhīta-pādaḥ karuṇo nyavartata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; tayā — její; paritrāsa — naprostým strachem; vikampita — třesoucí se; aṅgayā — jejíž údy; śucā — žalem; avaśuṣyat — vysychající; mukha — jejíž ústa; ruddha — a zalknuté; kaṇṭhayā — jejíž hrdlo; kātarya — vzrušením; visraṁsita — roztržený; hema — zlatý; mālayā — jejíž náhrdelník; gṛhīta — uchopila; pādaḥ — Jeho nohy; karuṇaḥ — soucitná; nyavartata — přestal.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Rukmiṇin naprostý strach jí roztřásl údy, vyschlo jí v ústech a hrdlo se jí zalklo žalem. Vzrušením se jí roztrhl zlatý náhrdelník. Uchopila Kṛṣṇovy nohy a Pán ze soucitu přestal.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje „svĕtské pravidlo“, že sestra je zosobnĕná milost: dayāyā bhaginī mūrtiḥ. Třebaže byl Rukmī zlý a stál proti sestřinu nejlepšímu zájmu, Rukmiṇī s ním mĕla soucit a Pán jej sdílel.

10.54.35

Verš

cailena baddhvā tam asādhu-kārīṇaṁ
sa-śmaśru-keśaṁ pravapan vyarūpayat
tāvan mamarduḥ para-sainyam adbhutaṁ
yadu-pravīrā nalinīṁ yathā gajāḥ

Synonyma

cailena — pruhem látky; baddhvā — svazující; tam — jeho; asādhu-kāriṇam — zločince; sa-śmaśru-keśam — ponechávající část jeho kníru a vlasů; pravapan — jeho oholením; vyarūpayat — zohyzdil ho; tāvat — do té doby; mamarduḥ — rozdrtili; para — nepřátelské; sainyam — vojsko; adbhutam — mimořádné; yadu-pravīrāḥ — hrdinové yaduovské dynastie; nalinīm — lotos; yathā — jako; gajāḥ — sloni.

Překlad

Pán Kṛṣṇa svázal toho zločince pruhem látky. Potom Rukmīho zohyzdil tím, že ho posmĕšnĕ oholil – ponechal mu části jeho kníru a vlasů. Do té doby yaduovští hrdinové rozdrtili mimořádné vojsko svých nepřátel, tak jako sloni rozdrtí lotos.

Význam

Pán Kṛṣṇa použil svůj stejný ostrý meč, aby vytvořil zlému Rukmīmu nezvyklý sestřih.

10.54.36

Verš

kṛṣṇāntikam upavrajya
dadṛśus tatra rukmiṇam
tathā-bhūtaṁ hata-prāyaṁ
dṛṣṭvā saṅkarṣaṇo vibhuḥ
vimucya baddhaṁ karuṇo
bhagavān kṛṣṇam abravīt

Synonyma

kṛṣṇa — Kṛṣṇy; antikam — do blízkosti; upavrajya — přijíždĕjící; dadṛśuḥ — oni (yaduovští vojáci) vidĕli; tatra — tam; rukmiṇam — Rukmīho; tathā-bhūtam — v takovém stavu; hata — mrtvý; prāyam — prakticky; dṛṣṭvā — vidící; saṅkarṣaṇaḥ — Balarāma; vibhuḥ — všemocný; vimucya — propouštĕjící; baddham — svázaného (Rukmīho); karuṇaḥ — soucitný; bhagavān — Pán; kṛṣṇam — Kṛṣṇovi; abravīt — řekl.

Překlad

Když Yaduovci přijeli k Pánu Kṛṣṇovi, spatřili Rukmīho v tomto žalostném stavu, prakticky umírajícího hanbou. Když Rukmīho uvidĕl všemocný Pán Balarāma, soucitnĕ ho propustil a promluvil k Pánu Kṛṣṇovi.

10.54.37

Verš

asādhv idaṁ tvayā kṛṣṇa
kṛtam asmaj-jugupsitam
vapanaṁ śmaśru-keśānāṁ
vairūpyaṁ suhṛdo vadhaḥ

Synonyma

asādhu — nevhodnĕ; idam — toto; tvayā — Tebou; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; kṛtam — učinĕno; asmat — pro Nás; jugupsitam — hrozivé; vapanam — oholení; śmaśru-keśānām — jeho kníru a vlasů; vairūpyam — zohyzdĕní; suhṛdaḥ — člena rodiny; vadhaḥ — smrt.

Překlad

(Pán Balarāma pravil:) Můj milý Kṛṣṇo, zachoval ses nevhodnĕ! Tento čin Nám přinese hanbu, neboť zohyzdit blízkého příbuzného oholením jeho kníru a vlasů je stejné jako jeho zabití.

Význam

Vševĕdoucí Balarāma vĕdĕl, že je Rukmī vinen, ale aby povzbudil naříkající Rukmiṇī, rozhodl se Śrī Kṛṣṇu jemnĕ pokárat.

10.54.38

Verš

maivāsmān sādhvy asūyethā
bhrātur vairūpya-cintayā
sukha-duḥkha-do na cānyo ’sti
yataḥ sva-kṛta-bhuk pumān

Synonyma

mā — prosím ne; eva — vskutku; asmān — vůči Nám; sādhvi — ó svatá dámo; asūyethāḥ — chovej nepřátelství; bhrātuḥ — svého bratra; vairūpya — ohlednĕ zohyzdĕní; cintayā — ze starosti; sukha — štĕstí; duḥkha — a neštĕstí; daḥ — dárce; na — ne; ca — a; anyaḥ — nikdo jiný; asti — je; yataḥ — protože; sva — svého vlastního; kṛta — činu; bhuk — ten, který trpí reakcí; pumān — človĕk.

Překlad

Svatá dámo, prosím nezlob se na Nás z úzkosti nad zohyzdĕním svého bratra. Nikdo kromĕ sebe samotného není zodpovĕdný za svoji radost a žal, neboť človĕk zažívá výsledek svých vlastních činů.

10.54.39

Verš

bandhur vadhārha-doṣo ’pi
na bandhor vadham arhati
tyājyaḥ svenaiva doṣeṇa
hataḥ kiṁ hanyate punaḥ

Synonyma

bandhuḥ — příbuzný; vadha — zabit; arha — jehož zásluhy; doṣaḥ — jehož zločiny; api — třebaže; na — ne; bandhoḥ — příbuzným; vadham — být zabit; arhati — zaslouží si; tyājyaḥ — být zavržen; svena eva — svou vlastní; doṣeṇa — chybou; hataḥ — zabit; kim — proč; hanyate — má být zabit; punaḥ — znovu.

Překlad

(Balarāma znovu oslovil Kṛṣṇu:) Příbuzný by nemĕl být zabit, i když jeho zločin zaručuje trest smrti. Spíše by mĕl být vyloučen z rodiny. Protože byl již zabit svým vlastním hříchem, proč ho zabíjet znovu?

Význam

Aby Balarāma ctihodnou Rukmiṇī dále povzbudil, znovu zdůrazňuje, že Kṛṣṇa nemĕl Rukmīho ponížit.

10.54.40

Verš

kṣatriyāṇām ayaṁ dharmaḥ
prajāpati-vinirmitaḥ
bhrātāpi bhrātaraṁ hanyād
yena ghoratamas tataḥ

Synonyma

kṣatriyāṇām — bojovníků; ayam — tento; dharmaḥ — zákoník posvátné povinnosti; prajāpati — původním otcem, Pánem Brahmou; vinirmitaḥ — zavedený; bhrātā — bratr; api — dokonce; bhrātaram — svého bratra; hanyāt — musí zabít; yena — jímž (zákoníkem); ghora-tamaḥ — nanejvýš hrozivý; tataḥ — proto.

Překlad

(Balarāma se otočil k Rukmiṇī a pokračoval:) Zákoník posvátné povinnosti pro bojovníky zavedený Pánem Brahmou přikazuje, že človĕk nĕkdy musí zabít i vlastního bratra. Je to vskutku nanejvýš hrozivý zákon.

Význam

Pán Balarāma v zájmu nestrannosti zevrubnĕ rozebírá situaci. Ačkoliv by nikdo nemĕl zabít příbuzného, podle vojenských zákoníků existují polehčující okolnosti. V americké občanské válce, která probĕhla v šedesátých letech 19. století, bylo mnoho rodin rozdĕleno mezi vojska Severu a Jihu a bratrovražedné zabíjení se tak bohužel stalo obvyklým jevem. Takové zabíjení je jistĕ ghoratama, nanejvýš hrozivé. A přesto taková je povaha hmotného svĕta, kde povinnost, čest a takzvaná spravedlnost vytvářejí často konflikt. Pouze na duchovní úrovni, v čistém vĕdomí Kṛṣṇy, můžeme transcendovat nepřijatelnou bolest hmotné existence. Rukmī byl šílený pýchou a záští, a tak nemohl pochopit nic o Kṛṣṇovi nebo vĕdomí Kṛṣṇy.

10.54.41

Verš

rājyasya bhūmer vittasya
striyo mānasya tejasaḥ
mānino ’nyasya vā hetoḥ
śrī-madāndhāḥ kṣipanti hi

Synonyma

rājyasya — království; bhūmeḥ — zemi; vittasya — bohatství; striyaḥ — ženu; mānasya — čest; tejasaḥ — moc; māninaḥ — ti, kdo jsou pyšní na; anyasya — nĕčemu jinému; vā — nebo; hetoḥ — kvůli; śrī — majestátem; mada — svým opojením; andhāḥ — zaslepení; kṣipanti — urážejí; hi — vskutku.

Překlad

(Balarāma opĕt oslovil Kṛṣṇu:) Pyšní lidé, zaslepení pýchou na svůj osobní majestát, urážejí ostatní kvůli takovým vĕcem jako království, zemĕ, bohatství, ženy, čest a moc.

Význam

Rukmiṇī si mĕl původnĕ vzít Pán Kṛṣṇa. Celou tu dobu to byla pro všechny zúčastnĕné ta nejlepší volba, a přesto se Rukmī od začátku proti této krásné dohodĕ zlomyslnĕ stavĕl. Když se touha jeho sestry nakonec splnila a unesl ji Kṛṣṇa, zlovolnĕ Pána napadl hrubými urážkami a smrtícími zbranĕmi. Pán Kṛṣṇa ho za to svázal a částečnĕ mu oholil vlasy a knír. I když byl tento trest pro pyšného prince jako Rukmī jistĕ ponižující, bylo to pouhé plácnutí do ruky, když se vezme v potaz, čeho se dopustil.

10.54.42

Verš

taveyaṁ viṣamā buddhiḥ
sarva-bhūteṣu durhṛdām
yan manyase sadābhadraṁ
suhṛdāṁ bhadram ajña-vat

Synonyma

tava — tvůj; iyam — tento; viṣamā — zaujatý; buddhiḥ — postoj; sarva-bhūteṣu — ke všem živým bytostem; durhṛdām — tĕch, kdo chovají zlé úmysly; yat — to; manyase — přeješ; sadā — vždy; abhadram — zlo; suhṛdām — tvým dobrodincům; bhadram — dobro; ajña-vat — jako nevĕdomá osoba.

Překlad

(Balarāma řekl Rukmiṇī:) Tvůj postoj je zaujatý, neboť jako nevĕdomá osoba přeješ dobro tĕm, kdo jsou nepřátelští ke všem živým bytostem a kdo činili zlo tvým skutečným dobrodincům.

10.54.43

Verš

ātma-moho nṛṇām eva
kalpate deva-māyayā
suhṛd durhṛd udāsīna
iti dehātma-māninām

Synonyma

ātma — ohlednĕ vlastního já; mohaḥ — zmatenost; nṛṇām — lidí; eva — pouze; kalpate — je způsobena; deva — Nejvyššího Pána; māyayā — klamnou, hmotnou energií; suhṛt — přítel; durhṛt — nepřítel; udāsīnaḥ — neutrální; iti — takto uvažující; deha — tĕlo; ātma — za své já; māninām — pro ty, kdo považují.

Překlad

Māyā Nejvyššího Pána nechává lidi zapomenout na jejich skutečné já a tak, když považují tĕlo za své já, vidí ostatní jako přátele, nepřátele nebo neutrální.

10.54.44

Verš

eka eva paro hy ātmā
sarveṣām api dehinām
nāneva gṛhyate mūḍhair
yathā jyotir yathā nabhaḥ

Synonyma

ekaḥ — jediná; eva — pouze; paraḥ — Nejvyšší; hi — vskutku; ātmā — Duše; sarveṣām — mezi všemi; api — a; dehinām — vtĕlenými bytostmi; nānā — mnohočetná; iva — jakoby; gṛhyate — je vnímána; mūḍhaiḥ — zmatenými; yathā — jako; jyotiḥ — nebeské tĕleso; yathā — jako; nabhaḥ — nebe.

Překlad

Zmatení vnímají jedinou Nejvyšší Duši, která sídlí ve všech vtĕlených bytostech, jako mnohočetnou, tak jako může nĕkdo vnímat svítící tĕleso na nebi nebo nebe samotné jako mnohočetné.

Význam

Poslední řádek tohoto textu: yathā jyotir yathā nabhaḥ, představuje dvĕ analogie, ve kterých vnímáme jednu vĕc jako mnohočetnou. Jyotiḥ označuje svĕtlo nebeských tĕles jako jsou slunce nebo mĕsíc. Ačkoliv existuje pouze jeden mĕsíc, vidíme jej se odrážet na hladinĕ rybníků, řek, jezer a kbelíků s vodou. Pak by se mohlo zdát, jakoby existovalo mnoho mĕsíců, ačkoliv je pouze jediný. Podobnĕ vnímáme božskou přítomnost v každé živé bytosti, protože Nejvyšší Pán je všudypřítomný, ačkoliv je jediný. Druhá zde uvedená analogie, yathā nabhaḥ, mluví o nebi. Máme-li v místnosti řadu utĕsnĕných hlinĕných nádob, v každé je přítomno nebe či vzduch, ačkoliv nebe samotné je jedno.

Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.32) uvádí podobnou analogii týkající se ohnĕ a dřeva:

yathā hy avahito vahnir
dāruṣv ekaḥ sva-yoniṣu
nāneva bhāti viśvātmā
bhūteṣu ca tathā pumān

„Pán jako Nadduše prostupuje vším, stejnĕ jako dřevo je prostoupené ohnĕm. Proto se zdá, že je mnoha druhů, přestože je absolutní a jediný.“

10.54.45

Verš

deha ādy-antavān eṣa
dravya-prāṇa-guṇātmakaḥ
ātmany avidyayā kḷptaḥ
saṁsārayati dehinam

Synonyma

dehaḥ — hmotné tĕlo; ādi — počátek; anta — a konec; vān — mající; eṣaḥ — toto; dravya — z hmotných prvků; prāṇa — smyslů; guṇa — a prvotních kvalit hmotné přírody (dobra, vášnĕ a nevĕdomosti); ātmakaḥ — složené; ātmani — na vlastní já; avidyayā — hmotnou nevĕdomostí; kḷptaḥ — uvalené; saṁsārayati — nutí vnímat kolobĕh rození a umírání; dehinam — vtĕlenou bytost.

Překlad

Toto hmotné tĕlo, které má počátek a konec, je složené z hmotných prvků, smyslů a kvalit přírody. Tĕlo, uvalené na vlastní já hmotnou nevĕdomostí, je nutí vnímat kolobĕh rození a umírání.

Význam

Hmotné tĕlo tvořené různými hmotnými vlastnostmi, prvky a tak dále přitahuje a odpuzuje podmínĕnou duši a tak ji zaplétá do hmotné existence. Kvůli naší připoutanosti a odporu k našemu vlastnímu a ostatním tĕlům navazujeme dočasné vztahy, oddáváme se velkým snahám a obĕtem, vymýšlíme si náboženství, pronášíme vznešené projevy a zcela se hroužíme do hmotného klamu. Jak řekl Shakespeare: „Celý svĕt je jevištĕ.“ Nad ponĕkud absurdním divadlem hmotné existence je skutečný a smysluplný svĕt vĕdomí Kṛṣṇy, osvobozený život čistých duší oddaných láskyplné službĕ Nejvyššímu Pánu.

10.54.46

Verš

nātmano ’nyena saṁyogo
viyogaś casataḥ sati
tad-dhetutvāt tat-prasiddher
dṛg-rūpābhyāṁ yathā raveḥ

Synonyma

na — ne; ātmanaḥ — pro vlastní já; anyena — s ničím jiným; saṁyogaḥ — styk; viyogaḥ — oddĕlení; ca — a; asataḥ — s tím, co postrádá podstatu; sati — ó rozlišující; tat — z toho (vlastního já); hetutvāt — protože pochází; tat — tím (vlastním já); prasiddheḥ — protože jsou zjeveny; dṛk — zrakem; rūpābhyām — viditelná podoba; yathā — jako; raveḥ — pro slunce.

Překlad

Ó inteligentní ženo, duše nikdy nepřichází do styku s podstatu postrádajícími hmotnými objekty ani se od nich neoddĕluje, protože duše samotná je jejich zdrojem a tím, kdo je osvĕtluje. Duše se tedy podobá slunci, které nepřichází do styku ani se neoddĕluje od zraku a vidĕného.

Význam

Jak je vysvĕtleno v předchozím textu, podmínĕná duše se nevĕdomĕ považuje za hmotné tĕlo a tak se točí v kolobĕhu rození a umírání. Hmota a duše jsou ve skutečnosti spoluenergie původního zdroje všeho, Nejvyššího Pána, který je Absolutní Pravda.

Pán Kṛṣṇa vysvĕtluje v Bhagavad-gītĕ (7.5): jīva-bhūtāṁ mahā-bāho yayedaṁ dhāryate jagat. Hmotný svĕt je udržován touhou živých bytostí jej vykořisťovat. Hmotný svĕt je jako vĕzení. Zločinci jsou odhodláni páchat zločiny, a tak vláda považuje za nutné provozovat vĕzeňský systém. Podobnĕ Nejvyšší Pán udržuje hmotné vesmíry, protože podmínĕné duše jsou odhodlány se Mu vzpírat a snažit se užívat si bez Jeho láskyplné spolupráce. Proto je zde výraz tad-dhetutvāt použit k popisu duše, což znamená, že duše je příčinou toho, že se hmota spojí v hmotném tĕle. Výraz tat-prasiddheḥ vyjadřuje, že duše je příčinou vnímání tĕla a stejný výraz také vyjadřuje, že tato skutečnost je dobře známa osvíceným osobám.

Kromĕ svého daného významu slovo ātmanaḥ v tomto verši může označovat Nejvyšší Duši. V tom případĕ výraz tad-dhetutvāt vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa expanduje svou osobní energii, a tak projevuje hmotný vesmír. Jelikož Pán existuje vĕčnĕ ve svém čistém, duchovním tĕle, nikdy se nestává hmotným, jak je uvedeno zde.

10.54.47

Verš

janmādayas tu dehasya
vikriyā nātmanaḥ kvacit
kalānām iva naivendor
mṛtir hy asya kuhūr iva

Synonyma

janma-ādayaḥ — zrození a tak dále; tu — ale; dehasya — tĕla; vikriyāḥ — promĕny; na — ne; ātmanaḥ — vlastního já; kvacit — nikdy; kalānām — fází; iva — jako; na — ne; eva — vskutku; indoḥ — mĕsíce; mṛtiḥ — smrt; hi — vskutku; asya — toho; kuhūḥ — nov; iva — jako.

Překlad

Zrození a ostatní promĕny podstupuje tĕlo, ale nikdy vlastní já, tak jako se mĕní fáze mĕsíce, ale mĕsíc nikdy, i když je možné nov nazvat „smrtí“ mĕsíce.

Význam

Pán Balarāma zde vysvĕtluje, jak se podmínĕné duše ztotožňují s tĕlem a jak by se mĕly tohoto ztotožnĕní vzdát. Každá bĕžná osoba se jistĕ považuje za vĕkovĕ mladou, střední nebo starou, zdravou nebo nemocnou. Takové ztotožnĕní je ale klam, stejnĕ jako dorůstání a ubývání mĕsíce. Když se ztotožňujeme s hmotným tĕlem, ztrácíme svou schopnost porozumĕt duši.

10.54.48

Verš

yathā śayāna ātmānaṁ
viṣayān phalam eva ca
anubhuṅkte ’py asaty arthe
tathāpnoty abudho bhavam

Synonyma

yathā — jako; śayānaḥ — spáč; ātmānam — sebe; viṣayān — smyslové objekty; phalam — plody; eva — vskutku; ca — také; anubhuṅkte — vnímá; api — dokonce; asati arthe — v neskutečném; tathā — tak; āpnoti — podstupuje; abudhaḥ — neinteligentní; bhavam — hmotnou existenci.

Překlad

Tak jako spáč vnímá sebe, objekty smyslového požitku a plody svých činů v iluzi snu, neinteligentní osoba podstupuje hmotnou existenci.

Význam

Ve śruti je uvedeno: asaṅgo hy ayaṁ puruṣaḥ – „Živá bytost nemá žádný důvĕrný vztah s hmotným svĕtem.“ Tento bod vysvĕtluje stávající verš. Podobný výrok se nachází ve Śrīmad-Bhāgavatamu (11.22.56):

arthe 'hy avidyamāne 'pi
saṁsṛtir na nivartate
dhyāyato viṣayān asya
svapne 'narthāgamo yathā

„Pro toho, kdo medituje o smyslovém požitku, hmotný život – i když postrádá skutečnou existenci – nekončí, tak jako nepříjemné zážitky ze snu.“

10.54.49

Verš

tasmād ajñāna-jaṁ śokam
ātma-śoṣa-vimohanam
tattva-jñānena nirhṛtya
sva-sthā bhava śuci-smite

Synonyma

tasmāt — proto; ajñāna — z nevĕdomosti; jam — zrozený; śokam — nářek; ātma — tebe; śoṣa — vysoušející; vimohanam — a matoucí; tattva — pravdy; jñānena — s poznáním; nirhṛtya — rozptylující; sva-sthā — opĕt zaujímající svou přirozenou náladu; bhava — prosím buď; śuci-smite — ó ty, jejíž úsmĕv je čistý.

Překlad

Proto transcendentálním poznáním rozptyl nářek, jež oslabuje a mate tvou mysl. Prosím zaujmi opĕt svou přirozenou náladu, ó princezno s čistým úsmĕvem.

Význam

Pán Balarāma připomíná Śrīmatī Rukmiṇī, že je vĕčná bohynĕ štĕstí vĕnující se zábavám s Pánem v tomto svĕtĕ a mĕly by se tedy vzdát svého takzvaného nářku.

10.54.50

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ bhagavatā tanvī
rāmeṇa pratibodhitā
vaimanasyaṁ parityajya
mano buddhyā samādadhe

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; tanvī — Rukmiṇī se štíhlým pasem; rāmeṇa — Balarāmou; pratibodhitā — osvícena; vaimanasyam — své sklíčenosti; parityajya — vzdávající se; manaḥ — svou mysl; buddhyā — inteligencí; samādadhe — uklidnila.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Štíhlá Rukmiṇī, takto osvícena Pánem Balarāmou, zapomnĕla na svou sklíčenost a uklidnila svou mysl duchovní inteligencí.

10.54.51

Verš

prāṇāvaśeṣa utsṛṣṭo
dviḍbhir hata-bala-prabhaḥ
smaran virūpa-karaṇaṁ
vitathātma-manorathaḥ
cakre bhojakaṭaṁ nāma
nivāsāya mahat puram

Synonyma

prāṇa — jeho životní vzduch; avaśeṣaḥ — zůstávající pouze; utṣṛṣṭaḥ — vyhnaný; dviḍbhiḥ — svými nepřáteli; hata — zničena; bala — jeho síla; prabhaḥ — a tĕlesný lesk; smaran — vzpomínající; virūpa-karaṇam — své zohyzdĕní; vitatha — zklamané; ātma — jeho osobní; manaḥ-rathaḥ — touhy; cakre — učinil; bhoja-kaṭam nāma — jménem Bhojakaṭa; nivāsāya — jako své sídlo; mahat — velké; puram — mĕsto.

Překlad

Rukmī, jemuž zbyl pouze jeho životní vzduch, vyhnaný svými nepřáteli a zbavený síly a tĕlesného lesku, nemohl zapomenout na to, jak byl zohyzdĕn. Ve svém zklamání postavil jako své sídlo velké mĕsto, které nazval Bhojakaṭa.

10.54.52

Verš

ahatvā durmatiṁ kṛṣṇam
apratyūhya yavīyasīm
kuṇḍinaṁ na pravekṣyāmīty
uktvā tatrāvasad ruṣā

Synonyma

ahatvā — bez zabití; durmatim — zlomyslného; kṛṣṇam — Kṛṣṇy; apratyūhya — bez přivedení zpĕt; yavīyasīm — své mladší sestry; kuṇḍinam — Kuṇḍiny; na pravekṣyāmi — nevstoupím do; iti — takto; uktvā — poté, co promluvil; tatra — tam (na tomtéž místĕ, kde byl zohyzdĕn); avasat — usídlil se; ruṣā — v hnĕvu.

Překlad

Protože Rukmī slíbil „Dokud nezabiji zlovolného Kṛṣṇu a nepřivedu zpĕt svou mladší sestru, znovu nevstoupím do Kuṇḍiny“ v hnĕvivém zklamání se usídlil právĕ na tom místĕ.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že slovo bhoja znamená „zkušenost“ a kaṭaḥ znamená podle slovníku Nānārtha-varga „slib“. Bhojakaṭa je tedy místo, kde Rukmī zažíval neštĕstí jako výsledek svého slibu.

10.54.53

Verš

bhagavān bhīṣmaka-sutām
evaṁ nirjitya bhūmi-pān
puram ānīya vidhi-vad
upayeme kurūdvaha

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; bhīṣmaka-sutām — Bhīṣmakovu dceru; evam — takto; nirjitya — porážející; bhūmi-pān — krále; puram — do svého hlavního mĕsta; ānīya — přivážející; vidhi-vat — podle pokynů Ved; upayeme — oženil se; kuru-udvaha — ó ochránce Kuruovců.

Překlad

Poté, co Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, takto porazil všechny nepřátelské krále, přivezl Bhīṣmakovu dceru do svého hlavního mĕsta a oženil se s ní podle védských pokynů, ó ochránce Kuruovců.

10.54.54

Verš

tadā mahotsavo nṝṇāṁ
yadu-puryāṁ gṛhe gṛhe
abhūd ananya-bhāvānāṁ
kṛṣṇe yadu-patau nṛpa

Synonyma

tadā — potom; mahā-utsavaḥ — velké veselí; nṝṇām — lidmi; yadu-puryām — v hlavním mĕstĕ Yaduovců, Dvārace; gṛhe gṛhe — v každém domĕ; abhūt — vypuklo; ananya-bhāvānām — kteří chovali výlučnou lásku; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; yadu-patau — hlavnímu z Yaduovců; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Tehdy, ó králi, vypuklo velké veselí ve všech domovech v Yadupurī, jehož obyvatelé milovali pouze Kṛṣṇu, vůdce Yaduovců.

10.54.55

Verš

narā nāryaś ca muditāḥ
pramṛṣṭa-maṇi-kuṇḍalāḥ
pāribarham upājahrur
varayoś citra-vāsasoḥ

Synonyma

narāḥ — muži; nāryaḥ — ženy; ca — a; muditāḥ — radostní; pramṛṣṭa — nablýskané; maṇi — jejich drahokamy; kuṇḍalāḥ — a náušnice; pāribarham — svatební dary; upājahruḥ — uctivĕ vĕnovali; varayoḥ — ženichovi a nevĕstĕ; citra — úžasné; vāsasoḥ — jejichž šaty.

Překlad

Všichni muži a ženy, plní radosti a ozdobení zářivými drahokamy a náušnicemi, přinesli svatební dary, které uctivĕ vĕnovali nádhernĕ oblečenému ženichovi a nevĕstĕ.

10.54.56

Verš

sā vṛṣṇi-pury uttambhitendra-ketubhir
vicitra-mālyāmbara-ratna-toraṇaiḥ
babhau prati-dvāry upakḷpta-maṅgalair
āpūrṇa-kumbhāguru-dhūpa-dīpakaiḥ

Synonyma

sā — to; vṛṣṇi-purī — mĕsto Vṛṣṇiovců; uttambhita — vztyčenými; indra-ketubhiḥ — slavnostními stožáry; vicitra — různé; mālya — majícími kvĕtinové girlandy; ambara — látkové prapory; ratna — a drahokamy; toraṇaiḥ — klenutými branami; babhau — vypadaly krásnĕ; prati — v každé; dvāri — bránĕ; upakḷpta — rozestavĕnými; maṅgalaiḥ — příznivými předmĕty; āpūrṇa — plné; kumbha — nádoby na vodu; aguru — navonĕnými aguru; dhūpa — vonnými tyčinkami; dīpakaiḥ — a lampami.

Překlad

Mĕsto Vṛṣṇiovců vypadalo překrásnĕ: stály v nĕm vysoké, slavnostní stožáry a také klenuté brány ozdobené kvĕtinovými girlandami, látkovými prapory a drahokamy. Každou bránu zdobily příznivé, plné nádoby na vodu, vonné tyčinky s vůní aguru a lampy.

10.54.57

Verš

sikta-mārgā mada-cyudbhir
āhūta-preṣṭha-bhūbhujām
gajair dvāḥsu parāmṛṣṭa-
rambhā-pūgopaśobhitā

Synonyma

sikta — postříkané; mārgā — její ulice; mada — výmĕšek vytékající ze spánků vzrušených slonů; cyudbhiḥ — vymĕšujícími; āhūta — pozvaných; preṣṭha — milovaných; bhū-bhujām — králů; gajaiḥ — slony; dvāḥsu — v branách; parāmṛṣṭa — umístili; rambhā — banánovníky; pūga — a pepřovníky betelovými; upaśobhitā — zkrášlené.

Překlad

Ulice mĕsta vyčistili opojení sloni patřící milovaným králům, kteří byly hosty na svatbĕ. Tito sloni mĕsto dále zkrášlili umístĕním kmenů banánovníků a pepřovníků betelových do všech bran.

10.54.58

Verš

kuru-sṛñjaya-kaikeya-
vidarbha-yadu-kuntayaḥ
mitho mumudire tasmin
sambhramāt paridhāvatām

Synonyma

kuru-sṛñjaya-kaikeya-vidarbha-yadu-kuntayaḥ — členů rodů Kuru, Sṛñjaya, Kaikeya, Vidarbha, Yadu a Kunti; mithaḥ — jeden s druhým; mumudire — radovali se; tasmin — při té (oslavĕ); sambhramāt — z nadšení; paridhāvatām — mezi tĕmi, kdo pobíhali kolem.

Překlad

Členové královských rodů Kuru, Sṛñjaya, Kaikeya, Vidarbha, Yadu a Kunti se radostnĕ setkávali uprostřed zástupů lidí nadšenĕ pobíhajících sem a tam.

10.54.59

Verš

rukmiṇyā haraṇaṁ śrutvā
gīyamānaṁ tatas tataḥ
rājāno rāja-kanyāś ca
babhūvur bhṛśa-vismitāḥ

Synonyma

rukmiṇyāḥ — Rukmiṇī; haraṇam — o únosu; śrutvā — naslouchající; gīyamānam — který byl opĕvován; tataḥ tataḥ — všude; rājānaḥ — králové; rāja-kanyāḥ — královské dcery; ca — a; babhūvuḥ — stali se; bhṛśa — nesmírnĕ; vismitāḥ — užaslí.

Překlad

Králové a jejich dcery naprosto žasli, když uslyšeli příbĕh o únosu Rukmiṇī, který byl všude oslavován písnĕmi.

10.54.60

Verš

dvārakāyām abhūd rājan
mahā-modaḥ puraukasām
rukmiṇyā ramayopetaṁ
dṛṣṭvā kṛṣṇaṁ śriyaḥ patim

Synonyma

dvārakāyām — ve Dvārace; abhūt — byla; rājan — ó králi; mahā-modaḥ — velká radost; pura-okasām — pro obyvatele mĕsta rukmiṇyā  –  s Rukmiṇī; ramayā — bohyní štĕstí; upetam — spojeného; dṛṣṭvā — když vidĕli; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; śriyaḥ — veškerého majestátu; patim — vládce.

Překlad

Obyvatelé Dvāraky se nesmírnĕ radovali, když vidĕli Kṛṣṇu, Pána veškerého majestátu, spojeného s Rukmiṇī, bohyní štĕstí.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Svatba Kṛṣṇy a Rukmiṇī.“

KAPITOLA PADESÁTÁ PÁTÁ

Pradyumnův příbĕh

10.55.1

Verš

śrī-śuka uvāca
kāmas tu vāsudevāṁśo
dagdhaḥ prāg rudra-manyunā
dehopapattaye bhūyas
tam eva pratyapadyata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; kāmaḥ — Amor; tu — a; vāsudeva — Pána Vāsudevy; aṁśaḥ — expanze; dagdhaḥ — spálený; prāk — v minulosti; rudra — Pána Śivy; manyunā — hnĕvem; deha — tĕlo; upapattaye — aby získal; bhūyaḥ — znovu; tam — k Nĕmu, Pánu Vāsudevovi; eva — vskutku; pratyapadyat — vrátil se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kāmadeva (Amor), expanze Vāsudevy, byl v minulosti spálen na popel Rudrovým hnĕvem. Nyní, aby získal nové tĕlo, opĕt splynul s tĕlem Pána Vāsudevy.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī cituje ve své Kṛṣṇa-sandarbhĕ (Anuccheda 87) níže uvedený verš z Gopāla-tāpanī Upaniṣady (2.40), aby dokázal, že Pradyumna, syn Kṛṣṇy a Rukmiṇī, je týž Pradyumna, který je členem vĕčné čtveré úplné expanze Pána Kṛṣṇy, catur-vyūhy:

yatrāsau saṁsthitaḥ kṛṣṇas
tribhiḥ śaktyā samāhitaḥ
rāmāniruddha-pradyumnai
rukmiṇyā sahito vibhuḥ

„Tam (ve Dvārace) všemocný Pán Kṛṣṇa, oplývající svou úplnou energií, sídlil ve společnosti svých tří úplných expanzí – Balarāmy, Aniruddhy a Pradyumny.“ Kṛṣṇa-sandarbha dále vysvĕtluje, s odkazem na stávající verš Śrīmad-Bhāgavatamu, že „Amor, kterého Rudra spálil svým hnĕvem, je polobůh podřízený Indrovi. Tento polobůh je částečným projevem původního Amora, Pradyumny, který je úplnou expanzí Vāsudevy. Jelikož polobůh Amor sám nedokázal získat nové tĕlo, vstoupil do tĕla Pradyumny. Jinak by musel trvale zůstat nevtĕlený, protože ho Rudra spálil svým hnĕvem.“

Śrīla Prabhupāda ve svém anglickém překladu Śrīmad-Bhāgavatamu (1.14.30 význam) potvrzuje absolutní postavení Pradyumny, prvního syna Pána Kṛṣṇy: „Pradyumna a Aniruddha jsou rovnĕž expanze Osobnosti Božství, a proto jsou i Oni viṣṇu-tattva. Ve Dvārace se Pán Vāsudeva vĕnuje transcendentálním zábavám se svými úplnými expanzemi Saṅkarṣaṇem, Pradyumnou a Aniruddhou, a proto mohou být všichni osloveni jako Osobnost Božství....“

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho se Pradyumna narodil z lůna Rukmiṇī před svatbou Śrī Kṛṣṇy s Jāmbavatī a Pánovými ostatními svatbami. Poté se Pradyumna vrátil ze Śambarova paláce. Předtím, než bude Śukadeva Gosvāmī vyprávĕt o Kṛṣṇových zábavy s Jeho ostatními manželkami, vyloží celý Pradyumnův příbĕh kvůli souvislosti.

Śrīla Śrīdhara Svāmī dále poznamenává, že Kāmadeva, neboli Amor, jenž se nyní zjevil v Pradyumnovi, je částí Vāsudevy, protože je projeven z prvku citta, vĕdomí, kterému vládne Vāsudeva, a také protože (Amor) je příčinou hmotného plození. Pán uvádí v Bhagavad-gītĕ (10.28): prajanaś cāsmi kandarpaḥ – „Z příčin plození jsem bůh lásky Kandarpa (Amor).“

10.55.2

Verš

sa eva jāto vaidarbhyāṁ
kṛṣṇa-vīrya-samudbhavaḥ
pradyumna iti vikhyātaḥ
sarvato ’navamaḥ pituḥ

Synonyma

saḥ — On; eva — vskutku; jātaḥ — rodící se; vaidarbhyām — dceři krále Vidarbhy; kṛṣṇa-vīrya — ze semene Pána Kṛṣṇy; samudbhavaḥ — zplozený; pradyumnaḥ — Pradyumna; iti — takto; vikhyātaḥ — známý; sarvataḥ — ve všech ohledech; anavamaḥ — ne nižší; pituḥ — než Jeho otec.

Překlad

Narodil se z lůna Vaidarbhī ze semene Pána Kṛṣṇy a dostal jméno Pradyumna. Nebyl v žádném ohledu na nižší úrovni než Jeho otec.

10.55.3

Verš

taṁ śambaraḥ kāma-rūpī
hṛtvā tokam anirdaśam
sa viditvātmanaḥ śatruṁ
prāsyodanvaty agād gṛham

Synonyma

tam — Jeho; śambaraḥ — démon Śambara; kāma — jak si přál; rūpī — přijímající podoby; hṛtvā — poté, co ukradl; tokam — dítĕ; aniḥ-daśam — ještĕ ne deset dní staré; saḥ — on (Śambara); viditvā — poté, co rozpoznal; ātmanaḥ — svého; śatrum — nepřítele; prāsya — když hodil; udanvati — do moře; agāt — vrátil se; gṛham — do svého domova.

Překlad

Démon Śambara, který umĕl přijmout jakoukoliv podobu chtĕl, unesl nemluvnĕ ještĕ předtím, než se dožilo pouhých deseti dní. Śambara poznal v Pradyumnovi svého nepřítele, hodil Ho do moře a potom se vrátil domů.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že podle Viṣṇu Purāṇy byl Pradyumna unesen šestého dne po svém narození.

10.55.4

Verš

taṁ nirjagāra balavān
mīnaḥ so ’py aparaiḥ saha
vṛto jālena mahatā
gṛhīto matsya-jīvibhiḥ

Synonyma

tam — Jeho; nirjagāra — spokla; bala-vān — mocná; mīnaḥ — ryba; saḥ — ta (ryba); api — a; aparaiḥ — ostatními; saha — spolu s; vṛtaḥ — pokrytá; jālena — sítí; mahatā — obrovskou; gṛhītaḥ — chycená; matsya-jīvibhiḥ — rybáři (kteří se živí lovem ryb).

Překlad

Pradyumnu spolkla mocná ryba, kterou rybáři spolu s ostatními chytili do obrovské sítĕ.

10.55.5

Verš

taṁ śambarāya kaivartā
upājahrur upāyanam
sūdā mahānasaṁ nītvā-
vadyan sudhitinādbhutam

Synonyma

tam — tu (rybu); śambarāya — Śambarovi; kaivartāḥ — rybáři; upājahruḥ — předali; upāyanam — dar; sūdāḥ — kuchaři; mahānasam — do kuchynĕ; nītvā — přinášející; avadyan — rozřízli ji; sudhitinā — řeznickým nožem; adbhutam — úžasnou.

Překlad

Rybáři předali tu mimořádnou rybu Śambarovi, který nechal své kuchaře, aby ji odnesli do kuchynĕ, kde ji začali rozřezávat řeznickým nožem.

10.55.6

Verš

dṛṣṭvā tad-udare bālam
māyāvatyai nyavedayan
nārado ’kathayat sarvaṁ
tasyāḥ śaṅkita-cetasaḥ
bālasya tattvam utpattiṁ
matsyodara-niveśanam

Synonyma

dṛṣṭvā — když uvidĕli; tat — v jejím; udare — břiše; bālam — dítĕ; māyāvatyai — Māyāvatī; nyavedayan — dali; nāradaḥ — Nārada Muni; akathayat — vyložil; sarvam — vše; tasyāḥ — jí; śaṅkita — užaslá; cetasaḥ — jejíž mysl; bālasya — dítĕte; tattvam — skutečnosti; utpattim — zrození; matsya — ryby; udara — do břicha; niveśanam — vstoupení.

Překlad

Když kuchaři uvidĕli v břiše ryby chlapečka, dali ho užaslé Māyāvatī. Potom se objevil Nārada Muni a vysvĕtlil jí vše o narození dítĕte a Jeho vstoupení do břicha ryby.

10.55.7-8

Verš

sā ca kāmasya vai patnī
ratir nāma yaśasvinī
patyur nirdagdha-dehasya
dehotpattim pratīkṣatī

nirūpitā śambareṇa
sā sūdaudana-sādhane
kāmadevaṁ śiśuṁ buddhvā
cakre snehaṁ tadārbhake

Synonyma

sā — ona; ca — a; kāmasya — Amora; vai — ve skutečnosti; patnī — manželka; ratiḥ nama — jménem Rati; yaśasvinī — slavná; patyuḥ — jejího manžela; nirdagdha — spálené na popel; dehasya — jehož tĕlo; deha — tĕla; utpattim — získání; pratīkṣatī — čekající na; nirūpitā — určená; śambareṇa — Śambarou; sā — ona; sūda-odana — zeleniny a rýže; sādhane — k přípravĕ; kāma-devam — jako Amora; śiśum — dítĕ; buddhvā — jež poznala; cakre — vyvinula; sneham — lásku; tadā — potom; arbhake — k dítĕti.

Překlad

Māyāvatī byla ve skutečnosti Amorova slavná manželka Rati. Zatímco čekala, až její manžel získá nové tĕlo – poté, co bylo jeho předchozí spáleno – Śambara ji nechal připravovat zeleninu a rýži. Māyāvatī poznala, že toto nemluvnĕ je ve skutečnosti Kāmadeva, a tak se do Nĕho zamilovala.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje tento příbĕh takto: Když bylo Amorovo tĕlo spáleno na popel, Rati uctívala Pána Śivu, aby pro Amora získala jiné tĕlo. Śiva rozpoznal Śambaru, který si také přišel pro požehnání, jako prvního a řekl mu: „Nyní bys mĕl požádat o své požehnání.“ Śambara, jehož se při spatření Rati zmocnil chtíč, odpovĕdĕl, že chce jako požehnání ji, a Śiva mu vyhovĕl. Pán Śiva potom utĕšil vzlykající Rati slovy: „Jdi s ním a právĕ v jeho domĕ dosáhneš toho, po čem toužíš.“ Rati pak zmátla Śambaru svou mocí klamu, přijala jméno Māyāvatī a zůstala nedotčena v jeho domĕ.

10.55.9

Verš

nāti-dīrgheṇa kālena
sa kārṣṇi rūḍha-yauvanaḥ
janayām āsa nārīṇāṁ
vīkṣantīnāṁ ca vibhramam

Synonyma

na — ne; ati-dīrgheṇa — velmi dlouhém; kālena — po čase; saḥ — On; kārṣṇiḥ — Kṛṣṇův syn; rūḍha — když dosáhl; yauvanaḥ — rozkvĕtu mládí; janayām āsa — vytvářel; nārīṇām — pro ženy; vīkṣantīnām — které na Nĕho pohlédly; ca — a; vibhramam — okouzlení.

Překlad

Zanedlouho tento Kṛṣṇův syn – Pradyumna – dosáhl rozkvĕtu mládí. Okouzloval všechny ženy, které na Nĕho pohlédly.

10.55.10

Verš

sā tam patiṁ padma-dalāyatekṣaṇaṁ
pralamba-bāhuṁ nara-loka-sundaram
sa-vrīḍa-hāsottabhita-bhruvekṣatī
prītyopatasthe ratir aṅga saurataiḥ

Synonyma

sā — ona; tam — Ním; patim — svým manželem; padma — lotosu; dala-āyata — široké jako okvĕtní lístky; īkṣaṇam — jehož oči; pralamba — dlouhé; bāhum — jehož paže; nara-loka — z lidské společnosti; sundaram — nejsličnĕjším; sa-vrīḍa — stydlivým; hāsa — s úsmĕvem; uttabhita — zdviženými; bhruvā — a s obočími; īkṣatī — hledící; prītyā — zamilovanĕ; upatasthe — přišla za; ratiḥ — Rati; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); saurataiḥ — s gesty naznačujícími milostnou připoutanost.

Překlad

Můj milý králi, Māyāvatī se stydlivým úsmĕvem a zdviženými obočími projevila různá gesta milostné připoutanosti, když zamilovanĕ přišla za svým manželem, jehož oči byly široké jako okvĕtní lístky lotosu, který mĕl velmi dlouhé paže a byl nejsličnĕjším z mužů.

Význam

Māyāvatī projevila svou milostnou připoutanost k Pradyumnovi ještĕ před vyjevením jejich pravých totožností. To přirozenĕ nejprve způsobilo jistý zmatek, jak je popsáno v následujícím verši.

10.55.11

Verš

tām aha bhagavān kārṣṇir
mātas te matir anyathā
mātṛ-bhāvam atikramya
vartase kāminī yathā

Synonyma

tām — jí; āha — řekl; bhagavān — Pán; kārṣṇiḥ — Pradyumna; mātaḥ — ó matko; te — tvůj; matiḥ — postoj; anyathā — jinak; mātṛ-bhāvam — náladu či náklonnost matky; atikramya — překračující; vartase — jednáš; kāminī — milenka; yathā — jako.

Překlad

Pán Pradyumna jí řekl: „Ó matko, tvůj postoj se zmĕnil. Porušuješ řádné mateřské city a chováš se jako milenka.“

10.55.12

Verš

ratir uvāca
bhavān nārāyaṇa-sutaḥ
śambareṇa hṛto gṛhāt
ahaṁ te ’dhikṛtā patnī
ratiḥ kāmo bhavān prabho

Synonyma

ratiḥ uvāca — Rati pravila; bhavān — Ty; nārāyaṇa-sutaḥ — syn Pána Nārāyaṇa; śambareṇa — Śambarou; hṛtaḥ — ukradený; gṛhāt — ze svého domova; aham — já; te — tvoje; adhikṛtā — právoplatná; patnī — manželka; ratiḥ — Rati; kāmaḥ — Amor; bhavān — Ty; prabho — ó pane.

Překlad

Rati pravila: Jsi syn Pána Nārāyaṇa a byls unesen Śambarou z domu svých rodičů. Já, Rati, jsem Tvá právoplatná manželka, ó pane, protože jsi Amor.

10.55.13

Verš

eṣa tvānirdaśaṁ sindhāv
akṣipac chambaro ’suraḥ
matsyo ’grasīt tad-udarād
itaḥ prāpto bhavān prabho

Synonyma

eṣaḥ — on; tvā — Tebe; aniḥ-daśam — ještĕ ne deset dní starého; sindhau — do moře; akṣipat — hodil; śambaraḥ — Śambara; asuraḥ — démon; matsyaḥ — ryba; agrasīt — spolkla; tat — jejího; udarāt — z břicha; itaḥ — zde; prāptaḥ — získali jsme; bhavān — Tebe; prabho — ó pane.

Překlad

Ten démon Śambara Tĕ hodil do moře, když Ti ještĕ nebylo ani deset dní. Spolkla Tĕ ryba a pak jsme Tĕ právĕ na tomto místĕ zachránili z rybího břicha, ó pane.

10.55.14

Verš

tam imaṁ jahi durdharṣaṁ
durjayaṁ śatrum ātmanaḥ
māyā-śata-vidaṁ taṁ ca
māyābhir mohanādibhiḥ

Synonyma

tam imam — jeho; jahi — prosím zabij; durdharṣam — k nĕmuž je obtížné se přiblížit; durjayam — a obtížnĕ přemožitelného; śatrum — nepřítele; ātmanaḥ — Tvého; māyā — kouzel; śata — stovky; vidam — jenž zná; tam — jeho; ca — a; māyābhiḥ — kouzly; mohana-ādibhiḥ — zmatenosti a tak dále.

Překlad

Nyní zabij tohoto strašného Śambaru, svého hrozivého nepřítele. Ačkoliv zná stovky kouzel, můžeš ho porazit matoucí magií a ostatními technikami.

10.55.15

Verš

parīśocati te mātā
kurarīva gata-prajā
putra-snehākulā dīnā
vivatsā gaur ivāturā

Synonyma

pariśocati — naříká; te — Tvoje; mātā — matka (Rukmiṇī); kurarī iva — jako orlovec; gata — zmizelý; prajā — jejíž syn; putra — ke svému dítĕti; sneha — láskou; ākulā — přemožena; dīnā — ubohá; vivatsā — připravená o své tele; gauḥ — kráva; iva — jako; āturā — v nesmírné úzkosti.

Překlad

Tvá ubohá matka, jež ztratila svého syna, pro Tebe naříká jako pták kurarī. Přemohla ji láska ke svému dítĕti, tak jako krávu, která ztratila své tele.

10.55.16

Verš

prabhāṣyaivaṁ dadau vidyāṁ
pradyumnāya mahātmane
māyāvatī mahā-māyāṁ
sarva-māyā-vināśinīm

Synonyma

prabhāṣya — hovořící; evam — takto; dadau — dala; vidyām — mystické poznání; pradyumnāya — Pradyumnovi; mahā-ātmane — velké duši; māyāvatī — Māyāvatī; mahā-māyām — známé jako Mahā-māyā; sarva — veškerá; māyā — klam způsobující kouzla; vināśinīm — které ničí.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Když to Māyāvatī dořekla, dala té velké duši Pradyumnovi mystické poznání zvané Mahāmāyā, které ničí všechna ostatní kouzla způsobující klam.

10.55.17

Verš

sa ca śambaram abhyetya
saṁyugāya samāhvayat
aviṣahyais tam ākṣepaiḥ
kṣipan sañjanayan kalim

Synonyma

saḥ — On; ca — a; śambaram — Śambarou; abhyetya — přicházející za; saṁyugāya — bojovat; samāhvayat — zavolal na nĕho; aviṣahyaiḥ — nesnesitelnými; tam — mu; ākṣepaiḥ — urážkami; kṣipan — spílající; sañjanayan — podnĕcující; kalim — boj.

Překlad

Pradyumna přišel za Śambarou a zavolal na nĕho, aby bojoval. Zahrnul ho nesnesitelnými urážkami, aby podnítil konflikt.

10.55.18

Verš

so ’dhikṣipto durvācobhiḥ
padāhata ivoragaḥ
niścakrāma gadā-pāṇir
amarṣāt tāmra-locanaḥ

Synonyma

saḥ — on, Śambara; adhikṣiptaḥ — uražený; durvācobhiḥ — hrubými slovy; padā — nohou; āhataḥ — zasažený; iva — jako; uragaḥ — had; niścakrāma — vyšel; gadā — kyj; pāṇiḥ — v ruce; amarṣāt — nesnášenlivým hnĕvem; tāmra — rudé ako mĕď; locanaḥ — jehož oči.

Překlad

Śambara, uražený tĕmito hrubými slovy, se rozzuřil jako nakopnutý had. Vyšel ven s kyjem v ruce a očima rudýma vztekem.

10.55.19

Verš

gadām āvidhya tarasā
pradyumnāya mahātmane
prakṣipya vyanadan nādaṁ
vajra-niṣpeṣa-niṣṭhuram

Synonyma

gadām — kyj; āvidhya — roztáčející; tarasā — rychle; pradyumnāya — na Pradyumnu; mahā-ātmane — moudrého; prakṣipya — hodil; vyanadan nādam — vytvářející ozvĕnu; vajra — blesku; niṣpeṣa — úder; niṣṭhuram — jako ostrý.

Překlad

Śambara rychle roztočil kyj a potom jej hodil na moudrého Pradyumnu. Vydal zvuk ostrý jako úder hromu.

10.55.20

Verš

tām āpatantīṁ bhagavān
pradyumno gadayā gadām
apāsya śatrave kruddhaḥ
prāhiṇot sva-gadāṁ nṛpa

Synonyma

tām — ten; āpatantīm — letící k Nĕmu; bhagavān — Nejvyšší Pán; pradyumnaḥ — Pradyumna; gadayā — svým kyjem; gadām — kyj; apāsya — odrážející; śatrave — na svého nepřítele; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; prāhiṇot — hodil; sva-gadām — svůj vlastní kyj; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Pán Pradyumna odrazil Śambarův letící kyj svým vlastním. Potom, ó králi, Pradyumna hnĕvivĕ hodil na nepřítele svůj kyj.

10.55.21

Verš

sa ca māyāṁ samāśritya
daiteyīṁ maya-darśitam
mumuce ’stra-mayaṁ varṣaṁ
kārṣṇau vaihāyaso ’suraḥ

Synonyma

saḥ — on, Śambara; ca — a; māyām — magii; samāśritya — uchylující se k; daiteyīm — démonské; maya — Mayou Dānavou; darśitam — ukázané; mumuce — vypustil; astra-mayam — zbraní; varṣam — déšť; kārṣṇau — na Kṛṣṇova syna; vaihāyasaḥ — stojící ina obloze; asuraḥ — démon.

Překlad

Śambara se uchýlil k černé magii Daityů, kterou ho naučil Maya Dānava. Náhle se objevil na obloze a vypustil na Kṛṣṇova syna příval zbraní.

10.55.22

Verš

bādhyamāno ’stra-varṣeṇa
raukmiṇeyo mahā-rathaḥ
sattvātmikāṁ mahā-vidyāṁ
sarva-māyopamardinīm

Synonyma

bādhyamānaḥ — sužovaný; astra — zbraní; varṣeṇa — deštĕm; raukmiṇeyaḥ — Pradyumna, syn Rukmiṇī; mahā-rathaḥ — mocný bojovník; sattva-ātmikām — vytvořené z kvality dobra; mahā-vidyām — (použil) mystické poznání zvané Mahā-māyā; sarva — veškerou; mayā — magii; upamardinīm — které přemáhá.

Překlad

Pán Raukmiṇeya, nesmírnĕ mocný bojovník, sužovaný tímto deštĕm zbraní, použil mystickou vĕdu zvanou Mahā-māyā, která byla vytvořena z kvality dobra a dokázala přemoci veškerou jinou mystickou moc.

10.55.23

Verš

tato gauhyaka-gāndharva-
paiśācoraga-rākṣasīḥ
prāyuṅkta śataśo daityaḥ
kārṣṇir vyadhamayat sa tāḥ

Synonyma

tataḥ — potom; gauhyaka-gāndharva-paiśāca-uraga-rākṣasīḥ — (zbranĕ) Guhyaků, Gandharvů, čarodĕjů, nebeských hadů a Rākṣasů (lidožroutů); prāyuṅkta — použil; śataśaḥ — stovky; daityaḥ — démon; kārṣṇiḥ — Pán Pradyumna; vyadhamayat — srazil; saḥ — On; tāḥ — tyto.

Překlad

Démon potom vypustil stovky mystických zbraní patřících Guhyakům, Gandharvům, Piśācům, Uragům a Rākṣasům, ale Pán Kārṣṇi, Pradyumna, je všechny srazil k zemi.

10.55.24

Verš

niśātam asim udyamya
sa-kirīṭaṁ sa-kuṇḍalam
śambarasya śiraḥ kāyāt
tāmra-śmaśrv ojasāharat

Synonyma

niśātam — ostrý; asim — meč; udyamya — když vytasil; sa — s; kirīṭam — přilbou; sa — s; kuṇḍalam — náušnicemi; śambarasya — Śambarovu; śiraḥ — hlavu; kāyāt — od tĕla; tāmra — barvy mĕdi; śmaśru — jehož knír; ojasā — násilím; aharat — oddĕlil.

Překlad

Pradyumna vytasil ostrý meč a násilím usekl Śambarovu hlavu i s rudým knírem, přilbou a náušnicemi.

10.55.25

Verš

ākīryamāṇo divi-jaiḥ
stuvadbhiḥ kusumotkaraiḥ
bhāryayāmbara-cāriṇyā
puraṁ nīto vihāyasā

Synonyma

ākīryamāṇaḥ — zasypávaný; divi-jaiḥ — obyvateli nebes; stuvadbhiḥ — kteří oslavovali; kusuma — kvĕtin; utkaraiḥ — rozhazováním; bhāryayā — svou manželkou; ambara — po obloze; cāriṇyā — která se pohybovala; puram — do mĕsta (Dvāraky); nītaḥ — byl přenesen; vihāyasā — oblohou.

Překlad

Zatímco obyvatelé vyšších planet zasypávali Pradyumnu kvĕtinami a oslavovali Ho, Jeho manželka se objevila na obloze a přenesla Ho oblohou zpĕt do mĕsta Dvāraky.

10.55.26

Verš

antaḥ-pura-varaṁ rājan
lalanā-śata-saṅkulam
viveśa patnyā gaganād
vidyuteva balāhakaḥ

Synonyma

antaḥ-pura — vnitřního paláce; varam — nanejvýš skvostného; rājan — ó králi (Parīkṣite); lalanā — rozkošných žen; śata — stovek; saṅkulam — plného; viveśa — vstoupil do; patnyā — s manželkou; gaganāt — z oblohy; vidyutā — s bleskem; iva — jako; balāhakaḥ — mrak.

Překlad

Ó králi, Pán Pradyumna a Jeho manželka připomínali mrak doprovázený bleskem, když sestoupili z oblohy do vniřních komnat Kṛṣṇova nejskvostnĕjšího paláce, který byl plný rozkošných žen.

10.55.27-28

Verš

taṁ dṛṣṭvā jalada-śyāmaṁ
pīta-kauśeya-vāsasam
pralamba-bāhuṁ tāmrākṣaṁ
su-smitaṁ rucirānanam

sv-alaṅkṛta-mukhāmbhojaṁ
nīla-vakrālakālibhiḥ
kṛṣṇaṁ matvā striyo hrītā
nililyus tatra tatra ha

Synonyma

tam — Jeho; dṛṣṭvā — když spatřily; jala-da — jako mrak; śyāmam — tmavĕ modré pleti; pīta — žluté; kauśeya — hedvábí; vāsasam — jehož odĕv; pralamba — dlouhé; bāhum — jehož paže; tāmra — načervenalé; akṣam — jehož oči; su-smitam — příjemným úsmĕvem; rucira — okouzlující; ānanam — tvář; su-alaṅkṛta — pĕknĕ ozdobená; mukha — tvář; ambhojam — podobná lotosu; nīla — modrými; vakra — kadeřavými; ālaka-ālibhiḥ — prameny vlasů; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; matvā — považující Ho za; striyaḥ — ženy; hrītāḥ — stydlivé; nililyuḥ — ukryly se; tatra tatra — tu a tam; ha — vskutku.

Překlad

Ženy z paláce si myslely, že je to Pán Kṛṣṇa, když spatřily Jeho tmavĕ modrou pleť barvy dešťového mraku, žlutý hedvábný odĕv, dlouhé paže, načervenalé oči, okouzlující lotosovou tvář ozdobenou příjemným úsmĕvem, pĕkné ozdoby a husté kadeřavé modré vlasy. Proto se stydlivĕ ukryly tu a tam.

10.55.29

Verš

avadhārya śanair īṣad
vailakṣaṇyena yoṣitaḥ
upajagmuḥ pramuditāḥ
sa-strī ratnaṁ su-vismitāḥ

Synonyma

avadhārya — uvĕdomující si; śanaiḥ — postupnĕ; īṣat — nepatrným; vailakṣaṇyena — rozdílem ve vzhledu; yoṣitaḥ — ženy; upajagmuḥ — přišly k; pramuditāḥ — radostné; sa — spolu s; strī — mezi ženami; ratnam — drahokam; su-vismitaḥ — velmi překvapené.

Překlad

Ženy si postupnĕ na základĕ nepatrných rozdílů mezi Jeho a Kṛṣṇovým vzhledem uvĕdomily, že to není Pán. Radostné a užaslé přistoupily k Pradyumnovi a Jeho společnici, drahokamu mezi ženami.

10.55.30

Verš

atha tatrāsitāpāṅgī
vaidarbhī valgu-bhāṣiṇī
asmarat sva-sutaṁ naṣṭaṁ
sneha-snuta-payodharā

Synonyma

atha — potom; tatra — tam; asita — černé; apāṅgī — koutky jejíchž očí; vaidarbhī — královna Rukmiṇī; valgu — sladká; bhāṣinī — jejíž řeč; asmarat — vzpomnĕla si na; sva-sutam — svého syna; naṣṭam — ztraceného; sneha — láskou; snuta — zvlhla; payaḥ-dharā — ňadra.

Překlad

Při pohledu na Pradyumnu si Rukmiṇī obdařená sladkým hlasem a tmavýma očima vzpomnĕla na svého ztraceného syna a náklonností jí zvlhla ňadra.

10.55.31

Verš

ko nv ayam nara-vaidūryaḥ
kasya vā kamalekṣaṇaḥ
dhṛtaḥ kayā vā jaṭhare
keyaṁ labdhā tv anena vā

Synonyma

kaḥ — kdo; nu — vskutku; ayam — tento; nara-vaidūryaḥ — drahokam mezi muži; kasya — čí (syn); vā — a; kamala-īkṣaṇaḥ — lotosooký; dhṛtaḥ — nošen; kayā — kterou ženou; vā — a; jaṭhare — v jejím lůnĕ; kā — kdo; iyam — tato žena; labdhā — získaná; tu — navíc; anena — Jím; vā — a.

Překlad

(Śrīmatī Rukmiṇī-devī pravila:) Kdo je tento lotosooký drahokam mezi muži? Kterého muže je synem a která žena Ho nosila v lůnĕ? A kdo je tato žena, kterou si vzal za manželku?

10.55.32

Verš

mama cāpy ātmajo naṣṭo
nīto yaḥ sūtikā-gṛhāt
etat-tulya-vayo-rūpo
yadi jīvati kutracit

Synonyma

mama — můj; ca — a; api — také; ātmajaḥ — syn; naṣṭaḥ — ztracený; nītaḥ — vzatý; yaḥ — který; sūtikā-gṛhāt — z porodního pokoje; etat — Jemu; tulya — rovný; vayaḥ — vĕkem; rūpaḥ — a vzhledem; yadi — pokud; jīvati — On žije; kutracit — nĕkde.

Překlad

Kdyby můj ztracený syn, který byl unesen z porodního pokoje, stále nĕkde žil, byl by stejného vĕku a vzhledu jako tento mladík.

10.55.33

Verš

kathaṁ tv anena samprāptaṁ
sārūpyaṁ śārṅga-dhanvanaḥ
ākṛtyāvayavair gatyā
svara-hāsāvalokanaiḥ

Synonyma

katham — jak; tu — ale; anena — Jím; samprāptam — získaný; sārūpyam — stejný vzhled; śārṅga-dhanvanaḥ — jako Kṛṣṇa, nositel luku Śārṅga; ākṛtyā — tĕlesným vzhledem; avayavaiḥ — končetinami; gatyā — chůzí; svara — barvou hlasu; hāsa — úsmĕvem; avalokanaiḥ — a pohledem.

Překlad

Jak to, že se však tento mladík tolik podobá mému Pánu Kṛṣṇovi, nositeli Śārṅgy, tĕlesným vzhledem, končetinami, chůzí, barvou hlasu a pohledem hrajícím úsmĕvy?

10.55.34

Verš

sa eva vā bhaven nūnaṁ
yo me garbhe dhṛto ’rbhakaḥ
amuṣmin prītir adhikā
vāmaḥ sphurati me bhujaḥ

Synonyma

saḥ — On; eva — vskutku; vā — nebo jinak; bhavet — musí být; nūnam — zajisté; yaḥ — kdo; me — mém; garbhe — v lůnĕ; dhṛtaḥ — byl nošen; arbhakaḥ — dítĕ; amuṣmin — k Nĕmu; prītiḥ — náklonnost; adhikā — velká; vāmaḥ — levá; sphurati — chvĕje se; me — má; bhujaḥ — paže.

Překlad

Ano, musí to být to samé dítĕ, které jsem nosila v lůnĕ, neboť k Nĕmu cítím velkou náklonnost a má levá paže se chvĕje.

10.55.35

Verš

evaṁ mīmāṁsamaṇāyāṁ
vaidarbhyāṁ devakī-sutaḥ
devaky-ānakadundubhyām
uttamaḥ-śloka āgamat

Synonyma

evam — takto; mīmāṁsamānāyām — když přemýšlela; vaidarbhyām — královna Rukmiṇī; devakī-sutaḥ — syn Devakī; devakī-ānakadundubhyām — spolu s Devakī a Vasudevou; uttamaḥ-ślokaḥ — Pán Kṛṣṇa; āgamat — přišel tam.

Překlad

Zatímco královna Rukmiṇī takto přemýšlela, objevil se tam Pán Kṛṣṇa, syn Devakī, s Vasudevou a Devakī.

10.55.36

Verš

vijñātārtho ’pi bhagavāṁs
tūṣṇīm āsa janārdanaḥ
nārado ’kathayat sarvaṁ
śambarāharaṇādikam

Synonyma

vijñāta — plnĕ chápající; arthaḥ — záležitost; api — ačkoliv; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tūṣṇīm — tichý; āsa — zůstal; janārdanaḥ — Kṛṣṇa; nāradaḥ — Nārada Muni; akathayat — vyložil; sarvam — všechno; śambara — Śambarou; āharaṇa — únosem; ādikam — počínaje.

Překlad

Ačkoliv Pán Janārdana dokonale vĕdĕl, k čemu došlo, zachoval mlčení. Mudrc Nārada však vysvĕtlil všechno počínaje Śambarovým únosem dítĕte.

10.55.37

Verš

tac chrutvā mahad āścaryaṁ
kṛṣṇāntaḥ-pura-yoṣitaḥ
abhyanandan bahūn abdān
naṣṭaṁ mṛtam ivāgatam

Synonyma

tat — to; śrutvā — poté, co vyslechly; mahat — velký; āścaryam — úžas; kṛṣṇa-antaḥ-pura — z osobního sídla Pána Kṛṣṇy; yoṣitaḥ — ženy; abhyanandan — přivítaly; bahūn — po mnoho; abdān — let; naṣṭam — ztraceného; mṛtam — nĕkoho mrtvého; iva — jakoby; āgatam — navrátivšího se.

Překlad

Poté, co ženy z paláce Pána Kṛṣṇy vyslechly toto nanejvýš úžasné vyprávĕní, radostnĕ přivítaly Pradyumnu, který byl po mnoho let ztracen, ale nyní se vrátil jako z mrtvých.

10.55.38

Verš

devakī vasudevaś ca
kṛṣṇa-rāmau tathā striyaḥ
dampatī tau pariṣvajya
rukmiṇī ca yayur mudam

Synonyma

devakī — Devakī; vasudevaḥ — Vasudeva; ca — a; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; tathā — také; striyaḥ — ženy; dam-patī — manžela a manželku; tau — tyto dva; pariṣvajya — objímající; rukmiṇī — Rukmiṇī; ca — a; yayuḥ mudam — radovali se.

Překlad

Devakī, Vasudeva, Kṛṣṇa, Balarāma a všechny ženy z paláce, zvláštĕ královna Rukmiṇī, objímali mladý pár a radovali se.

10.55.39

Verš

naṣṭaṁ pradyumnam āyātam
ākarṇya dvārakaukasaḥ
aho mṛta ivāyāto
bālo diṣṭyeti hābruvan

Synonyma

naṣṭam — ztracený; pradyumnam — Pradyumna; āyātam — vrátil se; ākarṇya — když slyšeli; dvārakā-okasaḥ — obyvatelé Dvāraky; aho — ó; mṛtaḥ — mrtvý; iva — jakoby; āyātaḥ — vrátil se; bālaḥ — dítĕ; diṣṭyā — díky Prozřetelnosti; iti — takto; ha — vskutku; abruvan — promluvili.

Překlad

Když se obyvatelé Dvāraky doslechli, že se ztracený Pradyumna vrátil domů, prohlásili: „Ó, Prozřetelnost dovolila tomuto dítĕti vrátit se jako z mrtvých!“

10.55.40

Verš

yaṁ vai muhuḥ pitṛ-sarūpa-nijeśa-bhāvās
tan-mātaro yad abhajan raha-rūḍha-bhāvāḥ
citraṁ na tat khalu ramāspada-bimba-bimbe
kāme smare ’kṣa-viṣaye kim utānya-nāryaḥ

Synonyma

yam — kdo; vai — vskutku; muhuḥ — opakovanĕ; pitṛ — svému otci; sa-rūpa — který se přesnĕ podobal; nija — jako na svého vlastního; īśa — pána; bhāvāḥ — které na Nĕho myslely; tat — Jeho; mātaraḥ — matky; yat — protože; abhajan — uctívaly; raha — důvĕrnĕ; rūḍha — plnĕ rozvinutá; bhāvāḥ — jejichž extatická přitažlivost; citram — úžasné; na — ne; tat — to; khalu — vskutku; ramā — bohynĕ štĕstí; āspada — útočištĕ (Pána Kṛṣṇy); bimba — podoby; bimbe — který byl odrazem; kāme — zosobnĕný chtíč; smare — Amor; akṣa-viṣaye — když se nacházel před jejich očima; kim uta — nemluvĕ o; anya — ostatních; nāryaḥ — ženách.

Překlad

Na tom, že ženy z paláce, které mĕly k Pradyumnovi cítit mateřskou náklonnost, ale cítily k Nĕmu důvĕrnou extatickou přitažlivost, jako kdyby to byl jejich vlastní Pán, není nic úžasného. Syn se koneckonců přesnĕ podobal otci. Pradyumna byl vskutku dokonalým odrazem krásy Pána Kṛṣṇy, útočištĕ bohynĕ štĕstí, a zjevil se jim před očima jako samotný Amor. Když k Nĕmu cítily milostnou připoutanost i ženy na úrovni Jeho matky, co potom musely při Jeho spatření cítit ostatní ženy?

Význam

Jak vysvĕtluje Śrīla Viśvanātha Cakravartī, kdykoliv ženy z paláce spatřily Śrī Pradyumnu, ihned si vzpomnĕly na svého Pána, Śrī Kṛṣṇu. Śrīla Prabhupāda komentuje v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství takto: „Śrīla Śukadeva Gosvāmī vyložil, že všechny ženy v paláci, které byly Pradyumnovými vlastními nebo nevlastními matkami, Ho zpočátku omylem považovaly za Kṛṣṇu a stydĕly se, neboť je zasáhla touha po milostné lásce. Vysvĕtlením toho je, Pradyumna vypadal úplnĕ stejnĕ jako Kṛṣṇa a ve skutečnosti byl samotným Amorem; proto není divu, že si ho Jeho matky i ostatní ženy takto spletly. Z tohoto prohlášení je zřejmé, že Pradyumnovy tĕlesné rysy byly tak podobné Kṛṣṇovým, že Ho za Kṛṣṇu omylem pokládala dokonce i Jeho vlastní matka.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Pradyumnův příbĕh.“

KAPITOLA PADESÁTÁ ŠESTÁ

Drahokam Syamantaka

10.56.1

Verš

śrī-śuka uvāca
satrājitaḥ sva-tanayāṁ
kṛṣṇāya kṛta-kilbiṣaḥ
syamantakena maṇinā
svayam udyamya dattavān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; satrājitaḥ — král Satrājit; sva — svou vlastní; tanayām — dceru; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; kṛta — poté, co spáchal; kilbiṣaḥ — přestupek; syamantakena — známým jako Syamantaka; maṇinā — spolu s drahokamem; svayam — osobnĕ; udyamya — snažící se; dattavān — daroval.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Satrājit urazil Pána Kṛṣṇu, snažil se to odčinit, jak nejlépe mohl, darem v podobĕ své dcery a drahokamu Syamantaka.

10.56.2

Verš

śrī-rājovāca
satrājitaḥ kim akarod
brahman kṛṣṇasya kilbiṣaḥ
syamantakaḥ kutas tasya
kasmād dattā sutā hareḥ

Synonyma

śrī-rājā — král (Parīkṣit Mahārāja); uvāca — pravil; satrājitaḥ — Satrājit; kim — jaký; akarot — spáchal; brahman — ó brāhmaṇo; kṛṣṇasya — proti Pánu Kṛṣṇovi; kilbiṣaḥ — přestupek; syamantakaḥ — drahokam Syamantaka; kutaḥ — odkud; tasya — jeho; kasmāt — proč; dattā — darovaná; sutā — jeho dcera; hareḥ — Pánu Harimu.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit se zeptal: Ó brāhmaṇo, čím král Satrājit urazil Pána Kṛṣṇu? Kde vzal drahokam Syamantaka a proč dal svou dceru Nejvyššímu Pánovi?

10.56.3

Verš

śrī-śuka uvāca
āsīt satrājitaḥ sūryo
bhaktasya paramaḥ sakhā
prītas tasmai maṇiṁ prādāt
sa ca tuṣṭaḥ syamantakam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; āsīt — byl; satrājitaḥ — Satrājita; sūryaḥ — bůh slunce; bhaktasya — který byl jeho oddaný; paramaḥ — nejlepší; sakhā — dobrodinec a přítel; prītaḥ — milující; tasmai — jemu; maṇim — drahokam; prādāt — dal; saḥ — on; ca — a; tuṣṭaḥ — spokojený; syamantakam — jménem Syamantaka.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Sūrya, bůh slunce, cítil velkou náklonnost ke svému oddanému Satrājitovi. Polobůh se zachoval jako jeho nejvĕtší přítel a jako symbol své spokojenosti mu dal drahokam zvaný Syamantaka.

10.56.4

Verš

sa taṁ bibhran maṇiṁ kaṇṭhe
bhrājamāno yathā raviḥ
praviṣṭo dvārakāṁ rājan
tejasā nopalakṣitaḥ

Synonyma

saḥ — on, král Satrājit; tam — ten; bibhrat — nesoucí; maṇim — drahokam; kaṇṭhe — na krku; bhrājamānaḥ — jasnĕ zářící; yathā — jako; raviḥ — slunce; praviṣṭaḥ — když vstoupil do; dvārakām — mĕsta Dvāraky; rājan — ó králi (Parīkṣite); tejasā — kvůli záři; na — ne; upalakṣitaḥ — rozpoznán.

Překlad

Satrājit vstoupil do Dvāraky s drahokamem na krku. Zářil jasnĕ jako samotné slunce, ó králi, a kvůli záři drahokamu nebyl nerozpoznán.

10.56.5

Verš

taṁ vilokya janā dūrāt
tejasā muṣṭa-dṛṣṭayaḥ
dīvyate ’kṣair bhagavate
śaśaṁsuḥ sūrya-śaṅkitāḥ

Synonyma

tam — jeho; vilokya — když vidĕli; janāḥ — lidé; dūrāt — z jisté vzdálenosti; tejasā — jeho září; muṣṭa — ukradená; dṛṣṭayaḥ — jejich schopnosti vidĕt; dīvyate — který hrál; akṣaiḥ — v kostky; bhagavate — Nejvyššímu Pánu, Śrī Kṛṣṇovi; śaśaṁsuḥ — oznámili; sūrya — boha slunce; śaṅkitāḥ — považující ho za.

Překlad

Když lidé zdálky hledĕli na Satrājita, jeho záře je oslepila. Považovali ho za boha slunce Sūryu a šli to říci Pánu Kṛṣṇovi, který v té dobĕ hrál v kostky.

10.56.6

Verš

nārāyaṇa namas te ’stu
śaṅkha-cakra-gadā-dhara
dāmodarāravindākṣa
govinda yadu-nandana

Synonyma

nārāyaṇa — ó Pane Nārāyaṇe; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; astu — nechť jsou; śaṅkha — lastury; cakra — disku; gadā — a kyje; dhara — ó držiteli; dāmodara — ó Pane Dāmodare; aravinda-akṣa — ó lotosooký; govinda — ó Pane Govindo; yadu-nandana — ó milovaný synu Yaduovců.

Překlad

(Obyvatelé Dvāraky řekli:) Poklony Tobĕ, ó Nārāyaṇe, ó držiteli lastury, disku a kyje, ó lotosooký Dāmodare, ó Govindo, ó milovaný potomku Yaduovců!

10.56.7

Verš

eṣa āyāti savitā
tvāṁ didṛkṣur jagat-pate
muṣṇan gabhasti-cakreṇa
nṛṇāṁ cakṣūṁṣi tigma-guḥ

Synonyma

eṣaḥ — tento; āyāti — přichází; savitā — bůh slunce; tvām — Tebe; didṛkṣuḥ — toužící spatřit; jagat-pate — ó Pane vesmíru; muṣṇan — jež krade; gabhasti — svých paprsků; cakreṇa — kruhem; nṛṇām — lidí; cakṣūṁṣi — oči; tigma — silná; guḥ — jehož záře.

Překlad

Pán Savitā Tĕ přišel navštívit, ó Pane vesmíru. Oslepuje každému oči svými silnĕ zářícími paprsky.

10.56.8

Verš

nanv anvicchanti te mārgaṁ
trī-lokyāṁ vibudharṣabhāḥ
jñātvādya gūḍhaṁ yaduṣu
draṣṭuṁ tvāṁ yāty ajaḥ prabho

Synonyma

nanu — jistĕ; anvicchanti — vyhledávají; te — Tvoji; mārgam — cestu; tri-lokyām — ve všech třech svĕtech; vibudha — z moudrých polobohů; ṛṣabhāḥ — nejvznešenĕjší; yñātvā — znající; adya — nyní; gūḍham — skrytý; yaduṣu — mezi Yaduovci; draṣṭum — spatřit; tvām — Tebe; yāti — přichází; ajaḥ — nezrozený (bůh slunce); prabho — ó Pane.

Překlad

Nejvznešenĕjší polobozi ve třech svĕtech Tĕ jistĕ dychtí vyhledat, ó Pane, když ses nyní skryl v yaduovské dynastii. Přišel Tĕ sem tedy navštívit nezrozený bůh slunce.

10.56.9

Verš

śrī-śuka uvāca
niśamya bāla-vacanaṁ
prahasyāmbuja-locanaḥ
prāha nāsau ravir devaḥ
satrājin maṇinā jvalan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; niśamya — slyšící; bāla — dĕtinská; vacanam — tato slova; prahasya — široce se usmívající; ambuja — podobné lotosu; locanaḥ — On, jehož oči; prāha — pravil; na — ne; asau — tato osoba; raviḥ devaḥ — bůh slunce; satrājit — král Satrājit; maṇinā — kvůli svému drahokamu; jvalan — zářivý.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Když lotosooký Pán slyšel tato nevinná slova, široce se usmál a řekl: „To není bůh slunce Ravi, ale Satrājit, který září díky svému drahokamu.“

10.56.10

Verš

satrājit sva-gṛhaṁ śrīmat
kṛta-kautuka-maṅgalam
praviśya deva-sadane
maṇiṁ viprair nyaveśayat

Synonyma

satrājit — Satrājit; sva — svého; gṛham — domova; śrīmat — honosného; kṛta — (kde byly) vykonány; kautuka — slavnostnĕ; maṅgalam — příznivé obřady; praviśya — poté, co vstoupil; deva-sadane — do chrámové místnosti; maṇim — drahokam; vipraiḥ — učenými brāhmaṇy; nyaveśayat — nechal instalovat.

Překlad

Král Satrājit vstoupil do svého honosného domova a slavnostnĕ vykonal příznivé obřady. Kvalifikované brāhmaṇy nechal instalovat drahokam Syamantaka ve své domácí chrámové místnosti.

10.56.11

Verš

dine dine svarṇa-bhārān
aṣṭau sa sṛjati prabho
durbhikṣa-māry-ariṣṭāni
sarpādhi-vyādhayo ’śubhāḥ
na santi māyinas tatra
yatrāste ’bhyarcito maṇiḥ

Synonyma

dine dine — den za dnem; svarṇa — zlata; bhārān — bhār (váhová jednotka); aṣṭau — osm; saḥ — ten; sṛjati — vytvářel; prabho — ó pane (Parīkṣite Mahārāji); durbhikṣa — hlad; māri — předčasná úmrtí; ariṣṭāni — neštĕstí; sarpa — hadí (uštknutí); ādhi — mentální nemoci; vyādhayaḥ — choroby; aśubhāḥ — nepříznivé; na santi — žádné nejsou; māyinaḥ — podvodníci; tatra — tam; yatra — kde; āste — je přítomný; abhyarcitaḥ — řádnĕ uctívaný; maṇiḥ — drahokam.

Překlad

Drahokam každý den vytvářel osm bhār zlata, můj milý Prabhu, a na místĕ, kde byl uchováván a řádnĕ uctíván, se nevyskytovala neštĕstí jako hlad či předčasná smrt a také zla jako hadí uštknutí, mentální a fyzické nemoci a podvodníci.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī podává tento odkaz śāster týkající se bhāry:

caturbhir vrīhibhir guñjāṁ
guñjāḥ pañca paṇaṁ paṇān
aṣṭau dharaṇam aṣṭau ca
karṣaṁ tāṁś caturaḥ palam
tulāṁ pala-śataṁ prāhur
bhāraḥ syād viṁśatis tulāḥ

„Čtyři rýžová zrna se nazývají jedna guñjā, pĕt guñj jedna paṇa, osm paṇ jedna karṣa, čtyři karṣi jedna pala a jedno sto pal jedna tulā. Dvacet tul tvoří jednu bhāru.“ Jelikož v jedné unci je asi 3  700 rýžových zrn, drahokam Syamantaka vytvářel přibližnĕ 77 kilogramů zlata každý den.

10.56.12

Verš

sa yācito maṇiṁ kvāpi
yadu-rājāya śauriṇā
naivārtha-kāmukaḥ prādād
yācñā-bhaṅgam atarkayan

Synonyma

saḥ — on, Satrājit; yācitaḥ — požádaný; maṇim — drahokam; kva api — při jedné příležitosti; yadu-rājāya — pro krále Yaduovců, Ugrasenu; śauriṇā — Pánem Kṛṣṇou; na — ne; eva — vskutku; artha — bohatství; kāmukaḥ — chtivý; prādāt — dal; yācñā — žádosti; bhaṅgam — porušení; atarkayan — neberoucí v úvahu.

Překlad

Při jedné příležitosti Pán Kṛṣṇa požádal Satrājita, aby drahokam dal yaduovskému králi Ugrasenovi, ale Satrājit byl tak chamtivý, že odmítl. Nepomyslel na závažnost přestupku, který spáchal odepřením Pánovy žádosti.

10.56.13

Verš

tam ekadā maṇiṁ kaṇṭhe
pratimucya mahā-prabham
praseno hayam āruhya
mṛgāyāṁ vyacarad vane

Synonyma

tam — ten; ekadā — jednou; maṇim — drahokam; kaṇṭhe — na krk; pratimucya — zavĕšující si; mahā — velmi; prabham — zářivý; prasenaḥ — Prasena (Satrājitův bratr); hayam — konĕ; āruhya — usedl na; mṛgāyām — na lov; vyacarat — odjel; vane — do lesa.

Překlad

Jednou Satrājitův bratr Prasena poté, co si povĕsil zářivý drahokam na krk, usedl na konĕ a odjel lovit do lesa.

Význam

Nepříznivý následek Satrājitova odmítnutí žádosti Pána Kṛṣṇy se záhy projeví.

10.56.14

Verš

prasenaṁ sa-hayaṁ hatvā
maṇim ācchidya keśarī
giriṁ viśan jāmbavatā
nihato maṇim icchatā

Synonyma

prasenam — Prasenu; sa — spolu s; hayam — jeho konĕm; hatvā — když zabil; maṇim — drahokam; ācchidya — poté, co vzal; keśarī — lev; girim — (jeskynĕ v) hoře; viśan — vstoupil do; jāmbavatā — Jāmbavānem, králem medvĕdů; nihataḥ — zabitý; maṇim — drahokam; icchatā — který chtĕl.

Překlad

Prasenu a jeho konĕ zabil lev a drahokam vzal. Když však vstoupil do jeskynĕ v hoře, zabil ho Jāmbavān, který drahokam chtĕl.

10.56.15

Verš

so ’pi cakre kumārasya
maṇiṁ krīḍanakaṁ bile
apaśyan bhrātaraṁ bhrātā
satrājit paryatapyata

Synonyma

saḥ — on, Jāmbavān; api — navíc; cakre — učinil; kumārasya — pro své dítĕ; maṇim — drahokam; krīḍanakam — hračkou; bile — v jeskyni; apaśyan — když nevidĕl; bhrātaram — svého bratra; bhrātā — bratr; satrājit — Satrājit; paryatapyata — byl hluboce znepokojen.

Překlad

V jeskyni Jāmbavān nechal svého mladého syna hrát si s drahokamem Syamantaka jako s hračkou. Když mezitím Satrājit vidĕl, že se jeho bratr nevrací, byl hluboce znepokojen.

10.56.16

Verš

prāyaḥ kṛṣṇena nihato
maṇi-grīvo vanaṁ gataḥ
bhrātā mameti tac chrutvā
karṇe karṇe ’japan janāḥ

Synonyma

prāyaḥ — pravdĕpodobnĕ; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; nihataḥ — zabitý; maṇi — drahokam; grīvaḥ — nesoucí na krku; vanam — do lesa; gataḥ — odjel; bhrātā — bratr; mama — můj; iti — tak pravící; tat — to; śrutvā — když slyšeli; karṇe karṇe — navzájem si do uší; ajapan — šeptali; janāḥ — lidé.

Překlad

Řekl: „Mého bratra, který odjel do lesa s drahokamem na krku, pravdĕpodobnĕ zabil Kṛṣṇa.“ Lidé se doslechli o tomto nařčení a začali si je navzájem šeptat do uší.

10.56.17

Verš

bhagavāṁs tad upaśrutya
duryaśo liptam ātmani
mārṣṭuṁ prasena-padavīm
anvapadyata nāgaraiḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán, Kṛṣṇa; tat — to; upaśrutya — když se doslechl; duryaśaḥ — pohanou; liptam — pošpinĕný; ātmani — na sobĕ; mārṣṭum — aby očistil; prasena-padavīm — Prasenovu cestu; anvapadyata — následoval; nāgaraiḥ — spolu s lidmi z mĕsta.

Překlad

Když se Pán Kṛṣṇa doslechl tuto zvĕst, chtĕl odstranit poskvrnĕní své povĕsti. Vzal tedy s sebou nĕkolik obyvatel Dvāraky a vydal se zpĕt po Prasenovĕ stopĕ.

10.56.18

Verš

hataṁ prasenaṁ aśvaṁ ca
vīkṣya keśariṇā vane
taṁ cādri-pṛṣṭhe nihatam
ṛkṣeṇa dadṛśur janāḥ

Synonyma

hatam — zabitého; prasenam — Prasenu; aśvam — jeho konĕ; ca — a; vīkṣya — uvidĕli; keśariṇā — lvem; vane — v lese; tam — toho (lva); ca — také; adri — hory; pṛṣṭhe — na úbočí; nihatam — zabitého; ṛkṣeṇa — Ṛkṣou (Jāmbavānem); dadṛśuḥ — spatřili; janāḥ — lidé.

Překlad

V lese našli Prasenu a jeho konĕ, oba zabité lvem. Dále pak našli na úbočí hory mrtvého lva zabitého Ṛkṣou (Jāmbavānem).

10.56.19

Verš

ṛkṣa-rāja-bilaṁ bhīmam
andhena tamasāvṛtam
eko viveśa bhagavān
avasthāpya bahiḥ prajāḥ

Synonyma

ṛkṣa-rāja — krále medvĕdů; bilam — jeskynĕ; bhīmam — hrozivé; andhena tamasā — oslepující temnotou; āvṛtam — zahalené; ekaḥ — sám; viveśa — vstoupil do; bhagavān — Nejvyšší Pán; avasthāpya — rozmisťující; bahiḥ — venku; prajāḥ — občany.

Překlad

Pán rozmístil své poddané venku před hrozivou, velmi temnou jeskyní krále medvĕdů a potom do ní sám vstoupil.

10.56.20

Verš

tatra dṛṣṭvā maṇi-preṣṭhaṁ
bāla-krīḍanakaṁ kṛtam
hartuṁ kṛta-matis tasminn
avatasthe ’rbhakāntike

Synonyma

tatra — tam; dṛṣṭvā — když uvidĕl; maṇi-preṣṭham — nejcennĕjší z drahokamů; bāla — dítĕte; krīḍanakam — hračkou; kṛtam — učinĕný; hartum — vzít pryč; kṛta-matiḥ — rozhodující se; tasmin — tam; avatasthe — postavil se; arbhaka-antike — poblíž dítĕte.

Překlad

Tam Pán Kṛṣṇa uvidĕl, že se z nejcennĕjšího z drahokamů stala dĕtská hračka. Rozhodl se jej odnést a přistoupil k dítĕti.

10.56.21

Verš

tam apūrvaṁ naraṁ dṛṣṭvā
dhātrī cukrośa bhīta-vat
tac chrutvābhyadravat kruddho
jāmbavān balināṁ varaḥ

Synonyma

tam — tu; apūrvam — nikdy předtím (nevidĕnou); naram — osobu; dṛṣṭvā — když uvidĕla; dhātrī — chůva; cukrośa — vykřikla; bhīta-vat — polekaná; tat — to; śrutvā — když slyšel; abhyadravat — rozbĕhl se k; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; jāmbavān — Jāmbavān; balinām — ze silných; varaḥ — nejlepší.

Překlad

Chůva dítĕte při spatření té pozoruhodné osoby vykřikla strachem. Jāmbavān, nejsilnĕjší ze silných, zaslechl její výkřiky a rozhnĕvanĕ se rozbĕhl k Pánu.

10.56.22

Verš

sa vai bhagavatā tena
yuyudhe svāmīnātmanaḥ
puruṣam prākṛtaṁ matvā
kupito nānubhāva-vit

Synonyma

saḥ — on; vai — vskutku; bhagavatā — s Pánem; tena — s Ním; yuyudhe — bojoval; svāmīnā — vládcem; ātmanaḥ — svým vlastním; puruṣam — osobu; prākṛtam — svĕtskou; matvā — jelikož Ho považoval za; kupitaḥ — rozhnĕvaný; na — ne; anubhāva — Jeho postavení; vit — vĕdom si.

Překlad

Jāmbavān si nebyl vĕdom Jeho pravého postavení a považoval Ho za obyčejného človĕka. Proto se hnĕvivĕ pustil s Nejvyšším Pánem, svým vládcem, do boje.

Význam

Slova puruṣaṁ prākṛtaṁ matvā, „považující Ho za svĕtskou osobu“, jsou velmi významná. Takzvaní védští učenci, včetnĕ vĕtšiny západních, rádi překládají slovo puruṣam jako „muž“, i když se to slovo týká Pána Kṛṣṇy, a tak jsou jejich neautorizované překlady védské literatury znečištĕny jejich materialistickými představami o Bohu. Zde je však jasnĕ uvedeno, že Jāmbavān považoval Pána za prākṛta-puruṣu, „svĕtskou osobu“, protože mylnĕ pochopil Jeho postavení. Jinak řečeno, Pán je ve skutečnosti puruṣottama,„ svrchovaná transcendentální osoba“.

10.56.23

Verš

dvandva-yuddhaṁ su-tumulam
ubhayor vijigīṣatoḥ
āyudhāśma-drumair dorbhiḥ
kravyārthe śyenayor iva

Synonyma

dvandva — v páru; yuddham — boj; su-tumulam — velmi divoký; ubhayoḥ — mezi obĕma; vijigīṣatoḥ — jež se oba snažili zvítĕzit; āyudha — se zbranĕmi; aśma — kameny; drumaiḥ — a stromy; dorbhiḥ — s pažemi; kravya — mršinĕ; arthe — kvůli; śyenayoḥ — mezi dvĕma jestřáby; iva — jako kdyby.

Překlad

Oba se zuřivĕ potýkali a každý byl odhodlaný zvítĕzit. Bojovali proti sobĕ různými zbranĕmi a potom kameny, kmeny stromů a nakonec holýma rukama jako dva jestřábi bojující o kus masa.

10.56.24

Verš

āsīt tad aṣṭā-vimśāham
itaretara-muṣṭibhiḥ
vajra-niṣpeṣa-paruṣair
aviśramam ahar-niśam

Synonyma

āsīt — byl; tat — ten; aṣṭā-viṁśa — dvacet osm; aham — dní; itara-itara — navzájem; muṣṭibhiḥ — pĕsti; vajra — blesku; niṣpeṣa — jako údery; paruṣaiḥ — tvrdé; aviśramam — bez oddechu; ahaḥ-niśam — ve dne v noci.

Překlad

Boj pokračoval bez oddechu dvacet osm dní. Oba protivníci do sebe bili pĕstmi, které dopadaly jako rachotící údery blesku.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že boj pokračoval bez přestání ve dne v noci.

10.56.25

Verš

kṛṣṇa-muṣṭi-viniṣpāta
niṣpiṣṭāṅgoru bandhanaḥ
kṣīṇa-sattvaḥ svinna-gātras
tam āhātīva vismitaḥ

Synonyma

kṛṣṇa-muṣṭi — pĕstí Pána Kṛṣṇy; viniṣpāta — údery; niṣpiṣṭa — bitý; aṅga — jehož tĕla; uru — obrovské; bandhanaḥ — svaly; kṣīṇa — zmenšená; sattvaḥ — jehož síla; svinna — potící se; gātraḥ — jehož končetiny; tam — k Nĕmu; āha — promluvil; atīva — nesmírnĕ; vismitaḥ — užaslý.

Překlad

Jāmbavān, na jehož vyboulené svaly dopadaly údery pĕstí Pána Kṛṣṇy, jehož síla ochabovala a končetiny se potily, velmi žasl a nakonec promluvil k Pánu.

10.56.26

Verš

jāne tvāṁ saṛva-bhūtānāṁ
prāṇa ojaḥ saho balam
viṣṇuṁ purāṇa-puruṣaṁ
prabhaviṣṇum adhīśvaram

Synonyma

jāne — vím; tvām — Ty (jsi); sarva — všech; bhūtānām — živých bytostí; prāṇaḥ — životní vzduch; ojaḥ — síla smyslů; sahaḥ — mentální síla; balam — fyzická síla; viṣṇum — Pán Viṣṇu; purāṇa — prvotní; puruṣam — Nejvyšší Osoba; prabhaviṣṇum — všemocný; adhīśvaram — svrchovaný vládce.

Překlad

(Jāmbavān řekl:) Nyní vím, že jsi životní vzduch a smyslová, mentální a tĕlesná síla všech živých bytostí. Jsi Pán Viṣṇu, původní osoba, svrchovaný, všemocný vládce.

10.56.27

Verš

tvaṁ hi viśva-sṛjām sraṣṭā
sṛṣṭānām api yac ca sat
kālaḥ kalayatām īśaḥ
para ātmā tathātmanām

Synonyma

tvam — Ty; hi — vskutku; viśva — vesmíru; sṛjām — stvořitelů; sraṣṭā — stvořitel; sṛṣṭānām — stvořených bytostí; api — také; yat — která; ca — a; sat — základní podstata; kālaḥ — pokořitel; kalayatām — pokořitelů; īśaḥ — Nejvyšší Pán; paraḥ ātmā — Nejvyšší Duše; tathā — také; ātmanām — všech duší.

Překlad

Jsi svrchovaný stvořitel všech stvořitelů vesmíru a základní podstata všeho stvořeného. Jsi pokořitel všech pokořitelů, Nejvyšší Pán a Nejvyšší Duše všech duší.

Význam

Pán Kapila uvádí ve Śrīmad-Bhāgavatamu (3.25.42): mṛtyuś carati mad-bhayāt. „Ze strachu přede Mnou si smrt vybírá svou daň.“

10.56.28

Verš

yasyeṣad-utkalita-roṣa-kaṭākṣa-mokṣair
vartmādiśat kṣubhita-nakra-timiṅgalo ’bdhiḥ
setuḥ kṛtaḥ sva-yaśa ujjvalitā ca laṅkā
rakṣaḥ-śirāṁsi bhuvi petur iṣu-kṣatāni

Synonyma

yasya — jehož; īṣat — lehce; utkalita — projeveného; roṣa — z hnĕvu; kaṭā-akṣa — pohledů koutky očí; mokṣaiḥ — kvůli vypuštĕní; vartma — cesta; ādiśat — ukázaná; kṣubhita — rozrušení; nakra — (v nĕmž) krokodýli; timiṅgalaḥ — a obrovské ryby timiṅgila; abdhiḥ — oceán; setuḥ — most; kṛtaḥ — postavil; sva — svoji; yaśaḥ — slávu; ujjvalitā — zapálil; ca — a; laṅkā — mĕsto Laṅku; rakṣaḥ — démona (Rāvaṇy); śirāṁsi — hlavy; bhuvi — na zem; petuḥ — spadly; iṣu — jehož šípy; kṣatāni — uťaté.

Překlad

Jsi ten, který donutil oceán udĕlat cestu, když jsi svými pohledy koutky očí lehce projevil svůj hnĕv a rozrušil krokodýly a ryby timiṅgila ve vodních hlubinách. Jsi ten, který postavil velký most, aby si získal slávu, kdo spálil mĕsto Laṅku a jehož šípy uťaly Rāvaṇovy hlavy, které potom spadly na zem.

10.56.29-30

Verš

iti vijñāta-viijñānam
ṛkṣa-rājānam acyutaḥ
vyājahāra mahā-rāja
bhagavān devakī-sutaḥ

abhimṛśyāravindākṣaḥ
pāṇinā śaṁ-kareṇa tam
kṛpayā parayā bhaktaṁ
megha-gambhīrayā girā

Synonyma

iti — takto; vijñāta-vijñānam — který pochopil pravdu; ṛkṣa — medvĕdů; rājānam — ke králi; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; vyājahāra — promluvil; mahā-rāja — ó králi (Parīkṣite); bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-suraḥ — syn Devakī; abhimṛśya — dotýkající se; aravinda-akṣaḥ — lotosooký; pāṇinā — svou rukou; śam — přízeň; kareṇa — která udĕluje; tam — k nĕmu; kṛpayā — se soucitem; parayā — velkým; bhaktam — ke svému oddanému; megha — jako mrak; gambhīrayā — hlubokým; girā — hlasem.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Ó králi, potom Pán Kṛṣṇa oslovil krále medvĕdů, který pochopil pravdu. Lotosooký Pán, Osobnost Božství, syn Devakī, se dotkl Jāmbavāna rukou, která udĕluje veškerá požehnání, a promluvil ke svému oddanému se vznešeným soucitem. Jeho důstojný hlas dunĕl hluboce jako mrak.

10.56.31

Verš

maṇi-hetor iha prāptā
vayam ṛkṣa-pate bilam
mithyābhiśāpaṁ pramṛjann
ātmano maṇināmunā

Synonyma

maṇi — drahokamu; hetoḥ — kvůli; iha — sem; prāptāḥ — přišli jsme; vayam — my; ṛkṣa-pate — ó vládce medvĕdů; bilam — do jeskynĕ; mithyā — falešné; abhiśāpam — nařčení; pramṛjan — rozptýlit; ātmanaḥ — proti Mĕ; maṇinā — s drahokamem; amunā — tímto.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pravil:) To kvůli tomuto drahokamu, ó vládce medvĕdů, jsme přišli do tvé jeskynĕ. Zamýšlím drahokam použít k vyvrácení falešných nařčení vůči Mé osobĕ.

10.56.32

Verš

ity uktaḥ svāṁ duhitaraṁ
kanyāṁ jāmbavatīṁ mudā
arhaṇārtham sa maṇinā
kṛṣṇāyopajahāra ha

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — oslovený; svām — svoji; duhitaram — dceru; kanyām — pannu; jāmbavatīm — jménem Jāmbavatī; mudā — šťastnĕ; arhaṇa-artham — jako uctivý dar; saḥ — on; maṇinā — s drahokamem; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; upajahāra ha — daroval.

Překlad

Takto oslovený Jāmbavān šťastnĕ uctil Pána Kṛṣṇu tím, že Mu nabídl svou panenskou dceru Jāmbavatī spolu s drahokamem.

10.56.33

Verš

adṛṣṭvā nirgamaṁ śaureḥ
praviṣṭasya bilaṁ janāḥ
pratīkṣya dvādaśāhāni
duḥkhitāḥ sva-puraṁ yayuḥ

Synonyma

adṛṣṭvā — nevidící; nirgamam — východ; śaureḥ — Pána Kṛṣṇy; praviṣṭasya — který vešel do; bilam — jeskynĕ; janaḥ — lidé; pratīkṣya — po čekání; dvādaśa — dvanáct; ahāni — dní; duḥkhitāḥ — nešťastní; sva — svého; puram — do mĕsta; yayuḥ — odešli.

Překlad

Poté, co Pán Śauri vstoupil do jeskynĕ, lidé z Dvāraky, kteří Ho doprovázeli, čekali dvanáct dní, aniž Ho spatřili vyjít opĕt ven. Nakonec čekání vzdali a vrátili se s velkým zármutkem do svého mĕsta.

10.56.34

Verš

niśamya devakī devī
rakmiṇy ānakadundubhiḥ
suhṛdo jñātayo ’śocan
bilāt kṛṣṇam anirgatam

Synonyma

niśamya — když slyšeli; devakī — Devakī; devī rukmiṇī — božská Rukmiṇī; ānakadundubhiḥ — Vasudeva; suhṛdaḥ — přátelé; jñātayaḥ — příbuzní; aśocan — naříkali; bilāt — z jeskynĕ; kṛṣṇam — Kṛṣṇa; anirgatam — nevyšlý.

Překlad

Když Devakī, Rukmiṇī-devī, Vasudeva a Pánovi ostatní příbuzní a přátelé slyšeli, že nevyšel z jeskynĕ, všichni naříkali.

10.56.35

Verš

satrājitaṁ śapantas te
duḥkhitā dvārakaukasaḥ
upatasthuś candrabhāgāṁ
durgāṁ kṛṣṇopalabdhaye

Synonyma

satrājitam — Satrājita; śapantaḥ — proklínající; te — oni; duḥkhitāḥ — zarmoucení; dvārakā-okasaḥ — obyvatelé Dvāraky; upatasthuḥ — uctívali; candrabhāgām — Candrabhāgu; durgām — Durgu; kṛṣṇa-upalabdhaye — aby získali Kṛṣṇu.

Překlad

Zarmoucení obyvatelé Dvāraky prokleli Satrājita a obrátili se na božstvo Durgy jménem Candrabhāgā, ke které se modlili o Kṛṣṇův návrat.

10.56.36

Verš

teṣāṁ tu devy-upasthānāt
pratyādiṣṭāśiṣā sa ca
prādurbabhūva siddhārthaḥ
sa-dāro harṣayan hariḥ

Synonyma

teṣām — jim; tu — ale; devī — polobohynĕ; upasthānāt — po uctívání; pratyādiṣṭa — udĕlila jako odpovĕď; āśiṣāḥ — požehnání; saḥ — On; ca — a; prādurbabhūva — objevil se; siddha — poté, co dosáhl; arthaḥ — svého zámĕru; sa-dāraḥ — spolu se svou manželkou; harṣayan — působící radost; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Když obyvatelé dokončili uctívání polobohynĕ, odpovĕdĕla jim a slíbila splnit jejich žádost. Právĕ tehdy se Pán Kṛṣṇa, který dosáhl svého zámĕru, před nimi objevil ve společnosti své nové manželky, čímž jim způsobil radost.

10.56.37

Verš

upalabhya hṛṣīkeśaṁ
mṛtaṁ punar ivāgatam
saha patnyā maṇi-grīvaṁ
sarve jāta-mahotsavāḥ

Synonyma

upalabhya — považující; hṛṣīkeśam — Pána smyslů; mṛtam — nĕkdo mrtvý; punaḥ — znovu; iva — jako kdyby; āgatam — přišel; saha — s; patnyā — manželkou; maṇi — drahokam; grīvam — na krku; sarve — všichni; jāta — vzniklý; mahā — velký; utsavāḥ — jásot.

Překlad

Když všichni lidé uvidĕli Pána Hṛṣīkeśu vrátit se jako z mrtvých, doprovázeného svou novou manželkou a s drahokamem Syamantaka na krku, vyvolalo to jejich jásot.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Jāmbavān zavĕsil drahokam na Pánův krk, když Mu při svatbĕ předával svou dceru.

10.56.38

Verš

satrājitaṁ samāhūya
sabhāyāṁ rāja-sannidhau
prāptiṁ cākhyāya bhagavān
maṇiṁ tasmai nyavedayat

Synonyma

satrājitam — Satrājita; samāhūya — když povolal; sabhāyām — do královského snĕmu; rāja — krále (Ugraseny); sannidhau — v přítomnosti; prāptim — záchranu; ca — a; ākhyāya — oznamující; bhagavān — Nejvyšší Pán; maṇim — drahokam; tasmai — jemu; nyavedayat — předal.

Překlad

Pán Kṛṣṇa povolal Satrājita do královského snĕmu. Tam Kṛṣṇa v přítomnosti krále Ugraseny oznámil záchranu drahokamu a potom jej formálnĕ předal Satrājitovi.

10.56.39

Verš

sa cāti-vrīḍito ratnaṁ
gṛhītvāvāṅ-mukhas tataḥ
anutapyamāno bhavanam
agamat svena pāpmanā

Synonyma

saḥ — on, Satrājit; ca — a; ati — nesmírnĕ; vrīḍitaḥ — zahanbený; ratnam — drahokam; gṛhītvā — beroucí; avāk — dolů; mukhaḥ — jeho tvář; tataḥ — odtamtud; anutapyamānaḥ — litující; bhavanam — domů; agamat — odešel; svena — svého; pāpmanā — hříšného chování.

Překlad

Satrājit velkou hanbou sklopil hlavu, vzal drahokam a vrátil se domů s lítostí nad svým hříšným chováním.

10.56.40-42

Verš

so ’nudhyāyaṁs tad evāghaṁ
balavad-vigrahākulaḥ
kathaṁ mṛjāmy ātma-rajaḥ
prasīded vācyutaḥ katham

kim kṛtvā sādhu mahyaṁ syān
na śaped vā jano yathā
adīrgha-darśanaṁ kṣudraṁ
mūḍhaṁ draviṇa-lolupam

dāsye duhitaraṁ tasmai
strī-ratnaṁ ratnam eva ca
upāyo ’yaṁ samīcīnas
tasya śāntir na cānyathā

Synonyma

saḥ — on; anudhyāyan — přemýšlející o; tat — tom; eva — vskutku; agham — přestupku; bala-vat — s mocnými; vigraha — sporu; ākulaḥ — obávající se; katham — jak; mṛjāmi — očistím; ātma — sebe; rajaḥ — znečištĕní; prasīdet — může být spokojen; vā — nebo; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; katham — jak; kim — co; kṛtvā — dĕlající; sādhu — dobré; mahyam — pro mĕ; syāt — může být; na śapet — neproklejí; vā — nebo; janaḥ — lidé; yathā — jako; adīrgha — krátkozraký; darśanam — jehož pohled; kṣudram — lakomý; mūḍham — pošetilý; draviṇa — bohatství; lolupam — chtivý; dāsye — dám; duhitaram — svoji dceru; tasmai — Jemu; strī — žen; ratnam — drahokam; ratnam — drahokam; eva ca — taktéž; upāyaḥ — způsob; ayam — tento; samīcīnaḥ — účinný; tasya — Jeho; śāntiḥ — udobření; na — ne; ca — a; anyathā — jinak.

Překlad

Král Satrājit přemýšlel o svém ohavném přestupku a obával se možnosti sporu s Pánovými mocnými oddanými. Uvažoval: „Jak se mohu zbavit svého znečištĕní a jak se mnou může být Pán Acyuta spokojen? Co mohu udĕlat, abych získal zpĕt své štĕstí a vyhnul se kletbĕ lidí za to, že jsem tak krátkozraký, lakomý, pošetilý a chamtivý? Dám Pánu svoji dceru, drahokam všech žen, spolu s drahokamem Syamantaka. To je vskutku jediný správný způsob, jak si Ho udobřit.“

10.56.43

Verš

evaṁ vyavasito buddhyā
satrājit sva-sutāṁ śubhām
maṇiṁ ca svayam udyamya
kṛṣṇāyopajahāra ha

Synonyma

evam — takto; vyavasitaḥ — odhodlávající se; buddhyā — inteligencí; satrājit — král Satrājit; sva — svou; sutām — dceru; śubhām — krásnou; maṇim — drahokam; ca — a; svayam — sám; udyamya — vynakládající snahu; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; upajahāra ha — předal.

Překlad

Poté, co se král Satrājit takto inteligentnĕ rozhodl, osobnĕ zařídil předání své krásné dcery a drahokamu Syamantaka Pánu Kṛṣṇovi.

10.56.44

Verš

tāṁ satyabhāmāṁ bhagavān
upayeme yathā-vidhi
bahubhir yācitāṁ śīla-
rūpaudārya-guṇānvitām

Synonyma

tām — ní; satyabhāmām — se Satyabhāmou; bhagavān — Pán; upayeme — oženil se; yathā-vidhi — řádnými obřady; bahubhiḥ — mnoha muži; yācitām — žádanou; śīla — dobré povahy; rūpa — krásy; audārya — a velkodušnosti; guṇa — vlastnostmi; anvitām — obdařenou.

Překlad

Pán se oženil se Satyabhāmou řádným náboženským způsobem. Mĕla vynikající chování, spolu s krásou, velkodušností a všemi ostatními dobrými vlastnostmi, a ucházelo se o ni mnoho mužů.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že se o ruku Satyabhāmy ucházeli muži jako Kṛtavarmā.

10.56.45

Verš

bhagavān āha na maṇiṁ
pratīcchāmo vayaṁ nṛpa
tavāstāṁ deva-bhaktasya
vayaṁ ca phala-bhāginaḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; āha — pravil; na — ne; maṇim — drahokam; pratīcchāmaḥ — toužíme získat zpĕt; vayam — My; nṛpa — ó králi; tava — tvůj; āstām — nechť zůstane; deva — poloboha (boha slunce Sūryi); bhaktasya — oddaného; vayam — My; ca — také; phala — jeho plodů; bhāginaḥ — poživatelé.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, sdĕlil Satrājitovi: Nemáme zájem vzít si ten drahokam zpĕt, ó králi. Jsi oddaný boha slunce, nechť tedy zůstane ve tvém vlastnictví. Tak z nĕj budeme mít také prospĕch.

Význam

Satrājit mĕl uctívat Pána Kṛṣṇu, Nejvyššího Boha. Ve slovech Pána Kṛṣṇy „Koneckonců, jsi oddaný boha slunce“ je tedy zajisté určitá ironie. Navíc Kṛṣṇa již získal Satrājitův nejvĕtší poklad, čistou a krásnou Satyabhāmu.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté šesté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Drahokam Syamantaka.“

KAPITOLA PADESÁTÁ SEDMÁ

Satrājitova vražda a navrácení drahokamu

10.57.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
vijñātārtho ’pi govindo
dagdhān ākarṇya pāṇḍavān
kuntīṁ ca kulya-karaṇe
saha-rāmo yayau kurūn

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī, syn Badarāyaṇy, pravil; vijñāta — vĕdom si; arthaḥ — skutečností; api — ačkoliv; govindaḥ — Pán Kṛṣṇa; dagdhān — upáleni; ākarṇya — když slyšel; pāṇḍavān — synové Pāṇḍua; kuntīm — jejich matka, Kuntī; ca — a; kulya — rodinné závazky; karaṇe — splnit; saha-rāmaḥ — spolu s Pánem Balarāmou; yayau — odjel; kurūn — do království Kuruovců.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Ačkoliv si Pán Govinda byl plnĕ vĕdom toho, co se ve skutečnosti stalo, když uslyšel zprávy, že Pāṇḍuovci a královna Kuntī uhořeli, odjel s Pánem Balarāmou do království Kuruovců splnit rodinné závazky, které se od Nĕho očekávaly.

Význam

Pán si byl dobře vĕdom toho, že Pāṇḍuovci unikli Duryodhanovu pokusu o vraždu, ačkoliv svĕt slyšel falešnou zprávu, že Pāṇḍuovci a jejich matka zahynuli v ohni.

10.57.2

Verš

bhīṣmaṁ kṛpaṁ sa viduraṁ
gāndhārīṁ droṇam eva ca
tulya-duḥkhau ca saṅgamya
hā kaṣṭam iti hocatuḥ

Synonyma

bhīṣmam — Bhīṣmou; kṛpam — Ācāryou Kṛpou; sa-viduram — a také Vidurou; gāndhārīm — Gāndhārī, manželkou Dhṛtarāṣṭry; droṇam — Ācāryou Droṇou; eva ca — taktéž; tulya — stejnĕ; duḥkhau — zarmoucení; ca — a; saṅgamya — setkávající se s; hā — bĕda; kaṣṭam — jak bolestné; iti — takto; ha ūcatuḥ — promluvili.

Překlad

Oba Pánové se setkali s Bhīṣmou, Kṛpou, Vidurou, Gāndhārī a Droṇou. Projevili stejný zármutek jako oni a naříkali: „Bĕda, jak je to bolestné!“

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že ti, kdo byli zapleteni v pokusu o vraždu, samozřejmĕ nebyli vůbec zarmouceni, když se doslechli o smrti Pāṇḍuovců. Osoby zde zvláštĕ zmínĕné – Bhīṣma, Kṛpa, Vidura, Gāndhārī a Droṇa – však byly opravdu nešťastné, když slyšely o údajné tragédii.

10.57.3

Verš

labdhvaitad antaraṁ rājan
śatadhanvānam ūcatuḥ
akrūra-kṛtavarmāṇau
maniḥ kasmān na gṛhyate

Synonyma

labdhvā — získávající; etat — tuto; antaram — příležitost; rājan — ó králi (Parīkṣite); śatadhanvānam — Śatadhanvovi; ūcatuḥ — řekli; akrūra-kṛtavarmāṇau — Akrūra a Kṛtavarmā; maniḥ — drahokam; kasmāt — proč; na gṛhyate — nemĕl by být ukraden.

Překlad

Akrūra a Kṛtavarmā využili této příležitosti, ó králi, šli za Śatadhanvou a řekli: „Proč neukrást drahokam Syamantaka?“

Význam

Akrūra a Kṛtavarmā uvažovali, že vzhledem ke Kṛṣṇovĕ a Balarāmovĕ nepřítomnosti ve Dvārace může být Satrājit zabit a drahokam ukraden. Śrīla Śrīdhara Svāmī zmiňuje, že ti dva museli Śatadhanvovi polichotit slovy: „Jsi mnohem statečnĕjší než my, tak ho zabij.“

10.57.4

Verš

yo ’smabhyaṁ sampratiśrutya
kanyā-ratnaṁ vigarhya naḥ
kṛṣṇāyādān na satrājit
kasmād bhrātaram anviyāt

Synonyma

yaḥ — kdo; asmabhyam — nám obĕma; sampratiśrutya — slibující; kanyā — svou dceru; ratnam — jako drahokam; vigarhya — pohrdavĕ ignorující; naḥ — nás; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; adāt — dal; na — ne; satrājit — Satrājit; kasmāt — proč; bhrātaram — svého bratra; anviyāt — mĕl by následovat (ve smrti).

Překlad

„Satrājit slíbil svou drahokamu podobnou dceru nám, ale potom ji místo toho dal Kṛṣṇovi a nás pohrdavĕ ignoroval. Proč by tedy Satrājit nemĕl následovat cestu svého bratra?“

Význam

Jelikož byl Satrājitův bratr Prasena násilnĕ zabit, náznak „následující cestu svého bratra“ je zřejmý. Máme zde vražedný plán.

Je dobře známo, že Akrūra a Kṛtavarmā jsou vznešení, čistí oddaní Nejvyššího Pána, takže jejich neobvyklé chování vyžaduje nĕjaké vysvĕtlení. Ācāryové je podávají takto: Śrīla Jīva Gosvāmī uvádí, že Akrūra, ačkoliv prvotřídní, čistý oddaný Pána, byl obĕtí hnĕvu obyvatel Gokuly, protože odvezl Pána Kṛṣṇu z Vṛndāvanu. Gosvāmī dále uvádí, že Kṛtavarmā se stýkal s Kaṁsou – oba byli členy dynastie Bhoja – a tak nyní trpí za tuto nežádoucí společnost.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī nabízí jiné vysvĕtlení: Akrūra i Kṛtavarmā se na Satrājita hnĕvali, protože urazil Pána Kṛṣṇu a šířil o Nĕm ve Dvārace falešné zvĕsti. Za bĕžných okolností by Akrūra a Kṛtavarmā byli nanejvýš rádi, že si Pán Kṛṣṇa vzal krásnou Satyabhāmou. Jako čistí oddaní nemohli ve skutečnosti být z tohoto sňatku nešťastní, ani se nemohli stát žárlivými soky Pána. Proto svým chováním jako Jeho soci sledovali skrytý motiv.

10.57.5

Verš

evaṁ bhinna-matis tābhyāṁ
satrājitam asattamaḥ
śayānam avadhīl lobhāt
sa pāpaḥ kṣīṇa jīvitaḥ

Synonyma

evam — takto; bhinna — ovlivnĕná; matiḥ — jehož mysl; tābhyām — jimi dvĕma; satrājitam — Satrājita; asat-tamaḥ — nanejvýš zlotřilý; śayānam — spícího; avadhīt — zabil; lobhāt — z chamtivosti; saḥ — on; pāpaḥ — hříšný; kṣīṇa — zkrácená; jīvitaḥ — jehož délka života.

Překlad

Zlotřilý Śatadhanvā, jehož mysl byla takto ovlivnĕna jejich radou, zavraždil spícího Satrājita z pouhé chamtivosti. Tak si hříšný Śatadhanvā zkrátil život.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho slovo asattamaḥ vyjadřuje, že Śatadhanvā byl v podstatĕ zlomyslný a Satrājita hluboce nenávidĕl.

10.57.6

Verš

strīṇāṁ vikrośamānānāṁ
krandantīnām anātha-vat
hatvā paśūn saunika-van
maṇim ādāya jagmivān

Synonyma

strīṇām — zatímco ženy; vikrośamānānām — křičely; krandantīnām — a naříkaly; anātha — osoby bez ochránce; vat — jako by; hatvā — poté, co zabil; paśūn — zvířata; saunika — řezník; vat — jako; maṇim — drahokam; ādāya — beroucí; jagmivān — odešel.

Překlad

Zatímco ženy ze Satrājitova paláce křičely a bezmocnĕ naříkaly, Śatadhanvā vzal drahokam a odešel jako řezník, který zabil nĕjaká zvířata.

10.57.7

Verš

satyabhāmā ca pitaraṁ
hataṁ vīkṣya śucārpitā
vyalapat tāta tāteti
hā hatāsmīti muhyatī

Synonyma

satyabhāmā — královna Satyabhāmā; ca — a; pitaram — svého otce; hatam — zabitého; vīkṣya — vidící; śucā-arpitā — uvržená do žalu; vyalapat — naříkala; tāta tāta — ó otče, ó otče; iti — takto; hā — bĕda; hatā — zabitá; asmi — jsem; iti — takto; muhyatī — omdlévající.

Překlad

Když Satyabhāmā uvidĕla svého mrtvého otce, propadla žalu. S nářkem „Můj otče, můj otče! Ó, jsem zabita!“ pozbyla vĕdomí.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho byla Satyabhāmina duševní muka a slova po smrti jejího otce vnuknuta energií zábav Pána Kṛṣṇy (līlā-śakti), aby připravila Pánovu násilnou reakci proti Śatadhanvovi.

10.57.8

Verš

taila-droṇyāṁ mṛtaṁ prāsya
jagāma gajasāhvayam
kṛṣṇāya viditārthāya
taptācakhyau pitur vadham

Synonyma

taila — oleje; droṇyām — do velké nádoby; mṛtam — mrtvé tĕlo; prāsya — vkládající; jagāma — odjela; gaja-sāhvayam — do Hastināpuru, hlavního mĕsta Kuruovců; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; vidita-arthāya — který o situaci již vĕdĕl; taptā — zarmoucená; ācakhyau — vyprávĕla; pituḥ — svého otce; vadham — zabití.

Překlad

Královna Satyabhāmā vložila otcovo mrtvé tĕlo do velké kádĕ s olejem a odjela do Hastināpuru, kde zarmoucenĕ povĕdĕla Pánu Kṛṣṇovi, který o tom již vĕdĕl, o vraždĕ svého otce.

10.57.9

Verš

tad ākarṇyeśvarau rājann
anusṛtya nṛ-lokatām
aho naḥ paramaṁ kaṣṭam
ity asrākṣau vilepatuḥ

Synonyma

tat — to; ākarṇya — když slyšeli; īśvarau — oba Pánové; rājan — ó králi (Parīkṣite); anusṛtya — napodobili; nṛ-lokatām — zvyk lidské společnosti; aho — bĕda; naḥ — Nám; paramam — nejvĕtší; kaṣṭam — úzkost; iti — takto; asra — plné slz; akṣau — jejichž oči; vilepatuḥ — oba naříkali.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma uslyšeli tuto novinu, ó králi, vykřikli: „Bĕda! To je pro Nás to nejvĕtší neštĕstí!“ Takto napodobili zvyky lidské společnosti a naříkali s očima plnýma slz.

10.57.10

Verš

āgatya bhagavāṁs tasmāt
sa-bhāryaḥ sāgrajaḥ puram
śatadhanvānam ārebhe
hantuṁ hartuṁ maṇiṁ tataḥ

Synonyma

āgatya — když se vrátil; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tasmāt — z toho místa; sa-bhāryaḥ — se svou manželkou; sa-agrajaḥ — a se svým starším bratrem; puram — do svého hlavního mĕsta; śatadhanvānam — Śatadhanvu; ārebhe — připravil se; hantum — zabít; hartum — vzít; maṇim — drahokam; tataḥ — jemu.

Překlad

Nejvyšší Pán se vrátil do svého hlavního mĕsta s manželkou a starším bratrem. Po příjezdu do Dvāraky se připravil zabít Śatadhanvu a získat od nĕj drahokam zpĕt.

10.57.11

Verš

so ’pi kṛtodyamaṁ jñātvā
bhītaḥ prāṇa-parīpsayā
sāhāyye kṛtavarmāṇam
ayācata sa cābravīt

Synonyma

saḥ — on (Śatadhanvā); api — také; kṛta-udyamam — že se připravuje; jñātvā — poté, co se dozvĕdĕl; bhītaḥ — polekaný; prāṇa — svůj životní vzduch; parīpsayā — přející si zachránit; sāhāyye — o pomoc; kṛtavarmāṇam — Kṛtavarmu; ayācata — prosil; saḥ — on; ca — a; abravīt — řekl.

Překlad

Když se Śatadhanvā dozvĕdĕl, že se ho Pán Kṛṣṇa chystá zabít, dostal strach. Aby si zachránil život, obrátil se na Kṛtavarmu a prosil ho o pomoc, ale Kṛtavarmā odpovĕdĕl takto.

10.57.12-13

Verš

nāham īsvarayoḥ kuryāṁ
helanaṁ rāma-kṛṣṇayoḥ
ko nu kṣemāya kalpeta
tayor vṛjinam ācaran

kaṁsaḥ sahānugo ’pīto
yad-dveṣāt tyājitaḥ śriyā
jarāsandhaḥ saptadaśa-
saṁyugād viratho gataḥ

Synonyma

na — ne; aham — já; īśvarayoḥ — vůči Pánům; kuryām — mohu spáchat; helanam — přestupek; rāma-kṛṣṇayoḥ — vůči Balarāmovi a Kṛṣṇovi; kaḥ — kdo; nu — vskutku; kṣemāya — štĕstí; kalpeta — může získat; tayoḥ — Jim; vṛjinam — potíže; ācaran — působící; kaṁsaḥ — král Kaṁsa; saha — spolu s; anugaḥ — jeho následovníky; apītaḥ — mrtvý; yat — vůči nimž; dveṣāt — kvůli své nenávisti; tyājitaḥ — opuštĕný; śriyā — svým majestátem; jarāsandhaḥ — Jarāsandha; saptadaśa — sedmnácti; saṁyugāt — následkem bitev; virathaḥ — zbaveno svého kočáru; gataḥ — stal se.

Překlad

(Kṛtavarmā pravil:) Neodvažuji se urazit Nejvyšší Pány, Kṛṣṇu a Balarāmu. Jak může ten, kdo Jim působí potíže, očekávat jakékoliv štĕstí? Kaṁsa a všichni jeho následovníci přišli jak o bohatství tak o životy kvůli nepřátelství vůči Nim a poté, co s Nimi Jarāsandha sedmnáctkrát bojoval, nezůstal mu ani kočár.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že slovo helanam vyjadřuje jednání proti vůli Pánů a vṛjinam znamená přestupek vůči Pánům.

10.57.14

Verš

pratyākhyātaḥ sa cākrūraṁ
pārṣṇi-grāham ayācata
so ’py āha ko virudhyeta
vidvān īśvarayor balam

Synonyma

pratyākhyātaḥ — odmítnutý; saḥ — on, Śatadhanvā; ca — a; akrūram — Akrūru; pārṣṇi-grāham — o pomoc; ayācata — prosil; saḥ — on, Akrūra; api — také; āha — řekl; kaḥ — kdo; virudhyeta — se může postavit proti; vidvān — znající; īśvarayoḥ — obou Osobností Božství; balam — sílu.

Překlad

Śatadhanvā, jehož prosba byla odmítnuta, šel za Akrūrou a prosil ho o ochranu. Akrūra mu však odpovĕdĕl podobnĕ: „Kdo by se postavil proti obĕma Osobnostem Božství, když zná Jejich sílu?“

10.57.15

Verš

ya idaṁ līlayā viśvaṁ
sṛjaty avati hanti ca
ceṣṭāṁ viśva-sṛjo yasya
na vidur mohitājayā

Synonyma

yaḥ — kdo; idam — tento; līlayā — jako hru; viśvam — vesmír; sṛjati — tvoří; avati — udržuje; hanti — ničí; ca — a; ceṣṭām — účel; viśva-sṛjaḥ — (druhotní) stvořitelé vesmíru (v čele s Pánem Brahmou); yasya — jehož; na viduḥ — neznají; mohitāḥ — zmateni; ajayā — Jeho vĕčnou klamnou energií.

Překlad

„To Nejvyšší Pán tvoří, udržuje a ničí tento vesmír jednoduše jako svou zábavu. Stvořitelé vesmíru nedokáží ani pochopit Jeho zámĕr, zmateni Jeho klamnou Māyou.“

Význam

Použití jednotného čísla yaḥ, „ten, kdo“, vyjadřuje, že časté odkazy na „dva Pány, Kṛṣṇu a Rāmu“ nekompromitují pevnĕ daný princip monoteismu vyjadřovaný ve Śrīmad-Bhāgavatamu. Jak vysvĕtlují mnohá védská písma, jeden Nejvyšší Pán se expanduje do nesčetných podob, a přesto zůstává jediným a všemocným Bohem. V Brahma-saṁhitĕ (5.33) například máme tento výrok: advaitam acyutam anādir ananta-rūpam. „Jediný Nejvyšší Pán neklesá, nemá počátek a expanduje se do nesčetných projevených podob.“ V duchu Pánových zábav, v nichž se expanduje a zjevuje jako svůj starší bratr Balarāma, zde Bhāgavatam zmiňuje „dva Pány“. Z konečného hlediska však existuje jediný Svrchovaný Bůh, jediná Absolutní Pravda, která se zjevuje ve své původní podobĕ jako Kṛṣṇa.

10.57.16

Verš

yaḥ sapta-hāyanaḥ śailam
utpāṭyaikena pāṇinā
dadhāra līlayā bāla
ucchilīndhram ivārbhakaḥ

Synonyma

yaḥ — kdo; sapta — sedmi; hāyanaḥ — let vĕku; śailam — horu; utpāṭya — když vytrhl; ekena — jednou; pāṇinā — rukou; dadhāra — držel; līlayā — jako hru; bālaḥ — pouhé dítĕ; ucchilīndhram — houbu; iva — jako; arbhakaḥ — chlapec.

Překlad

„Kṛṣṇa jako sedmileté dítĕ vytrhl celou horu a držel ji ve vzduchu tak snadno, jako když chlapec zvedne houbu.“

10.57.17

Verš

namas tasmai bhagavate
kṛṣṇāyādbhuta-karmaṇe
anantāyādi-bhūtāya
kūṭa-sthāyātmane namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; tasmai — Jemu; bhagavate — Svrchovanému Pánu; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; adbhuta — úžasné; karmaṇe — jehož činy; anantāya — neomezenému; ādi-bhūtāya — zdroji veškeré existence; kūṭa-sthāya — nehybnému středu existence; ātmane — Nejvyšší Duši; namaḥ — poklony.

Překlad

„Klaním se té Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇovi, jehož každý čin je úžasný. Je Nejvyšší Duše, neomezený zdroj a pevný střed veškeré existence.“

10.57.18

Verš

pratyākhyātaḥ sa tenāpi
śatadhanvā mahā-maṇim
tasmin nyasyāśvam āruhya
śata-yojana-gaṁ yayau

Synonyma

pratyākhyātaḥ — odmítnutý; saḥ — on; tena — jím, Akrūrou; api — také; śatadhanvā — Śatadhanvā; mahā-maṇim — cenný drahokam; tasmin — s sebou; nyasya — když odjel; aśvam — na konĕ; āruhya — poté, co nasedl; śata — sto; yojana — yojanů (jeden yojan mĕří asi 12,8 kilometrů); gam — který dokázal ujet; yayau — odjel.

Překlad

Śatadhanvā, jehož prosbu takto odmítl i Akrūra, uložil cenný drahokam do Akrūrovy péče a uprchl na koni, který dokázal ujet sto yojanů (1  280 kilometrů).

Význam

Výraz nyasya, „zanechávající v péči“, naznačuje, že Śatadhanvā nyní považoval drahokam za svůj; nechal jej tedy v péči přítele. Řečeno bez obalu, jedná se o mentalitu zlodĕje.

10.57.19

Verš

garuḍa-dhvajam āruhya
rathaṁ rāma-janārdanau
anvayātāṁ mahā-vegair
aśvai rājan guru-druham

Synonyma

garuḍa-dhvajam — se znakem Garuḍy na praporu; āruhya — usedající do; ratham — kočáru; rāma — Balarāma; janārdanau — a Kṛṣṇa; anvayātām — pronásledovali; mahā-vegaiḥ — velmi rychlými; aśvaiḥ — koňmi; rājan — ó králi (Parīkṣite); guru — vůči svému nadřízenému (Satrājitovi, Jejich tchánovi); druham — pachateli násilí.

Překlad

Můj milý králi, Kṛṣṇa a Balarāma usedli do Kṛṣṇova kočáru, který mĕl prapor s Garuḍou a byli do nĕho zapřaženi nesmírnĕ rychlí konĕ, a pronásledovali vraha staršího člena své rodiny.

10.57.20

Verš

mithilāyām upavane
visṛjya patitaṁ hayam
padbhyām adhāvat santrastaḥ
kṛṣṇo ’py anvadravad ruṣā

Synonyma

mithilāyām — v Mithile; upavane — v předmĕstské zahradĕ; visṛjya — když zanechal; patitam — padlého; hayam — konĕ; padbhyām — po svých; adhāvat — utíkal; santrastaḥ — vydĕšený; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; api — také; anvadravat — bĕžel za; ruṣā — zuřivĕ.

Překlad

V zahradĕ na předmĕstí Mithily Śatadhanvův kůň padl. On, vydĕšený, konĕ opustil a utíkal po svých s rozzuřeným Kṛṣṇou v patách.

10.57.21

Verš

padāter bhagavāṁs tasya
padātis tigma-neminā
cakreṇa śira utkṛtya
vāsasor vyacinon maṇim

Synonyma

padāteḥ — jemu, pĕšímu; bhagavān — Nejvyšší Pán; tasya — jeho; padātiḥ — On sám pĕší; tigma — ostrý; neminā — jehož okraj; cakreṇa — diskem; śiraḥ — hlavu; utkṛtya — poté, co uťal; vāsasoḥ — v Śatadhanvovĕ odĕvu (svrchním a spodním); vyacinot — hledal; maṇim — drahokam.

Překlad

Zatímco Śatadhanvā utíkal, Nejvyšší Pán, který také bĕžel po svých, mu uťal hlavu svým diskem s ostrým okrajem. Potom prohledal Śatadhanvův svrchní a spodní odĕv, aby našel drahokam Syamantaka.

10.57.22

Verš

alabdha-maṇir āgatya
kṛṣṇa āhāgrajāntikam
vṛthā hataḥ śatadhanur
maṇis tatra na vidyate

Synonyma

alabdha — když nenašel; maṇiḥ — drahokam; āgatya — poté, co přišel; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; āha — pravil; agra-ja — svého staršího bratra; antikam — do blízkosti; vṛthā — zbytečnĕ; hataḥ — zabit; śatadhanuḥ — Śatadhanvā; maṇiḥ — drahokam; tatra — u nĕho; na vidyate — není přítomný.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa drahokam nenalezl, přišel za svým starším bratrem a pravil: „Śatadhanvu jsme zabili zbytečnĕ. Drahokam tu není.“

10.57.23

Verš

tata āha balo nūnaṁ
sa maṇiḥ śatadhanvanā
kasmiṁścit puruṣe nyastas
tam anveṣa puraṁ vraja

Synonyma

tataḥ — potom; āha — pravil; balaḥ — Pán Balarāma; nūnam — jistĕ; saḥ — ten; maṇiḥ — drahokam; śatadhanvanā — Śatadhanvou; kasmiṁścit — u nĕjaké konkrétní; puruṣe — osoby; nyastaḥ — zanechaný; tam — ji; anveṣa — vyhledat; puram — do mĕsta; vraja — jeď.

Překlad

Na to Pán Balarāma odpovĕdĕl: „Śatadhanvā musel drahokam zanechat v nĕčí péči. Mĕl by ses vrátit do Našeho mĕsta a tu osobu najít.

10.57.24

Verš

ahaṁ vaideham icchāmi
draṣṭuṁ priyatamaṁ mama
ity uktvā mithilāṁ rājan
viveśa yada-nandanaḥ

Synonyma

aham — Já; vaideham — krále Videhy; icchāmi — přeji si; draṣṭum — navštívit; priya-tamam — který je nanejvýš drahý; mama — Mnĕ; iti — takto; uktvā — když pravil; mithilām — Mithily (hlavního mĕsta království Videha); rājan — ó králi (Parīkṣite); viveśa — vstoupil do; yadu-nandanaḥ — Pán Balarāma, potomek Yadua.

Překlad

„Přeji si navštívit krále Videhy, který je Mi nanejvýš drahý.“ Když to dořekl, Pán Balarāma, milovaný potomek Yadua, vstoupil do mĕsta Mithily, ó králi.

Význam

Kṛṣṇa a Balarāma nakonec Śatadhanvu dostihli na předmĕstí Mithily. Jelikož král tohoto mĕsta byl Balarāmův drahý přítel, Pán se rozhodl jít do mĕsta a strávit tam nĕjaký čas.

10.57.25

Verš

taṁ dṛṣṭvā sahasotthāya
maithilaḥ prīta-mānasaḥ
arhayāṁ āsa vidhi-vad
arhaṇīyaṁ samarhaṇaiḥ

Synonyma

tam — Jeho, Pána Balarāmu; dṛṣṭvā — jakmile spatřil; sahasā — ihned; utthāya — když vstal; maithilaḥ — král Mithily; prīta-mānasaḥ — který cítil náklonnost; arhayām āsa — uctil Ho; vidhi-vat — podle předpisů písem; arhaṇīyam — hodný uctívání; samarhaṇaiḥ — četným náčiním pro uctívání.

Překlad

Jakmile král Mithily spatřil přicházejícího Pána Balarāmu, ihned vstal ze svého sedadla. S velkou láskou podle předpisů písem provedl složité uctívání Pána, který je hoden svrchovaného uctívání.

10.57.26

Verš

uvāsa tasyāṁ katicin
mithilāyāṁ samā vibhuḥ
mānitaḥ prīti-yuktena
janakena mahātmanā
tato ’śikṣad gadāṁ kāle
dhārtarāṣṭraḥ suyodhanaḥ

Synonyma

uvāsa — žil; tasyām — tam; katicit — nĕkolik; mithilāyām — v Mithile; samāḥ — let; vibhuḥ — všemocný Pán, Śrī Balarāma; mānitaḥ — uctívaný; prīti-yuktena — láskyplným; janakena — králem Janakou (Videhou); mahā-ātmanā — velkou duší; tataḥ — potom; aśikṣat — naučil se; gadām — kyj; kāle — časem; dhārtarāṣṭraḥ — syn Dhṛtarāṣṭry; suyodhanaḥ — Duryodhana.

Překlad

Všemocný Pán Balarāma zůstal v Mithile nĕkolik let, uctíván svým láskyplným oddaným Janakou Mahārājem. Bĕhem té doby se Dhṛtarāṣṭrův syn Duryodhana od Balarāmy naučil umĕní boje s kyjem.

10.57.27

Verš

keśavo dvārakām etya
nidhanaṁ śatadhanvanaḥ
aprāptiṁ ca maṇeḥ prāha
priyāyāḥ priya-kṛd vibhuḥ

Synonyma

keśavaḥ — Pán Kṛṣṇa; dvārakām — do Dvāraky; etya — poté, co přijel; nidhanam — smrt; śatadhanvanaḥ — Śatadhanvy; aprāptim — nezískání; ca — a; maṇeḥ — drahokamu; prāha — řekl; priyāyāḥ — své milované (královnĕ Satyabhāmĕ); priya — radost; kṛt — jenž udĕlal; vibhuḥ — všemocný Pán.

Překlad

Pán Keśava dorazil do Dvāraky a popsal smrt Śatadhanvy a svůj neúspĕšný pokus najít drahokam Syamantaka. Promluvil způsobem, který mĕl potĕšit Jeho milovanou Satyabhāmu.

Význam

Královna Satyabhāmā byla přirozenĕ potĕšena, když slyšela, že vraha jejího otce dostihla spravedlnost. Ještĕ musel být získán zpĕt otcův drahokam Syamantaka, a tak ji také potĕšilo, když slyšela o odhodlanosti Pána Kṛṣṇy jej získat.

10.57.28

Verš

tataḥ sa kārayām āsa
kriyā bandhor hatasya vai
sākaṁ suhṛdbhir bhagavān
yā yāḥ syuḥ sāmparāyikīḥ

Synonyma

tataḥ — potom; saḥ — On, Pán Kṛṣṇa; kārayām āsa — nechal vykonat; kriyā — obřady; bandhoḥ — pro svého příbuzného (Satrājita); hatasya — zabitého; vai — vskutku; sākam — spolu s; suhṛdbhiḥ — dobrodinci; bhagavān — Nejvyšší Pán; yāḥ yāḥ — všichni, kteří; syuḥ — jsou; sāmparāyikīḥ — pro dobu odchodu z tohoto svĕta.

Překlad

Pán Kṛṣṇa potom nechal pro svého zemřelého příbuzného Satrājita vykonat různé pohřební obřady. Pán se zúčastnil pohřbu spolu s dobrodinci rodiny.

10.57.29

Verš

akrūraḥ kṛtavarmā ca
śrutvā śatadhanor vadham
vyūṣatur bhaya-vitrastau
dvārakāyāḥ prayojakau

Synonyma

akrūraḥ kṛtavarmā ca — Akrūra a Kṛtavarmā; śrutvā — když slyšeli o; śatadhanoḥ — Śatadhanvy; vadham — zabití; vyūṣatuḥ — odešli do vyhnanství; bhaya-vitrastau — zachváceni nesmírným strachem; dvārakāyāḥ — ze Dvāraky; prayojakau — osnovatelé.

Překlad

Když Akrūra a Kṛtavarmā, kteří původnĕ navedli Śatadhanvu ke spáchání jeho zločinu, slyšeli, že byl zabit, uprchli strachy ze Dvāraky a usadili se jinde.

10.57.30

Verš

akrūre proṣite ’riṣṭāny
āsan vai dvārakaukasām
śārīrā mānasās tāpā
muhur daivika-bhautikāḥ

Synonyma

akrūre — Akrūra; proṣite — zatímco byl ve vyhnanství; ariṣṭāni — zlá znamení; āsan — objevila se; vai — vskutku; dvārakā-okasām — pro obyvatele Dvāraky; śārīrāḥ — způsobená tĕlem; mānasaḥ — a myslí; tāpāḥ — úzkosti; muhuḥ — opakované; daivika — způsobené vyššími mocnostmi; bhautikāḥ — způsobené ostatními tvory.

Překlad

V Akrūrovĕ nepřítomnosti se ve Dvārace objevila zlá znamení a obyvatelé začali neustále trpĕt fyzickými a mentálními úzkostmi, jakož i neštĕstími způsobenými vyššími mocnostmi a pozemskými tvory.

Význam

Slovo daivika se zde vztahuje na potíže způsobené nadpřirozenými bytostmi. Často se projevují v podobĕ přírodních pohrom jako zemĕtřesení, přílivové vlny nebo extrémní počasí. V dnešní dobĕ materialističtí lidé přičítají tyto potíže pozemským příčinám a neuvĕdomují si, že představují trest z rukou vyšších bytostí. Slovo bhautikāḥ se týká potíží způsobených tvory, kteří s námi spoluobývají zemi, jako jsou lidé, zvířata a hmyz.

Podle Śrīly Śrīdhary Svāmīho Akrūra vzal drahokam Syamantaka a usadil se ve mĕstĕ Vārāṇasī, kde se stal známým jako Dānapati, „vládce dobročinnosti“. Konal tam ohňové obĕti na zlatých oltářích s výbornĕ vybavenými skupinami kvalifikovaných knĕží.

Nĕkteří obyvatelé Dvāraky cítili, že za neobyklé pohromy může Akrūrova nepřítomnost, přičemž zapomínali na to (jak popisuje příští verš), že osobní přítomnost Nejvyššího Pána ve Dvārace tuto možnost vylučuje. Protože když Pán přichází na Zemi, Jeho zábavy se podobají lidským a je třeba počítat s principem „co človĕk má, toho si neváží“. Je zřejmé, že za životů mnoha svatých osob a inkarnací Boha vždy existuje skupina lidí, kteří nedokáží ocenit nebo jen příležitostnĕ oceňují postavení přítomných velkých duší. Na druhou stranu požehnané a osvícené duše, které uznávají skutečné postavení Pána a Jeho společníků, jsou svrchovanĕ požehnané.

10.57.31

Verš

ity aṅgopadiśanty eke
vismṛtya prāg udāhṛtam
muni-vāsa-nivāse kiṁ
ghaṭetāriṣṭa-darśanam

Synonyma

iti — takto; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); upadiśanti — navrhovali; eke — nĕkteří; vismṛtya — zapomínající; prāk — dříve; udāhṛtam — co bylo popsáno; muni — mudrců; vāsa — sídlo; nivāse — když Pán sídlí; kim — jak; ghaṭeta — může vzniknout; ariṣṭa — pohrom; darśanam — objevení se.

Překlad

Nĕkteří lidé navrhovali (že za potíže může Akrūrova nepřítomnost), ale zapomnĕli na slávu Nejvyššího Pána, kterou sami tak často popisovali. Jak může vůbec dojít k pohromám na místĕ, kde sídlí Osobnost Božství, sídlo všech mudrců?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poskytuje tento vhled do tohoto verše: Ve Vārāṇasī se Akrūra stal slavným díky konání obĕtí na zlatých oltářích a svému hojnému rozdávání milodarů brāhmaṇům. Když se o tom doslechli obyvatelé Dvāraky, nĕkteří šířili pomluvy, že Kṛṣṇa považoval Akrūru za soka, a proto ho poslal do vyhnanství. Aby Pán Kṛṣṇa rozptýlil tuto novou a neuvĕřitelnou poskvrnu své povĕsti, vytvořil ve Dvārace různé pohromy, čímž přimĕl obyvatele, aby volali po Akrūrovĕ návratu, který Pán poté nařídil.

10.57.32

Verš

deve ’varṣati kāśīśaḥ
śvaphalkāyāgatāya vai
sva-sutāṁ gāṇdinīṁ prādāt
tato ’varṣat sma kāśiṣu

Synonyma

deve — když polobůh, Pán Indra; avarṣati — nesesílal déšť; kāśī-īśaḥ — král Vārāṇasī; śvaphalkāya — Śvaphalkovi (Akrūrovu otci); āgatāya — který přijel; vai — jistĕ; sva — svoji; sutām — dceru; gāndinīm — Gāndinī; prādāt — dal; tataḥ — potom; avarṣat — pršelo; sma — vskutku; kāśiṣu — v království Kāśī.

Překlad

(Starší řekli:) V minulosti, když Pán Indra zadržoval v Kāśī (Vārāṇasī) déšť, král toho mĕsta dal svou dceru Gāndinī Śvaphalkovi, který u nĕho byl tehdy na návštĕvĕ. V království Kāśī brzy začalo pršet.

Význam

Śvaphalka byl Akrūrův otec a obyvatelé mĕli pocit, že syn musí mít stejnou moc jako otec. Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že kvůli Akrūrovu vztahu se svým dĕdem z matčiny strany, králem Kāśī, Akrūra v dobĕ, kdy čelil potížím, odešel do tohoto mĕsta.

10.57.33

Verš

tat-sutas tat-prabhāvo ’sāv
akrūro yatra yatra ha
devo ’bhivarṣate tatra
nopatāpā na mārīkāḥ

Synonyma

tat — jeho (Śvaphalkův); sutaḥ — syn; tat-prabhāvaḥ — s jeho schopnostmi; asau — on; akrūraḥ — Akrūra; yatra yatra — kdekoliv; ha — vskutku; devaḥ — Pán Indra; abhivarṣate — poskytne déšť; tatra — tam; na — ne; upatāpāḥ — bolestné pohromy; na — ne; mārikāḥ — předčasná úmrtí.

Překlad

Kdekoliv se zdržuje jeho stejnĕ mocný syn Akrūra, Pán Indra poskytne dostatek deštĕ. To místo bude jistĕ prosté pohrom a předčasných úmrtí.

10.57.34

Verš

iti vṛddha-vacaḥ śrutvā
naitāvad iha kāraṇam
iti matvā samānāyya
prāhākrūraṁ janārdanaḥ

Synonyma

iti — takto; vṛddha — starších; vacaḥ — slova; śrutvā — když vyslechl; na — ne; etāvat — pouze této; iha — záležitosti; kāraṇam — příčina; iti — takto; matvā — uvažující; samānāyya — poté, co ho nechal přivézt zpĕt; prāha — řekl; akrūram — Akrūrovi; janārdanaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Poté, co Pán Janārdana vyslechl tato slova starších, přestože si byl vĕdom toho, že Akrūrova nepřítomnost není jediná příčina zlých znamení, ho nechal zavolat zpĕt do Dvāraky a řekl mu.

Význam

Jelikož je Pán Kṛṣṇa svrchovaný vládce, jisté potíže se ve mĕstĕ Dvārace očividnĕ objevily z Jeho vůle. Navenek mohla tato zla způsobit Akrūrova nepřítomnost a také nepřítomnost příznivého drahokamu Syamantaka. Mĕli bychom si však připomenout, že Dvārakā je vĕčné sídlo Pána Kṛṣṇy; je to mĕsto božské blaženosti, protože tam sídlí Pán. Přesto, aby Pán Kṛṣṇa sehrál své zábavy vládce z tohoto svĕta, učinil potřebné a zavolal Akrūru.

10.57.35-36

Verš

pūjayitvābhibhāṣyainaṁ
kathayitvā priyāḥ kathāḥ
vijñātākhila-citta jñaḥ
smayamāna uvāca ha

nanu dāna-pate nyastas
tvayy āste śatadhanvanā
syamantako maniḥ śrīmān
viditaḥ pūrvam eva naḥ

Synonyma

pūjayitvā — uctívající; abhibhāṣya — vítající; enam — ho (Akrūru); kathayitvā — hovořící; priyāḥ — příjemné; kathāḥ — námĕty; vijñāta — plnĕ si vĕdomý; akhila — všeho; citta — (Akrūrovo) srdce; jñaḥ — jenž znal; smayamānaḥ — s úsmĕvem; uvāca ha — pravil; nanu — jistĕ; dāna — dobročinnosti; pate — ó vládce; nyastaḥ — uchovávaný; tvayi — ve tvé péči; āste — je přítomný; śatadhanvanā — Śatadhanvou; syamantakaḥ maniḥ — drahokam Syamantaka; śrī-mān — výnosný; viditaḥ — známo; pūrvam — předem; eva — vskutku; naḥ — Námi.

Překlad

Pán Kṛṣṇa Akrūru uctil, důvĕrnĕ ho přivítal a promluvil k nĕmu příjemnými slovy. Potom se Pán, který dokonale znal Akrūrovo srdce, neboť zná vše, usmál a oslovil ho: „Ó vládce dobročinnosti, Śatadhanvā jistĕ zanechal výnosný drahokam Syamantaka ve tvé péči a je stále u tebe. My o tom celou tu dobu víme.

Význam

Jednání Pána Kṛṣṇy s Akrūrou zde potvrzuje, že je to ve skutečnosti Pánův velký oddaný.

10.57.37

Verš

satrājito ’napatyatvād
gṛhṇīyur duhituḥ sutāḥ
dāyaṁ ninīyāpaḥ piṇḍān
vimucyarṇaṁ ca śeṣitam

Synonyma

satrājitaḥ — Satrājita; anapatyatvāt — kvůli nepřítomnosti synů; gṛhṇīyuḥ — mĕli by přijmout; duhituḥ — jeho dcery; sutāḥ — synové; dāyam — dĕdictví; ninīya — po předložení; āpaḥ — vody; piṇḍān — a pamĕtních obĕtí; vimucya — po vyrovnání; ṛṇam — dluhů; ca — a; śeṣitam — zbývajících.

Překlad

„Jelikož Satrājit nemĕl syny, dĕdictví po nĕm by mĕli získat synové jeho dcery. Mĕli by zaplatit obĕti vody a piṇḍy k uctĕní jeho památky, vyrovnat nezaplacené dluhy svého dĕda a zbytek dĕdictví si ponechat.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje tento příkaz smṛti o dĕdictví: patnī duhitaraś caiva pitaro bhrātaras tathā/tat-sutā gotra-jā bandhuḥ śiṣyāḥ sa-brahmacāriṇaḥ. „Dĕdictví přechází nejprve na manželku, potom (pokud manželka zemřela) na dcery, potom na rodiče, potom na bratry, potom na syny bratrů, potom na rodinné členy ze stejné gotry jako zemřelý a potom na jeho žáky včetnĕ brahmacārīch.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že Satrājit nemĕl syny, jeho manželky byly zabity spolu s ním a jeho dcera Satyabhāmā nemĕla o drahokam Syamantaka, který představoval dĕdictví, zájem. Patřil tedy právoplatnĕ jejím synům.

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje: „Pán Kṛṣṇa tak naznačil, že Satyabhāmā již byla v jiném stavu a že její syn bude mít na drahokam oprávnĕný nárok a jistĕ ho Akrūrovi odebere (pokud by se ho snažil ukrýt).“

10.57.38-39

Verš

tathāpi durdharas tv anyais
tvayy āstāṁ su-vrate maṇiḥ
kintu mām agrajaḥ samyaṅ
na pratyeti maṇiṁ prati

darśayasva mahā-bhāga
bandhūnāṁ śāntim āvaha
avyucchinnā makhās te ’dya
vartante rukma-vedayaḥ

Synonyma

tathā api — přesto; durdharaḥ — neudržitelný; tu — ale; anyaiḥ — ostatními; tvayi — u tebe; āstām — mĕl by zůstat; suvrate — ó důvĕryhodný držiteli slibů; maṇiḥ — drahokam; kintu — pouze; mam — Mĕ; agra-jaḥ — Můj starší bratr; samyak — zcela; na pratyeti — nevĕří; maṇim prati — co se týče drahokamu; darśayasva — prosím ukaž jej; mahā-bhāga — ó nanejvýš požehnaný; bandhūnām — Mým příbuzným; śāntim — mír; āvaha — přines; avyucchinnāḥ — nepřerušené; makhāḥ — obĕti; te — tvé; adya — nyní; vartante — pokračují; rukma — ze zlata; vedayaḥ — jehož oltáře.

Překlad

„Přesto by drahokam mĕl zůstat ve tvé péči, ó důvĕryhodný Akrūro, protože nikdo jiný jej nemůže uchovat v bezpečí. Ukaž jej však prosím jen jedinkrát, neboť Můj starší bratr zcela nevĕří tomu, co jsem Mu o nĕm řekl. Takto, ó nanejvýš požehnaný, uklidníš Mé příbuzné. (Každý ví, že máš drahokam, neboť) nyní neustále konáš obĕti na oltářích ze zlata.“

Význam

I když po právní stránce mĕli Satyabhāmini synové na drahokam nárok, Pán Kṛṣṇa rozhodl ponechat jej v péči Akrūry, který používal bohatství drahokamu k nepřerušenému konání náboženských obĕtí. Akrūrova schopnost konat tyto obřady na oltářích ze zlata byla vskutku známkou moci drahokamu.

10.57.40

Verš

evaṁ sāmabhir ālabdhaḥ
śvaphalka-tanayo maṇim
ādāya vāsasācchannaḥ
dadau sūrya-sama-prabham

Synonyma

evam — takto; sāmabhiḥ — smířlivými slovy; ālabdhaḥ — pokáraný; śvaphalka-tanayaḥ — Śvaphalkův syn; maṇim — drahokam Syamantaka; ādāya — beroucí; vāsasā — do svého odĕvu; ācchannaḥ — ukryl; dadau — dal; sūrya — slunci; sama — rovný; prabham — co do záře.

Překlad

Śvaphalkův syn, takto zahanbený smířlivými slovy Pána Kṛṣṇy, odnesl drahokam z místa, kde jej ukryl, ve svém odĕvu a dal jej Pánu. Drahokam zářil jako slunce.

Význam

V této kapitole vidíme, kolik intrik, násilí a utrpení cenný drahokam způsobil. To je jistĕ dobrá lekce pro ty, kdo touží po klidném duchovním životĕ.

10.57.41

Verš

syamantakaṁ darśayitvā
jñātibhyo raja ātmanaḥ
vimṛjya maṇinā bhūyas
tasmai pratyarpayat prabhuḥ

Synonyma

syamantakam — drahokam Syamantaka; darśayitvā — po ukázání; jñātibhyaḥ — svým příbuzným; rajaḥ — znečištĕní; ātmanaḥ — (falešnĕ přisouzené) sobĕ; vimṛjya — odstraňující; maṇinā — s drahokamem; bhūyaḥ — znovu; tasmai — jemu, Akrūrovi; pratyarpayat — vrátil jej; prabhuḥ — Nejvyšší Pán.

Překlad

Všemocný Pán ukázal drahokam Syamantaka svým příbuzným, čímž rozptýlil falešná obvinĕní proti své osobĕ, a vrátil jej Akrūrovi.

Význam

Podruhé jsou pochybnosti o Pánovĕ povĕsti způsobené drahokamem Syamantaka rozptýleny samotným drahokamem. A podruhé Pán přinesl drahokam do Dvāraky, aby tam prokázal svou bezúhonnost. Tato úžasná série událostí ukazuje, že i když Pán Kṛṣṇa sestupuje do tohoto svĕta, Jemu „rovní“ mají sklon Ho kritizovat. Celý hmotný svĕt je nakažen sklonem vyhledávat chyby a v této kapitole Nejvyšší Pán ukazuje povahu této nežádoucí vlastnosti.

10.57.42

Verš

yas tv etad bhagavata īśvarasya viṣṇor
vīryāḍhyaṁ vṛjina-haraṁ su-maṅgalaṁ ca
ākhyānaṁ paṭhati śṛṇoty anusmared vā
duṣkīrtiṁ duritam apohya yāti śāntim

Synonyma

yaḥ — kdokoliv; tu — vskutku; etat — toto; bhagavataḥ — Osobnosti Božství; īśvarasya — svrchovaného vládce; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; vīrya — statečností; āḍhyam — které je bohaté; vṛjina — hříšné reakce; haram — které odstraňuje; su-maṅgalam — nanejvýš příznivé; ca — a; ākhyānam — vyprávĕní; paṭhati — pronáší; śṛṇoti — slyší; anusmaret — vzpomíná na; vā — nebo; duṣkīrtim — špatnou povĕst; duritam — a hříchy; apohya — odhánĕjící; yāti — dosáhne; śāntim — míru.

Překlad

Toto vyprávĕní, bohaté na popisy statečnosti Pána Śrī Viṣṇua, Nejvyšší Osobnosti Božství, odstraňuje hříšné reakce a udílí vše příznivé. Každý, kdo je pronáší, slyší nebo na nĕ vzpomíná, odežene svou pohanu a hříchy a dosáhne míru.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Satrājitova vražda a navrácení drahokamu.“

KAPITOLA PADESÁTÁ OSMÁ

Kṛṣṇa se žení s pĕti princeznami

10.58.1

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā pāṇḍavān draṣṭuṁ
pratītān puruṣottamaḥ
indraprasthaṁ gataḥ śṛīmān
yuyudhānādibhir vṛtaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ekadā — jednou; pāṇḍavān — syny Pāṇḍua; draṣṭum — navštívit; pratītān — viditelné; puruṣa-uttamaḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; indraprastham — do Indraprasthy, hlavního mĕsta Pāṇḍuovců; gataḥ — odjel; śrī-mān — vlastník veškerého majestátu; yuyudhāna-ādibhir — Yuyudhānou (Sātyakim) a ostatními; vṛtaḥ — doprovázený.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Jednou svrchovanĕ majestátní Pán, Osobnost Božství, odjel do Indraprasthy navštívit Pāṇḍuovce, kteří se znovu objevili na veřejnosti. Pána doprovázeli Yuyudhāna a ostatní společníci.

Význam

Témĕř každý kromĕ Pána Kṛṣṇy a Pána Balarāmy si myslel, že Pāṇḍuovci zahynuli v ohni založeném Duryodhanou v domĕ ze šelaku. Nyní se Pāṇḍuovci znovu objevili na veřejnosti a Kṛṣṇa je navštívil.

10.58.2

Verš

dṛṣṭvā tam āgataṁ pārthā
mukundam akhileśvaram
uttasthur yugapad vīrāḥ
prāṇā mukhyam ivāgatam

Synonyma

dṛṣṭvā — když uvidĕli; tam — Ho; āgatam — jenž přijel; pārthāḥ — synové Pṛthy (Kuntī); mukundam — Kṛṣṇu; akhila — všeho; īśvaram — Pána; uttasthuḥ — povstali; yugapat — všichni najednou; vīraḥ — hrdinové; prāṇāḥ — smysly; mukhyam — jejich vůdce, životní vzduch; iva — jako; āgatam — vrácený.

Překlad

Když Pāṇḍuovci uvidĕli, že přijel Pán Mukunda, tito hrdinní synové Pṛthy všichni najednou povstali, jako smysly reagující na návrat životního vzduchu.

Význam

Zde použitá metafora je opravdu poetická. Když je osoba v bezvĕdomí, smysly nefungují. Když se však vĕdomí do tĕla vrátí, všechny smysly najednou ožijí a začnou fungovat. Podobnĕ všichni Pāṇḍuovci najednou povstali, potĕšeni tím, že mohou přivítat svého Pána, Śrī Kṛṣṇu.

10.58.3

Verš

pariṣvajyācyutaṁ vīrā
aṅga-saṅga-hatainasaḥ
sānurāga-smitaṁ vaktraṁ
vīkṣya tasya mudaṁ yayuḥ

Synonyma

pariṣvajya — objímající; acyutam — Pána Kṛṣṇu; vīrāḥ — hrdinové; aṅga — s Jeho tĕlem; saṅga — dotekem; hata — zničené; enasaḥ — všechny jejich hříšné reakce; sa-anurāga — laskavou; smitam — s úsmĕvem; vaktram — tvář; vīkṣya — hledící na; tasya — Nĕho; mudam — radost; yayuḥ — prožívali.

Překlad

Hrdinové objali Pána Acyutu a dotek Jeho tĕla je zbavil hříchu. Při pohledu na Jeho láskyplnou, usmĕvavou tvář se nesmírnĕ radovali.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že jelikož Pāṇḍuovci nebyli nikdy hříšní, výraz enasaḥ se zde vztahuje na utrpení způsobené odloučením od Kṛṣṇy. Toto neštĕstí nyní překonal Pánův návrat.

10.58.4

Verš

yudhiṣṭhirasya bhīmasya
kṛtvā pādābhivandanam
phālgunaṁ parirabhyātha
yamābhyāṁ cābhivanditaḥ

Synonyma

yudhiṣṭhirasya bhīmasya — Yudhiṣṭhirovi a Bhīmovi; kṛtvā — poté, co vĕnoval; pāda — u jejich nohou; abhivandanam — poklony; phālgunam — Arjunu; parirabhya — pevnĕ objímající; atha — potom; yamābhyām — bratry dvojčaty, Nakulou a Sahadevou; ca — a; abhivanditaḥ — uctivĕ pozdraven.

Překlad

Poté, co se Pán poklonil u nohou Yudhiṣṭhiry a Bhīmy a pevnĕ objal Arjunu, přijal poklony od bratrů dvojčat, Nakuly a Sahadevy.

Význam

Navenek byl Kṛṣṇa bratranec Pāṇḍuovců a jejich vztah byl stejný jako vztah mezi bratranci. Protože Yudhiṣṭhira a Bhīma byli navenek starší než Kṛṣṇa, Pán se poklonil u jejich nohou, zatímco objal vĕkem sobĕ rovného Arjunu a přijal poklony od mladších bratrů Nakuly a Sahadevy. Nĕkdy si nezkušení oddaní myslí, že je hříšné uctít nebo se poklonit staršímu bratrovi ve vĕdomí Kṛṣṇy. Z příkladu Pána Kṛṣṇy zde však můžeme učinit závĕr, že prokázání veškeré úcty staršímu bratrovi ve vĕdomí Kṛṣṇy hříšné není.

10.58.5

Verš

paramāsana āsīnaṁ
kṛṣṇā kṛṣṇam aninditā
navoḍhā vrīḍitā kiñcic
chanair etyābhyavandata

Synonyma

parama — vznešeném; āsane — na sedadle; āsīnam — sedícímu; kṛṣṇā — Draupadī; kṛṣṇam — Kṛṣṇovi; aninditā — bezchybná; nava — čerstvĕ; ūḍhā — vdaná; vrīḍitā — stydlivá; kiñcit — ponĕkud; śanaiḥ — pomalu; etya — přistupující ke; abhyavandata — poklonila se.

Překlad

Bezchybná Draupadī, čerstvá manželka Pāṇḍuovců, pomalu a ponĕkud stydlivĕ přistoupila k Pánu Kṛṣṇovi, který sedĕl na vznešeném sedadle, a poklonila se Mu.

Význam

Śrīmatī Draupadī byla tak oddaná Kṛṣṇovi, že ona samotná byla nazývána Kṛṣṇā, což je ženská podoba tohoto jména, a Arjuna byl také nazýván Kṛṣṇa kvůli jeho oddanosti Pánu. Podobnĕ oddaní v moderním hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy jsou často nazýváni „Kṛṣṇovci“. Vypadá to tedy, že zvyk oslovovat Kṛṣṇovy oddané Jeho jménem má dlouhou historii.

10.58.6

Verš

tathaiva sātyakiḥ pārthaiḥ
pūjitaś cābhivanditaḥ
niṣasādāsane ’nye ca
pūjitāḥ paryupāsata

Synonyma

tathā eva — podobnĕ; sātyakiḥ — Sātyaki; pārthaiḥ — syny Pṛthy; pūjitaḥ — uctívaný; ca — a; abhivanditaḥ — uvítaný; niṣasāda — usedl; āsane — na sedadlo; anye — ostatní; ca — také; pūjitāḥ — uctívaní; paryupāsata — usedli kolem.

Překlad

Také Sātyaki přijal čestné sedadlo po uctívání a uvítání od Pāṇḍuovců a Pánovi ostatní společníci, řádnĕ uctĕni, usedli na různá místa.

10.58.7

Verš

pṛthām samāgatya kṛtābhivādanas
tayāti-hārdārdra-dṛśābhirambhitaḥ
āpṛṣṭavāṁs tāṁ kuśalaṁ saha-snuṣāṁ
pitṛ-ṣvasāram paripṛṣṭa-bāndhavaḥ

Synonyma

pṛthām — ke královnĕ Kuntī; samāgatya — jdoucí; kṛta — vzdávající; abhivādanaḥ — poklony; tayā — jí; ati — nesmírnou; hārda — s náklonností; ardra — mokré; dṛśā — jejíž oči; abhirambhitaḥ — obejmutý; āpṛṣṭavān — zeptal se; tām — jí; kuśalam — na její blaho; saha — společnĕ; snuṣām — se svou snachou, Draupadī; pitṛ — svého otce, Vasudevy; svasāram — sestra; paripṛṣṭa — vyptávaly se dopodrobna; bāndhavaḥ — na jejich příbuzné (žijící ve Dvārace).

Překlad

Pán potom šel navštívit svou tetu, královnu Kuntī. Poklonil se jí a ona Ho objala s očima vlhkýma z velké náklonnosti. Pán Kṛṣṇa se jí a její snachy Draupadī zeptal na jejich blaho a ony se Ho na oplátku dlouze vyptávaly na Jeho příbuzné (ve Dvārace).

Význam

Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura popisuje vizi, že když Pán Kṛṣṇa sedĕl na sedadle, spatřil svou tetu Kuntī, jak přichází s velkou dychtivostí Ho spatřit. Poté ihned vstal, rychle k ní přišel a poklonil se jí. Oči jí zvlhly z nesmírné lásky, objala Ho a přičichla Mu k hlavĕ.

10.58.8

Verš

tam āha prema-vaiklavya-
ruddha-kaṇṭhāśru-locanā
smarantī tān bahūn kleśān
kleśāpāyātma-darśanam

Synonyma

tam — Jemu; āha — pravila; prema — z lásky; vaiklavya — z úzkosti; ruddha — zalykající se; kaṇṭhā — jejíž hrdlo; aśru — (plné) slz; locanā — jejíž oči; smarantī — vzpomínající; tān — ty; bahūn — mnohé; kleśān — bolesti; kleśa — bolesti; apāya — pro rozptýlení; ātma — On sám; darśanam — který se zjevuje.

Překlad

Královnu Kuntī natolik přemohla láska, že se jí zalklo hrdlo a oči se jí zalily slzami, a vzpomnĕla si na mnohé strasti, které se svými syny protrpĕla. Oslovila tedy Pána Kṛṣṇu, který se zjevuje svým oddaným, aby zahnal jejich úzkost.

10.58.9

Verš

tadaiva kuśalaṁ no ’bhūt
sa-nāthās te kṛtā vayam
jñatīn naḥ smaratā kṛṣṇa
bhrātā me preṣitas tvayā

Synonyma

tadā — tehdy; eva — pouze; kuśalam — blaho; naḥ — naše; abhūt — nastalo; sa — s; nāthāḥ — ochráncem; te — Tebou; kṛtāḥ — učinĕné; vayam — my; jñātīn — Tvoji příbuzní; naḥ — nás; smaratā — kdo pamatoval na; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; bhrātā — bratr (Akrūra); me — můj; preṣitaḥ — poslaný; tvayā — Tebou.

Překlad

(Královna Kuntī řekla:) Můj milý Kṛṣṇo, naše blaho bylo zajištĕno pouze tehdy, když jsi na nás, své příbuzné, pamatoval a poskytl jsi nám svoji ochranu tím, že jsi poslal mého bratra, aby nás navštívil.

10.58.10

Verš

na te ’sti sva-para-bhrāntir
viśvasya suhṛd-ātmanaḥ
tathāpi smaratāṁ śaśvat
kleśān haṁsi hṛdi sthitaḥ

Synonyma

na — ne; te — pro Tebe; asti — je; sva — vlastní; para — a ostatních; bhrāntiḥ — klam; viśvasya — vesmíru; suhṛt — pro dobrodince; ātmanaḥ — a Duši; tathā api — přesto; smaratām — tĕch, kdo vzpomínají; śaśvat — neustále; kleśān — utrpení; haṁsi — ničíš; hṛdi — v srdci; sthitaḥ — setrvávající.

Překlad

Pro Tebe, příteli a Nejvyšší Duše vesmíru, nikdy neexistuje žádný klam v podobĕ „my“ a „oni“. Přesto sídlíš v srdcích všech bytostí a ničíš utrpení tĕch, kdo na Tebe neustále vzpomínají.

Význam

Inteligentní královna Kuntī zde poukazuje na to, že i když s ní Pán Kṛṣṇa jedná láskyplnĕ jako příbuzný, nedĕlá ústupky ze svého postavení přející Duše vesmíru. Jinak řečeno, Pán nemá žádné oblíbence. V Bhagavad-gītĕ (9.29) říká: samo 'haṁ sarva-bhūteṣu – „Jsem stejnĕ naklonĕn všem.“ Zatímco tedy Pán odpovídá všem duším, je přirozené, že ty, kdo Ho vroucnĕ milují, získávají Jeho zvláštní pozornost, neboť chtĕjí Jeho a nic jiného.

10.58.11

Verš

yudhiṣṭhira uvāca
kiṁ na ācaritaṁ śreyo
na vedāham adhīśvara
yogeśvarāṇāṁ durdarśo
yan no dṛṣṭaḥ ku-medhasām

Synonyma

yudhiṣṭhiraḥ uvāca — Yudhiṣṭhira pravil; kim — jaká; naḥ — námi; ācaritam — vykonaná; śreyaḥ — zbožná činnost; na veda — nevím; aham — já; adhīśvara — ó svrchovaný vládce; yoga — mystické yogy; īśvarāṇām — mistry; durdarśaḥ — vzácnĕ vídaný; yat — ten; naḥ — námi; dṛṣṭaḥ — vidĕný; ku-medhasam — kteří jsme neinteligentní.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira pravil: Ó svrchovaný vládce, nevím, jaké zbožné činy jsme my pošetilci vykonali, že můžeme vidĕt Tebe, jehož mistři yogové dokonalosti vídají vzácnĕ.

10.58.12

Verš

iti vai vārṣikān māsān
rājñā so ’bhyarthitaḥ sukham
janayan nayanānandam
indraprasthaukasāṁ vibhuḥ

Synonyma

iti — takto; vai — vskutku; vārṣikān — období dešťů; māsān — mĕsíce; rājñā — králem; saḥ — On; abhyarthitaḥ — pozvaný; sukham — štastnĕ; janayan — vytvářející; nayana — pro oči; ānandam — blaženost; indraprastha-okasām — obyvatel Indraprasthy; vibhuḥ — všemocný Pán.

Překlad

Všemocný Pán požádaný králem, aby s nimi zůstal, šťastnĕ setrval v Indraprastĕ bĕhem mĕsíců období dešťů a poskytoval radost očím obyvatel mĕsta.

Význam

Pokud je to možné, čtenáři Bhāgavatamu by se mĕli snažit správnĕ pronášet sanskrtské verše, které jsou dokonale poetické.

10.58.13-14

Verš

ekadā ratham āruhya
vijayo vānara-dhvajam
gāṇḍīvaṁ dhanur ādāya
tūṇau cākṣaya-sāyakau

sākaṁ kṛṣṇena sannaddho
vihartuṁ vipinaṁ mahat
bahu-vyāla-mṛgākīrṇaṁ
prāviśat para-vīra-hā

Synonyma

ekadā — jednou; ratham — svého kočáru; āruhya — usedající do; vijayaḥ — Arjuna; vānara — opice (Hanumān); dhvajam — na jehož vlajce; gāṇḍīvam — jménem Gāṇḍīva; dhanuḥ — luk; ādāya — beroucí si; tūṇau — dva toulce; ca — a; akṣaya — nevyčerpatelné; sāyakau — jejichž šípy; sākam — spolu; kṛṣṇena — s Pánem Kṛṣṇou; sannaddhaḥ — v brnĕní; vihartum — bavit se; vipinam — lesa; mahat — velkého; bahu — s mnoha; vyāla-mṛga — šelmami; ākīrṇam — plného; prāviśat — vstoupil; para — nepřátelských; vīra — hrdinů; hā — hubitel.

Překlad

Jednou si Arjuna, hubitel mocných nepřátel, oblékl brnĕní, usedl do svého kočáru s vlajkou s Hanumānem, vzal si luk a dva nevyčerpatelné toulce a odjel se bavit s Pánem Kṛṣṇou do velkého lesa plného dravých zvířat.

Význam

Tato událost se musela odehrát po spálení lesa Khāṇḍava, neboť Arjuna nyní používá luk Gāṇḍīva a ostatní zbranĕ, které bĕhem té události získal.

10.58.15

Verš

tatrāvidhyac charair vyāghrān
śūkarān mahiṣān rurūn
śarabhān gavayān khaḍgān
hariṇān śaśa-śallakān

Synonyma

tatra — tam; avidhyat — střílel; śaraiḥ — svými šípy; vyāghrān — tygry; śūkarān — kance; mahiṣān — divoké buvoly; rurūn — druh antilopy; śarabhān — druh jelena; gavayān — divoký turovitý savec; khaḍgān — nosorožce; hariṇān — černé jeleny; śaśa — králíky; śallakān — a dikobrazy.

Překlad

Arjuna v tom lese svými šípy střílel tygry, kance a buvoly, spolu s ruruy, śarabhy, gavayi, nosorožci, černými jeleny, králíky a dikobrazy.

10.58.16

Verš

tān ninyuḥ kiṅkarā rājñe
medhyān parvaṇy upāgate
tṛṭ-parītaḥ pariśrānto
bibhatsur yamunām agāt

Synonyma

tān — je; ninyuḥ — odnesli; kiṅkarāḥ — služebníci; rājñe — králi; medhyān — vhodné pro obĕtování; parvaṇi — zvláštní příležitost; upāgate — blížící se; tṛṭ — žízní; parītaḥ — zmožený; pariśrāntaḥ — unavený; bibhatsuḥ — Arjuna; yamunām — k řece Yamunĕ; agāt — odjel.

Překlad

Skupina služebníků odnesla králi Yudhiṣṭhirovi zabitá zvířata vhodná pro obĕtování při nĕjaké zvláštní příležitosti. Potom Arjuna, žíznivý a unavený, odjel ke břehu Yamuny.

Význam

Jak Śrīla Prabhupāda často vysvĕtloval, kṣatriyové, neboli bojovníci, lovili v lese za nĕkolika účely: aby se cvičili ve svých bojových dovednostech, aby omezovali populaci šelem, které ohrožovaly lidi a aby získávali zvířata pro védské obĕti. Zabitá zvířata dostávala mocí obĕti nová tĕla. Jelikož knĕží již tuto moc nemají, obĕti by nyní představovaly pouhé zabíjení a jsou tedy zakázány.

Ve čtvrtém zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu vidíme, že velký mudrc Nārada přísnĕ pokáral krále Prācīnabarhiṣata za porušení této zásady autorizovaného lovu. Král se ve skutečnosti podobal moderním sportovním lovcům, kteří krutĕ zabíjejí zvířata jako takzvané hobby.

10.58.17

Verš

tatropaspṛśya viśadaṁ
pītvā vāri mahā-rathau
kṛṣṇau dadṛśatuḥ kanyāṁ
carantīṁ cāru-darśanām

Synonyma

tatra — tam; upaspṛśya — koupající se; viśadam — čistou; pītvā — pijící; vāri — vodu; mahā-rathau — velcí bojovníci na kočárech; kṛṣṇau — dva Kṛṣṇové; dadṛśatuḥ — spatřili; kanyām — dívku; carantīm — kráčející; cāru-darśanām — okouzlující na pohled.

Překlad

Když se tam oba Kṛṣṇové vykoupali, napili se čisté říční vody. Velcí bojovníci potom spatřili poblíž kráčet přitažlivou mladou dívku.

10.58.18

Verš

tām āsādya varārohāṁ
su-dvijāṁ rucirānanām
papraccha preṣitaḥ sakhyā
phālgunaḥ pramadottamām

Synonyma

tām — ní; āsādya — přistupující k; varā — vynikající; ārohām — jejíž boky; su — krásné; dvijām — zuby; rucira — přitažlivá; ānanām — tvář; papraccha — zeptal se; preṣitaḥ — poslaný; sakhyā — svým přítelem, Śrī Kṛṣṇou; phālgunaḥ — Arjuna; pramadā — žena; uttamām — mimořádná.

Překlad

Arjuna, poslaný svým přítelem, přistoupil k té mimořádné mladé ženĕ obdařené krásnými boky, zuby a rozkošnou tváří a zeptal se jí.

Význam

Kṛṣṇa chtĕl, aby Arjuna vidĕl hlubokou oddanost této dívky, a tak ho vybídl, aby položil úvodní dotazy.

10.58.19

Verš

kā tvaṁ kasyāsi su-śroṇi
kuto vā kiṁ cikīrṣasi
manye tvāṁ patim icchantīṁ
sarvaṁ kathaya śobhane

Synonyma

kā — kdo; tvam — ty; kasya — čí; asi — jsi; su-śroṇi — ó ty s krásným pasem; kutaḥ — odkud; vā — nebo; kim — co; cikīrṣasi — přeješ si dĕlat; manye — myslím si; tvām — ty; patim — manžela; icchantīm — hledající; sarvam — vše; kathaya — prosím řekni; śobhane — ó krásná.

Překlad

(Arjuna řekl:) Kdo jsi, ó ženo s krásným pasem? Čí jsi dcera a odkud pocházíš? Co tu dĕláš? Myslím si, že určitĕ hledáš manžela. Prosím vše vysvĕtli, ó krásná.

10.58.20

Verš

śrī-kālindy uvāca
ahaṁ devasya savitur
duhitā patim icchatī
viṣṇuṁ vareṇyaṁ vara-daṁ
tapaḥ paramam āsthitaḥ

Synonyma

śrī-kālindī uvāca — Śrī Kālindī pravila; aham — já; devasya — poloboha; savituḥ — Savity (boha slunce); duhitā — dcera; patim — jako svého manžela; icchatī — přející si; viṣṇum — Pána Viṣṇua; vareṇyam — nejlepší volba; vara-dam — dárce volby; tapaḥ — askezi; paramam — nesmírné; āsthitaḥ — vĕnující se.

Překlad

Śrī Kālindī pravila: Jsem dcera boha slunce. Přeji si získat za manžela nejlepšího a nejvelkorysejšího Pána Viṣṇua, a proto konám tvrdou askezi.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že Śrīmatī Kālindī správnĕ pochopila, že Pán Viṣṇu je jako zdroj všech požehnání svrchovaným manželem, a tak může splnit všechny touhy své manželky.

10.58.21

Verš

nānyaṁ patiṁ vṛṇe vīra
tam ṛte śrī-niketanam
tuṣyatāṁ me sa bhagavān
mukundo ’nātha-saṁśrayaḥ

Synonyma

na — ne; anyam — jiného; patim — manžela; vṛṇe — zvolím si; vīra — ó hrdino; tam — Nĕho; ṛte — kromĕ; śrī — bohynĕ štĕstí; niketanam — sídlo; tuṣyatām — nechť je prosím spokojen; me — se mnou; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Pán; mukundaḥ — Kṛṣṇa; anātha — tĕch, kdo nemají žádného pána; saṁśrayaḥ — útočištĕ.

Překlad

Nepřijmu za manžela nikoho jiného než Jeho, sídlo bohynĕ štĕstí. Nechť je tento Mukunda, Nejvyšší Osobnost, útočištĕ bezmocných, se mnou spokojen.

Význam

Krásná Kālindī zde odhaluje jistou obavu. Trvá na tom, že nepřijme jiného manžela kromĕ Pána Kṛṣṇy, a uvádí, že On je útočištĕm tĕch, kdo nemají žádného jiného pána. Jelikož nepřijme žádné jiné útočištĕ, musí jí je poskytnout Kṛṣṇa. Říká také: tuṣyatāṁ me sa bhagavān – „Nechť je tento Nejvyšší Pán se mnou spokojen.“ To je její modlitba.

Jak poukazuje Śrīla Viśvanātha Cakravartī, ačkoliv je Kālindī mladá, bezmocná dívka zdržující se na odlehlém místĕ, nebojí se. Tato pevná víra v Pána Kṛṣṇu a oddanost Jemu je dokonalé vĕdomí Kṛṣṇy a touha Śrīmatī Kālindī se brzy splní.

10.58.22

Verš

kālindīti samākhyātā
vasāmi yamunā-jale
nirmite bhavane pitrā
yāvad acyuta-darśanam

Synonyma

kālindī — Kālindī; iti — takto; samākhyātā — jménem; vasāmi — žiji; yamunā-jale — ve vodĕ Yamuny; nirmite — postaveném; bhavane — v sídle; pitrā — mým otcem; yāvat — dokud; acyuta — Pána Kṛṣṇy; darśanam — spatření.

Překlad

Jsem známa jako Kālindī a žiji v sídle, které pro mĕ postavil můj otec ve vodĕ Yamuny. Tam zůstanu, dokud nepotkám Pána Acyutu.

Význam

Jelikož byla Kālindī milovaným dítĕtem samotného boha slunce, kdo by se ji odvážil obtĕžovat? Na této události můžeme ocenit krásné duchovní procesy konané v předchozích vĕcích velkými dušemi. Na rozdíl od takzvané lásky ve svĕtských „milostných vztazích“ byla láska krásné Kālindī k Pánu Kṛṣṇovi čistá a dokonalá. I když byla Kālindī jemná mladá dívka, její odhodlanost vdát se za Kṛṣṇu byla tak silná, že přimĕla svého otce postavit jí dům v Yamunĕ, kde by se mohla vĕnovat tvrdé askezi až do dne, kdy přijde její milý.

10.58.23

Verš

tathāvadad guḍākeśo
vāsudevāya so ’pi tām
ratham āropya tad-vidvān
dharma-rājam upāgamat

Synonyma

tathā — takto; avadat — pravil; guḍākeśaḥ — Arjuna; vāsudevāya — Pánu Kṛṣṇovi; saḥ — On; api — a; tām — ji; ratham — do svého kočáru; āropya — beroucí; tat — toho všeho; vidvān — již si vĕdom; dharma-rājam — ke králi Yudhiṣṭhirovi; upāgamat — odjel.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Arjuna to vše zopakoval Pánu Vāsudevovi, který si toho byl již vĕdom. Pán potom vzal Kālindī do svého kočáru a vrátil se navštívit krále Yudhiṣṭhiru.

10.58.24

Verš

yadaiva kṛṣṇaḥ sandiṣṭaḥ
pārthānāṁ paramādbutam
kārayām āsa nagaraṁ
vicitraṁ viśvakarmaṇā

Synonyma

yadā eva — když; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; sandiṣṭaḥ — požádaný; pārthānām — pro syny Pṛthy; parama — nanejvýš; adbhutam — úžasné; kārayām āsa — postavil; nagaram — mĕsto; vicitram — plné rozmanitostí; viśvakarmaṇā — prostřednictvím Viśvakarmy, architekta polobohů.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī, popisující předchozí událost, řekl:) Na žádost Pāṇḍuovců pro nĕ nechal Pán Kṛṣṇa Viśvakarmou postavit nanejvýš úžasné mĕsto.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī zmiňuje, že toto mĕsto bylo postaveno před spálením lesa Khāṇḍava a tedy předtím, než Pán našel svou nevĕstu Kālindī.

10.58.25

Verš

bhagavāṁs tatra nivasan
svānāṁ priya-cikīrṣayā
agnaye khāṇḍavaṁ dātum
arjunasyāsa sārathiḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; tatra — tam; nivasan — sídlící; svānām — pro své (oddané); priya — potĕšení; cikīrṣayā — toužící darovat; agnaye — Agnimu, polobohu ohnĕ; khāṇḍavam — les Khāṇḍava; dātum — aby daroval; arjunasya — Arjunovým; āsa — stal se; sārathiḥ — vozatajem.

Překlad

Nejvyšší Pán se v tom mĕstĕ nĕjaký čas zdržel, aby potĕšil své oddané. Při jedné příležitosti chtĕl Śrī Kṛṣṇa darovat les Khāṇḍava Agnimu, a tak se Pán stal Arjunovým vozatajem.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje posloupnost událostí, ke kterým došlo bĕhem pobytu Pána Kṛṣṇy s Pāṇḍuovci. Uvádí, že nejprve shořel les Khāṇḍava, pak byla nalezena Kālindī, poté bylo postaveno mĕsto a potom byla Pāṇḍuovcům darována snĕmovna.

10.58.26

Verš

so ’gnis tuṣṭo dhanur adād
dhayān śvetān rathaṁ nṛpa
arjunāyākṣayau tūṇau
varma cābhedyam astribhiḥ

Synonyma

saḥ — ten; agniḥ — Pán Agni; tuṣṭaḥ — potĕšený; dhanuḥ — luk; adāt — dal; hayān — konĕ; śvetān — bílé; ratham — kočár; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); arjunāya — Arjunovi; akṣayau — nevyčerpatelné; tūṇau — dva toulce; varma — brnĕní; ca — a; abhedyam — nerozbitné; astribhiḥ — ozbrojenci.

Překlad

Potĕšený Pán Agni daroval Arjunovi luk, spřežení bílých koní, kočár, dva nevyčerpatelné toulce a brnĕní, které nemohl žádný bojovník zbranĕmi prorazit, ó králi.

10.58.27

Verš

mayaś ca mocito vahneḥ
sabhāṁ sakhya upāharat
yasmin duryodhanasyāsīj
jala-sthala-dṛśi-bhramaḥ

Synonyma

mayaḥ — démon jménem Maya; ca — a; mocitaḥ — zachránĕný; vahneḥ — z ohnĕ; sabhām — snĕmovnu; sakhye — svému příteli, Arjunovi; upāharat — daroval; yasmin — ve které; duryodhanasya — Duryodhany; āsīt — byla; jala — vody; sthala — a suché zemĕ; dṛśi — při spatření; bhramaḥ — zmatenost.

Překlad

Když byl démon Maya zachránĕn z ohnĕ svým přítelem Arjunou, daroval mu snĕmovnu, ve které si pozdĕji Duryodhana spletl vodu s pevnou podlahou.

10.58.28

Verš

sa tena samanujñātaḥ
suhṛdbhiś cānumoditaḥ
āyayau dvārakāṁ bhūyaḥ
sātyaki-pramakhair vṛtaḥ

Synonyma

saḥ — On, Pán Kṛṣṇa; tena — od nĕho, Arjuny; samanujñātaḥ — dostal svolení odjet; su-hṛdbhiḥ — od svých dobrodinců; ca — a; anumoditaḥ — s dovolením; āyayau — odjel; dvārakām — do Dvāraky; bhūyaḥ — znovu; sātyaki-pramukhaiḥ — tĕmi vedenými Sātyakim; vṛtaḥ — doprovázený.

Překlad

Potom se Pán Kṛṣṇa, když dostal od Arjuny a ostatních příbuzných a přátel svolení odjet, vrátil do Dvāraky se Sātyakim a zbytkem svého doprovodu.

10.58.29

Verš

athopayeme kālindīṁ
su-puṇya-rtv-ṛkṣa ūrjite
vitanvan paramānandaṁ
svānāṁ parama-maṅgalaḥ

Synonyma

atha — potom; upayeme — oženil se s; kālindīm — Kālindī; su — velmi; puṇya — příznivé; ṛtu — roční období; ṛkṣe — a lunární dům; ūrjite — (v den) kdy byla dobrá postavení slunce a ostatních nebeských tĕles; vitanvan — šířící; parama — nejvĕtší; ānandam — potĕšení; svānām — pro své oddané; parama — svrchovanĕ; maṅgalaḥ — příznivý.

Překlad

Svrchovanĕ příznivý Pán se potom oženil s Kālindī v den, kdy byly roční období, lunární dům a postavení slunce a ostatních nebeských tĕles veskrze příznivé. Tímto způsobem přinesl nejvĕtší potĕšení svým oddaným.

10.58.30

Verš

vindyānuvindyāv āvantyau
duryodhana-vaśānugau
svayaṁvare sva-bhaginīṁ
kṛṣṇe saktāṁ nyaṣedhatām

Synonyma

vindya-anuvindyau — Vindya a Anuvindya; āvantyau — dva králové Avantī; duryodhana-vaśa-anugau — podřízení Duryodhanovi; svayamvare — při obřadu vybírání si manžela; sva — své; bhaginīm — sestře; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; saktām — která byla přitahována; nyaṣedhatām — zakázali.

Překlad

Vindya a Anuvindya, kteří se dĕlili o trůn Avantī, byli následovníci Duryodhany. Když nastal čas, aby si jejich sestra (Mitravindā) vybrala manžela při obřadu svayaṁvara, zakázali jí vybrat si Kṛṣṇu, ačkoliv k Nĕmu byla přitahována.

Význam

Nepřátelská nálada mezi Kuruovci a Pāṇḍuovci byla tak silná, že Mitravindini bratři kvůli přátelství vůči Duryodhanovi zakázali mladé dívce přijmout za manžela Kṛṣṇu.

10.58.31

Verš

rājādhidevyās tanayāṁ
mitravindāṁ pitṛ-ṣvasuḥ
prasahya hṛtavān kṛṣṇo
rājan rājñāṁ prapaśyatām

Synonyma

rājādhidevyāḥ — královny Rājādhidevī; tanayām — dceru; mitravindām — Mitravindu; pitṛ — svého otce; svasuḥ — sestry; prasahya — násilím; hṛtavān — unesl; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; rājan — ó králi (Parīkṣite); rājñām — králové; prapaśyatām — zatímco přihlíželi.

Překlad

Můj milý králi, Pán Kṛṣṇa násilím unesl princeznu Mitravindu, dceru své tety Rājādhidevī, před očima svých královských soků.

10.58.32

Verš

nagnajin nāma kauśalya
āsīd rājāti-dhārmikaḥ
tasya satyābhavat kanyā
devī nāgnajitī nṛpa

Synonyma

nagnajit — Nagnajit; nāma — jménem; kauśalyaḥ — vládce Kośaly (Ayodhyi); āsīt — byl; rājā — král; ati — velmi; dhārmikaḥ — zbožný; tasya — jeho; satyā — Satyā; abhavat — byla; kanyā — dcera; devī — půvabná; nāgnajitī — také zvaná Nāgnajitī; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi, Nagnajit, velmi zbožný král Kośaly, mĕl půvabnou dceru jménem Satyā neboli Nāgnajitī.

10.58.33

Verš

na tāṁ śekur nṛpā voḍhum
ajitvā sapta-go-vṛṣān
tīkṣṇa-śṛṅgān su-durdharṣān
vīrya-gandhāsahān khalān

Synonyma

na — ne; tām — s ní; śekuḥ — byli schopni; nṛpāḥ — králové; voḍhum — oženit se; ajitvā — bez poražení; sapta — sedmi; go-vṛṣān — býků; tīkṣṇa — ostré; śṛṅgān — jejichž rohy; su — velmi; durdharṣān — nezvladatelní; vīrya — bojovníků; gandha — pach; asahān — nesnášející; khalān — zlostní.

Překlad

Králové, kteří se dostavili jako nápadníci, se s ní nemohli oženit, pokud nedokázali porazit sedm býků s ostrými rohy. Tito býci byli nesmírnĕ zlostní a nezvladatelní a nesnesli ani pach bojovníků.

10.58.34

Verš

tāṁ śrutvā vṛṣa-jil-labhyāṁ
bhagavān sātvatāṁ patiḥ
jagāma kauśalya-puraṁ
sainyena mahatā vṛtaḥ

Synonyma

tām — o ní; śrutvā — slyšící; vṛṣa — býky; jit — tím, kdo přemůže; labhyām — dosažitelné; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvatām — vaiṣṇavů; patiḥ — vládce; jagāma — odjel; kauśalya-puram — do hlavního mĕsta království Kośala; sainyena — vojskem; mahatā — velkým; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Když se Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, vládce vaiṣṇavů, doslechl o princeznĕ, kterou mĕl získat přemožitel býků, odjel s velkým vojskem do hlavního mĕsta Kośaly.

10.58.35

Verš

sa kośala-patiḥ prītaḥ
pratyutthānāsanādibhiḥ
arhaṇenāpi guruṇā
pūjayan pratinanditaḥ

Synonyma

saḥ — on; kośala-patiḥ — vládce Kośaly; prītaḥ — potĕšený; pratyutthāna — povstáním; āsana — nabízející sedadlo; ādibhiḥ — a tak dále; arhaṇena — a obĕtinami; api — také; guruṇā — hojné; pūjayan — uctívání; pratinanditaḥ — byl na oplátku pozdraven.

Překlad

Král Kośaly, potĕšený, že vidí Pána Kṛṣṇu, Ho uctil povstáním ze svého trůnu, nabídnutím čestného sedadla a hojnými dary. Také Pán Kṛṣṇa krále uctivĕ pozdravil.

10.58.36

Verš

varaṁ vilokyābhimataṁ samāgataṁ
narendra-kanyā cakame ramā-patim
bhūyād ayaṁ me patir āśiṣo ’nalaḥ
karotu satyā yadi me dhṛto vrataḥ

Synonyma

varam — nápadníka; vilokya — vidící; abhimatam — sympatického; samāgatam — který přijel; narendra — krále; kanyā — dcera; cakame — zatoužila; ramā — bohynĕ štĕstí; patim — manžel; bhūyāt — nechť se stane; ayam — On; me — mým; patiḥ — manželem; āśiṣaḥ — nadĕje; analaḥ — oheň; karotu — nechť učiní; satyāḥ — skutečný; yadi — jestli; me — mnou; dhṛtaḥ — dodržené; vrataḥ — mé sliby.

Překlad

Když králova dcera uvidĕla tohoto nanejvýš sympatického nápadníka, který přijel, ihned Jej, Pána bohynĕ Ramy, zatoužila získat. Modlila se: „Nechť se stane mým manželem. Jestli jsem dodržela své sliby, nechť mi posvátný oheň přinese splnĕní mých nadĕjí.

10.58.37

Verš

yat-pāda-paṅkaja-rajaḥ śirasā bibharti
śṛīr abya-jaḥ sa-giriśaḥ saha loka-pālaiḥ
līlā-tanuḥ sva-kṛta-setu-parīpsayā yaḥ
kāle ’dadhat sa bhagavān mama kena tuṣyet

Synonyma

yat — jehož; pāda — nohou; paṅkaja — lotosových; rajaḥ — prach; śirasā — na své hlavĕ; bibharti — nese; śṛīḥ — bohynĕ štĕstí; abja-jaḥ — Pán Brahmā, který se narodil z lotosu; sa — spolu s; giri-śaḥ — Pán Śiva, vládce hory Kailāsu; saha — spolu s; loka — planet; pālaiḥ — různí vládci; līlā — jako svoji zábavu; tanuḥ — tĕlo; sva — sebou samotným; kṛta — vytvořené; setu — zákony náboženství; parīpsayā — s touhou ochránit; yaḥ — kdo; kāle — v průbĕhu času; adadhat — přijal; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; mama — se mnou; kena — na základĕ čehož; tuṣyet — nechť je spokojen.

Překlad

„Bohynĕ Lakṣmī, Pán Brahmā, Pán Śiva a vládci různých planet umisťují prach Jeho lotosových nohou na své hlavy a aby ochránil zákony náboženství, které vytvořil, v různých dobách přijímá inkarnace určené pro zábavu. Jak se mnou může být tento Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, spokojen?“

10.58.38

Verš

arcitaṁ punar ity āha
nārāyaṇa jagat-pate
ātmānandena pūrṇasya
karavāṇi kim alpakaḥ

Synonyma

arcitam — Jemu, který byl uctíván; punaḥ — dále; iti — takto; āha — on (král Nagnajit) řekl; nārāyaṇa — ó Nārāyaṇe; jagat — vesmíru; pate — ó Pane; ātma — v sobĕ; ānandena — s blažeností; pūrṇasya — pro Nĕho, který je úplný; karavāṇi — mohu učinit; kim — co; alpakaḥ — nepatrný.

Překlad

Král Nagnajit nejprve Pána řádnĕ uctil a potom Ho oslovil: „Ó Nārāyaṇe, Pane vesmíru, oplýváš svou vlastní duchovní blažeností. Co pro Tebe tedy může tato nepatrná osoba učinit?“

10.58.39

Verš

śrī-śuka uvāca
tam āha bhagavān hṛṣṭaḥ
kṛtāsana-parigrahaḥ
megha-gambhīrayā vācā
sa-smitaṁ kuru-nandana

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; tam — jemu; āha — řekl; bhagavān — Nejvyšší Pán; hṛṣṭaḥ — potĕšený; kṛta — když učinil; āsana — sedadla; parigrahaḥ — přijetí; megha — jako mrak; gambhīrayā — hlubokým; vācā — hlasem; sa — s; smitam — úsmĕvem; kuru — Kuruovců; nandana — ó milovaný potomku.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó milovaný potomku Kurua, Nejvyšší Pán byl potĕšen, přijal pohodlné sedadlo, usmál se a oslovil krále hlasem hlubokým jako hřmĕní mraku.

10.58.40

Verš

śrī-bhagavān uvāca
narendra yācñā kavibhir vigarhitā
rājanya-bandhor nija-dharma-vartinaḥ
tathāpi yāce tava sauhṛdecchayā
kanyāṁ tvadīyāṁ na hi śulka-dā vayam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil; nara-indra — ó vládce lidí; yācñā — žebrání; kavibhiḥ — učenými autoritami; vigarhitā — zavržené; rājanya — královského stavu; bandhoḥ — pro člena; nija — ve svých vlastních; dharma — náboženských standardech; vartinaḥ — který setrvává; tathā api — přesto; yāce — žebrám; tava — s tebou; sauhṛda — po přátelství; icchayā — z touhy; kanyām — dceru; tvadīyām — tvoji; na — ne; hi — vskutku; śulka-dāḥ — dárci platby; vayam — My.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó vládce lidí, učené autority zavrhují žebrání pro osobu královského stavu, která plní své náboženské povinnosti. Přesto toužím po tvém přátelství, a tak tĕ žádám o tvoji dceru, i když za ni na oplátku nenabízíme žádné dary.

10.58.41

Verš

śrī-rājovāca
ko ’nyas te ’bhyadhiko nātha
kanyā-vara ihepsitaḥ
guṇaika-dhāmno yasyāṅge
śrīr vasaty anapāyinī

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Nagnajit pravil; kaḥ — kdo; anyaḥ — jiný; te — Tobĕ; abhyadhikaḥ — nadřazený; nātha — ó vládce; kanyā — pro moji dceru; varaḥ — ženich; iha — v tomto svĕtĕ; īpsitaḥ — vytoužených; guṇa — transcendentálních vlastností; eka — pouze; dhāmnaḥ — který jsi sídlem; yasya — na jehož; aṅge — tĕle; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; vasati — sídlí; anapāyinī — nikdy neopouštĕjící.

Překlad

Král pravil: Můj Pane, kdo by mohl být lepším manželem pro moji dceru než Ty, výlučné sídlo všech transcendentálních vlastností? Na Tvém tĕle sídlí sama bohynĕ štĕstí a nikdy Tĕ ze žádného důvodu neopouští.

10.58.42

Verš

kintv asmābhiḥ kṛtaḥ pūrvaṁ
samayaḥ sātvatarṣabha
puṁsāṁ vīrya-parīkṣārthaṁ
kanyā-vara-parīpsayā

Synonyma

kintu — ale; asmābhiḥ — námi (její rodinou); kṛtaḥ — učinĕna; pūrvam — v minulosti; samayaḥ — podmínka; sātvata-ṛṣabha — ó vládce Sātvatů; puṁsām — mužů (kteří přišli jako nápadníci); vīrya — statečnosti; parīkṣā — vyzkoušení; artham — za účelem; kanyā — pro moji dceru; vara — manžela; parīpsayā — s touhou nalézt.

Překlad

Pro zjištĕní vhodného manžela pro moji dceru, ó vládce Sātvatů, jsme však v minulosti zavedli podmínku kvůli vyzkoušení statečnosti jejích nápadníků.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho byl králův skutečný zámĕr při stanovení zkoušky získat za svého zetĕ Śrī Kṛṣṇu, neboť pouze On mohl býky zkrotit. Bez takové zkoušky by bylo pro Nagnajita obtížné odmítnout mnohé zdánlivĕ kvalifikované prince a krále, kteří se přišli ucházet o ruku jeho dcery.

10.58.43

Verš

saptaite go-vṛṣā vīra
durdāntā duravagrahāḥ
etair bhagnāḥ su-bahavo
bhinna-gātrā nṛpātmajāḥ

Synonyma

sapta — sedm; ete — tĕchto; go-vṛṣāḥ — býků; vīra — ó hrdino; durdāntāḥ — divokých; duravagrahāḥ — nezkrotných; etaiḥ — jimi; bhagnāḥ — poraženo; su-bahavaḥ — velmi mnoho; bhinna — polámané; gātrāḥ — jejich končetiny; nṛpa — králů; ātma-jāḥ — synů.

Překlad

Tĕchto sedm divokých býků nelze zkrotit, ó hrdino. Porazili mnoho princů a polámali jim končetiny.

10.58.44

Verš

yad ime nigṛhītāḥ syus
tvayaiva yadu-nandana
varo bhavān abhimato
duhitur me śriyaḥ-pate

Synonyma

yat — jestli; ime — oni; nigṛhītāḥ — zkroceni; syuḥ — stanou se; tvayā — Tebou; eva — vskutku; yadu-nandana — ó potomku Yadua; varaḥ — ženich; bhavān — Ty; abhimataḥ — schválený; duhituḥ — pro dceru; me — moji; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; pate — ó manželi.

Překlad

Jestli je dokážeš zkrotit, ó potomku Yadua, budeš jistĕ vhodným ženichem pro moji dceru, ó Pane Śrī.

10.58.45

Verš

evaṁ samayam ākarṇya
baddhvā parikaraṁ prabhuḥ
ātmānaṁ saptadhā kṛtvā
nyagṛhṇāl līlayaiva tān

Synonyma

evam — takto; samayam — podmínku; ākarṇya — když vyslechl; baddhvā — upevňující si; parikaram — svůj odĕv; prabhuḥ — Pán; ātmānam — sebe; saptadhā — jako sedm; kṛtvā — když učinil; nyagṛhṇāt — zkrotil; līlayā — jako hru; eva — jednoduše; tān — je.

Překlad

Po vyslechnutí tĕchto podmínek si Pán upevnil odĕv, expandoval se do sedmi podob a býky snadno zkrotil.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho se Pán Kṛṣṇa expandoval do sedmi podob nejen proto, aby hravĕ přemohl sedm býků, ale také aby princeznĕ Satye ukázal, že nebude muset soupeřit s Jeho ostatními královnami, neboť si může užívat se všemi zároveň.

10.58.46

Verš

baddhvā tān dāmabhiḥ śaurir
bhagna-darpān hataujasaḥ
vyakarsal līlayā baddhān
bālo dāru-mayān yathā

Synonyma

baddhvā — svazující; tān — je; dāmabhiḥ — provazy; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; bhagna — zlomil; darpān — jejich pýchu; hata — ztracená; ojasaḥ — jejich síla; vyakarṣat — táhl; līlayā — hravĕ; baddhān — svázané; bālaḥ — chlapec; dāru — ze dřeva; mayān — vyrobené; yathā — jako.

Překlad

Pán Śauri svázal býky, jejichž pýcha a síla byly nyní zlomeny, a táhl je za provazy jako dítĕ hravĕ táhne dřevĕné hračky v podobĕ býků.

10.58.47

Verš

tataḥ prītaḥ sutāṁ rājā
dadau kṛṣṇāya vismitaḥ
tāṁ pratyagṛhṇād bhagavān
vidhi-vat sadṛśīṁ prabhuḥ

Synonyma

tataḥ — potom; prītaḥ — potĕšený; sutām — svoji dceru; rājā — král; dadau — daroval; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; vismitaḥ — užaslý; tām — ji; pratyagṛhṇāt — přijal; bhagavān — Nejvyšší Osoba; vidhi-vat — ve shodĕ s védskými předpisy; sadṛśīm — vhodnou; prabhuḥ — Nejvyšší Pán.

Překlad

Poté král Nagnajit, potĕšený a užaslý, daroval svoji dceru Pánu Kṛṣṇovi. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, přijal tuto vhodnou nevĕstu řádným védským způsobem.

Význam

Slovo sadṛśīm vyjadřuje, že půvabná princezna byla pro Pána vhodnou nevĕstou, protože mĕla úžasné transcendentální vlastnosti, které doplňovaly ty Jeho. Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že slovo vismitaḥ vyjadřuje, že král Nagnajit jistĕ žasl nad mnoha mimořádnými událostmi, ke kterým v jeho životĕ náhle došlo.

10.58.48

Verš

rāja-patnyaś ca duhituḥ
kṛṣṇaṁ labdhvā priyaṁ patim
lebhire paramānandaṁ
jātaś ca paramotsavaḥ

Synonyma

rāja — krále; patnyaḥ — manželky; ca — a; duhituḥ — jeho dcery; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; labdhvā — získávající; priyam — drahého; patim — manžela; lebhire — zažívaly; parama — nejvĕtší; ānandam — extázi; jātaḥ — propuklo; ca — a; parama — nejvĕtší; utsavaḥ — veselí.

Překlad

Královy manželky cítily tu nejvĕtší extázi při získání Pána Kṛṣṇy za drahého manžela královské princezny a propuklo velké veselí.

10.58.49

Verš

śaṅkha-bhery-ānakā nedur
gīta-vādya-dvijāśiṣaḥ
narā nāryaḥ pramuditāḥ
suvāsaḥ-srag-alaṅkṛtāḥ

Synonyma

śaṅkha — lastury; bherī — rohy; ānakāḥ — a bubny; neduḥ — znĕly; gīta — písnĕ; vādya — instrumentální hudba; dvija — brāhmaṇů; āśiṣaḥ — a požehnání; narāḥ — muži; nāryaḥ — ženy; pramuditāḥ — radostní; su-vāsaḥ — pĕkným oblečením; srak — a girlandami; alaṅkṛtāḥ — ozdobení.

Překlad

Lastury, rohy a bubny znĕly spolu s vokální a instrumentální hudbou a hlasy brāhmaṇů pronášejících požehnání. Radostní muži a ženy se ozdobili pĕkným oblečením a girlandami.

10.58.50-51

Verš

daśa-dhenu-sahasrāṇi
pāribarham adād vibhuḥ
yuvatīnāṁ tri-sāhasraṁ
niṣka-grīva-suvāsasam

nava-nāga-sahasrāṇi
nāgāc chata-guṇān rathān
rathāc chata-guṇān aśvān
aśvāc chata-guṇān narān

Synonyma

daśa — deset; dhenu — krav; sahasrāṇi — tisíc; pāribarham — svatební dar; adāt — daroval; vibhuḥ — mocný (král Nagnajit); yuvatīnām — mladých žen; tri-sāhasram — tři tisíce; niṣka — zlaté ozdoby; grīva — na jejichž krcích; su — vynikající; vāsasam — jejichž šaty; nava — devĕt; nāga — slonů; sahasrāṇi — tisíc; nāgāt — než slonů; śata-guṇān — stokrát více (devĕt set tisíc); rathān — kočárů; rathāt — než kočárů; śata-guṇān — stokrát více (devadesát miliónů); aśvān — koní; aśvāt — než koní; śata-guṇān — stokrát více (devĕt miliard); narān — mužů.

Překlad

Jako vĕno daroval mocný král Nagnajit deset tisíc krav, tři tisíce mladých služebnic se zlatými ozdobami na krcích a ve vynikajících šatech, devĕt tisíc slonů, stokrát více kočárů než slonů, stokrát více koní než kočárů a stokrát více služebníků než koní.

10.58.52

Verš

dampatī ratham āropya
mahatyā senayā vṛtau
sneha-praklinna-hṛdayo
yāpayām āsa kośalaḥ

Synonyma

dam-patī — pár; ratham — jehož kočáru; āropya — nechal usednout do; mahatyā — velkým; senayā — vojskem; vṛtau — doprovázeného; sneha — náklonností; praklinna — tající; hṛdayaḥ — jehož srdce; yāpayām āsa — vyprovodil jej; kośalaḥ — král Kośaly.

Překlad

Král Kośaly, jehož srdce tálo náklonností, nechal nevĕstu a ženicha usednout do jejich kočáru a potom je vyprovodil na cestu, obklopené velkým vojskem.

10.58.53

Verš

śrutvaitad rurudhur bhūpā
nayantaṁ pathi kanyakām
bhagna-vīryāḥ su-durmarṣā
yadubhir go-vṛṣaiḥ purā

Synonyma

śrutvā — slyšící; etat — toto; rurudhuḥ — bránili; bhū-pāḥ — králové; nayantam — který si odvážel; pathi — po cestĕ; kanyakām — svou nevĕstu; bhagna — zlomená; vīryāḥ — jejichž síla; su — velmi; durmarṣāḥ — nesnášenliví; yadubhiḥ — Yaduovci; go-vṛṣaiḥ — býky; purā — předtím.

Překlad

Když nesnášenliví králové, kteří byli konkurenčními nápadníky, slyšeli, co se stalo, pokusili se Pána Kṛṣṇu zastavit na cestĕ, zatímco si odvážel nevĕstu domů. Ale tak jako předtím zlomili sílu králů býci, yaduovští bojovníci ji zlomili nyní.

10.58.54

Verš

tān asyataḥ śara-vrātān
bandhu-priya-kṛd arjunaḥ
gāṇḍīvī kālayām āsa
siṁhaḥ kṣudra-mṛgān iva

Synonyma

tān — je; asyataḥ — střílející; śara — šípů; vrātān — množství; bandhu — svého přítele (Pána Kṛṣṇu); priya — potĕšit; kṛt — jednající; arjunaḥ — Arjuna; gaṇḍīvī — majitel luku Gāṇḍīvy; kālayām āsa — zahnal je; siṁhaḥ — lev; kṣudra — nepatrná; mṛgān — zvířata; iva — jako.

Překlad

Arjuna, nositel luku Gāṇḍīvy, vždy dychtil potĕšit svého přítele Kṛṣṇu, a tak zahnal nepřátele, kteří na Pána stříleli záplavy šípů. Učinil tak přesnĕ jako lev, který zažene nepatrná zvířata.

10.58.55

Verš

pāribarham upāgṛhya
dvārakām etya satyayā
reme yadūnām ṛṣabho
bhagavān devakī-sutaḥ

Synonyma

pāribarham — vĕno; upāgṛhya — beroucí; dvārakām — do Dvāraky; etya — přijíždĕjící; satyayā — se Satyou; reme — užíval si; yadūnām — Yaduovců; ṛṣabhaḥ — vládce; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — syn Devakī.

Překlad

Pán Devakī-suta, vládce Yaduovců, potom vzal vĕno a Satyu do Dvāraky a dál tam šťastnĕ žil.

10.58.56

Verš

śrutakīrteḥ sutāṁ bhadrāṁ
upayeme pitṛ-ṣvasuḥ
kaikeyīṁ bhrātṛbhir dattāṁ
kṛṣṇaḥ santardanādibhiḥ

Synonyma

śrutakīrteḥ — Śrutakīrtinou; sutām — dcerou; bhadrām — jménem Bhadrā; upayeme — oženil se s; pitṛ-svasuḥ — otcovy sestry; kaikeyīm — princeznou z Kaikeyi; bhrātṛbhiḥ — jejími bratry; dattām — darovanou; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; santardana-ādibhiḥ — v čele se Santardanou.

Překlad

Bhadrā byla princezna z království Kaikeya a dcera tety Pána Kṛṣṇy z otcovy strany jménem Śrutakīrti. Pán se oženil s Bhadrou poté, co Mu ji její bratři v čele se Santardanou darovali.

10.58.57

Verš

sutāṁ ca madrādhipater
lakṣmaṇāṁ lakṣaṇair yatām
svayaṁvare jahāraikaḥ
sa suparṇaḥ sudhām iva

Synonyma

sutām — dceru; ca — a; madra-adhipateḥ — vládce Madry; lakṣmaṇām — Lakṣmaṇu; lakṣaṇaiḥ — všemi dobrými vlastnostmi; yutām — obdařenou; svayam-vare — bĕhem jejího obřadu vybírání si manžela; jahāra — unesl; ekaḥ — sám; saḥ — On, Pán Kṛṣṇa; suparṇaḥ — Garuḍa; sudhām — nektar; iva — jako.

Překlad

Poté se Pán oženil s Lakṣmaṇou, dcerou krále Madry. Kṛṣṇa se objevil sám při jejím obřadu svayaṁvara a unesl ji, tak jako Garuḍa kdysi ukradl nektar polobohů.

10.58.58

Verš

anyāś caivaṁ-vidhā bhāryāḥ
kṛṣṇasyāsan sahasraśaḥ
bhaumaṁ hatvā tan-nirodhād
āhṛtāś cāru-darśanāḥ

Synonyma

anyāḥ — ostatní; ca — a; evam-vidhāḥ — tak jako tyto; bhāryāḥ — manželkami; kṛṣṇasya — Kṛṣṇovými; āsan — staly se; sahasraśaḥ — po tisících; bhaumam — (démona) Bhaumy; hatvā — po zabití; tat — jím, Bhaumou; nirodhāt — ze zajetí; āhṛtāḥ — vzaté; cāru — krásný; darśanāḥ — jejichž vzhled.

Překlad

Pán Kṛṣṇa také získal tisíce ostatních manželek rovných tĕmto, když zabil Bhaumāsuru a osvobodil krásné dívky, které démon držel v zajetí.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Kṛṣṇa se žení s pĕti princeznami.“

KAPITOLA PADESÁTÁ DEVÁTÁ

Zabití démona Naraky

10.59.1

Verš

śrī-rājovāca yathā hato bhagavatā
bhaumo yene ca tāḥ striyaḥ
niruddhā etad ācakṣva
vikramaṁ śārṅga-dhanvanaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit) pravil; yathā — jak; hataḥ — zabit; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; bhaumaḥ — Narakāsura, syn Bhūmi, bohynĕ Zemĕ; yena — jímž; ca — a; tāḥ — tyto; striyaḥ — ženy; niruddhāḥ — zajaté; etat — toto; ācakṣva — prosím řekni; vikramam — dobrodružství; śārṅga-dhanvanaḥ — Pána Kṛṣṇy, majitele luku Śārṅgy.

Překlad

(Král Parīkṣit pravil:) Jak byl Bhaumāsura, který unesl tolik žen, zabit Nejvyšším Pánem? Prosím vypravuj toto dobrodružství Pána Śārṅgadhanvy.

10.59.2-3

Verš

śrī-śuka uvāca
indreṇa hṛta-chatreṇa
hṛta-kuṇḍala-bandhunā
hṛtāmarādri-sthānena
jñāpito bhauma-ceṣṭitam

sa-bhāryo garuḍārūḍhaḥ
prāg-jyotiṣa-puraṁ yayau
giri-durgaiḥ śastra-durgair
jalāgny-anila-durgamam
mura-pāśāyutair ghorair
dṛḍhaiḥ sarvata āvṛtam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; indreṇa — Pánem Indrou; hṛta-chatreṇa — který trpĕl krádeží (Varuṇova) slunečníku; hṛta-kuṇḍala — krádeží náušnic; bandhunā — své příbuzné (své matky Aditi); hṛta — a krádeží; amara-adri — na hoře polobohů (Mandaře); sthānena — zvláštního místa (odpočinkové oblasti na jejím vrcholu známém jako Maṇi-parvata); jñāpitaḥ — zpraven; bhauma-ceṣṭitam — o činnostech Bhaumy; sa — spolu se; bhāryaḥ — svou manželkou (Satyabhāmou); garuḍa-ārūḍhaḥ — letící na obrovském ptáku Garuḍovi; prāg-jyotiṣa-puram — do mĕsta Prāgjyotiṣa-puru, Bhaumova hlavního mĕsta (stále existujícího pod jménem Tejpur v Assámu); yayau — odebral se; giri — tvořeného horami; durgaiḥ — opevnĕními; śastra — tvořeného zbranĕmi; durgaiḥ — opevnĕními; jala — z vody; agni — ohnĕ; anila — a vĕtru; durgamam — nepřístupného kvůli opevnĕním; mura-pāśa — nebezpečnou zdí z drátů; ayutaiḥ — desítek tisíc; ghoraiḥ — dĕsivých; dṛḍhaiḥ — a pevných; sarvataḥ — ze všech stran; āvṛtam — obklopeného.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Bhauma ukradl náušnice Indrovy matky spolu s Varuṇovým slunečníkem a odpočinkovým místem polobohů na vrcholu hory Mandary, se Indra odebral za Pánem Kṛṣṇou a zpravil Ho o tĕchto přečinech. Pán se svou manželkou Satyabhāmou potom odletĕl na Garuḍovi do Prāgjyotiṣa-puru, který byl ze všech stran obklopen opevnĕními v podobĕ kopců, automatických zbraní, vody, ohnĕ a vĕtru a překážek z drátů mura-pāśa.

Význam

Ācāryové vysvĕtlili různými přijatelnými způsoby, proč Pán Kṛṣṇa s sebou vzal svou manželku Satyabhāmu. Śrīla Śrīdhara Svāmī začíná tím, že Pán chtĕl poskytnout své odvážné manželce neobvyklý zážitek a tak ji vzal na dĕjištĕ této mimořádné bitvy. Pán Kṛṣṇa také kdysi požehnal Bhūmi, bohyni Zemĕ, že nezabije jejího démonského syna bez jejího svolení. Jelikož je Bhūmi expanzí Satyabhāmy, ta mohla Kṛṣṇovi dovolit, aby učinil s nezvykle zlotřilým Bhaumāsurou to, co bylo nutné.

A nakonec, Satyabhāmā byla rozladĕna, když Nārada Muni přinesl nebeský kvĕt pārijāta královnĕ Rukmiṇī. Aby Pán Kṛṣṇa Satyabhāmu utĕšil, slíbil jí: „Dám ti celý strom s tĕmito kvĕty,“ a tak zařadil toto obstarání nebeského stromu do svého cestovního programu.

I v dnešní dobĕ berou oddaní manželé své manželky na nákupy a Pán Kṛṣṇa tedy vzal Satyabhāmu na nebeské planety, aby opatřil nebeský strom a také vrátil vĕci, které Bhaumāsura ukradl, jejich právoplatným vlastníkům.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poznamenává, že v zápalu bitvy se královna Satyabhāmā přirozenĕ obávala o bezpečnost Pána Kṛṣṇy a modlila se, aby bitva skončila. Tak ochotnĕ svolila, aby Kṛṣṇa zabil syna její expanze Bhūmi.

10.59.4

Verš

gadayā nirbibhedādrīn
śastra-durgāṇi sāyakaiḥ
cakreṇāgniṁ jalaṁ vāyuṁ
mura-pāśāṁs tathāsinā

Synonyma

gadayā — svým kyjem; nirbibheda — si prorazil cestu skrze; adrīn — kopce; śastra-durgāṇi — překážky v podobĕ zbraní; sāyakaiḥ — svými šípy; cakreṇa — svým diskem; agnim — oheň; jalam — vodu; vāyum — a vítr; mura-pāśān — drátĕné překážky; tathā — podobnĕ; asinā — svým mečem.

Překlad

Pán si kyjem prorazil cestu skrze kamenná opevnĕní, šípy skrze zbraňová opevnĕní, diskem skrze opevnĕní z ohnĕ, vody a vĕtru a mečem skrze dráty mura-pāśa.

10.59.5

Verš

śaṅkha-nādena yantrāṇi
hṛdayāni manasvinām
prākāraṁ gadayā gurvyā
nirbibheda gadādharaḥ

Synonyma

śaṅkha — své lastury; nādena — troubením; yantrāṇi — mystické talismany; hṛdayāni — srdce; manasvinām — chrabrých bojovníků; prākāram — hradby; gadayā — svým kyjem; gurvyā — tĕžkým; nirbibheda — zničil; gadādharaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Zvukem své lastury potom Pán Gadādhara rozlámal magické pečeti pevnosti spolu se srdci jejích chrabrých obránců a svým tĕžkým kyjem zničil hlinĕné hradby kolem.

10.59.6

Verš

pāñcajanya-dhvaniṁ śrutvā
yugāntaśani-bhīṣaṇam
muraḥ śayāna uttasthau
daityaḥ pañca-śirā jalāt

Synonyma

pāñcajanya — Pāñcajanyi, lastury Pána Kṛṣṇy; dhvanim — vibraci; śrutvā — slyšící; yuga — vesmírného vĕku; anta — na konci; aśani — (jako zvuk) blesku; bhīṣaṇam — dĕsivý; muraḥ — Mura; śayānaḥ — spící; uttasthau — vstal; daityaḥ — démon; pañca-śirāḥ — pĕtihlavý; jalāt — z vody (vodního příkopu kolem pevnosti).

Překlad

Pĕtihlavý démon Mura, který spal na dnĕ mĕstského vodního příkopu, se probral a vystoupil z vody, když uslyšel vibraci lastury Pāñcajanya Pána Kṛṣṇy, zvuku stejnĕ dĕsivého jako hřmĕní na konci vesmírného vĕku.

10.59.7

Verš

tri-śūlam udyamya su-durnirīkṣaṇo
yugānta-sūryānala-rocir ulbaṇaḥ
grasaṁs tri-lokīm iva pañcabhir mukhair
abhyadravat tārkṣya-sutaṁ yathoragaḥ

Synonyma

tri-śūlam — svůj trojzubec; udyamya — zvedající; su — velmi; durnirīkṣaṇaḥ — ten, na nĕhož je obtížné pohlédnout; yuga-anta — na konci vĕku; sūrya — slunce; anala — (jako) oheň; rociḥ — jehož záře; ulbaṇaḥ — hrozivá; grasan — pohlcující; tri-lokīm — tři svĕty; iva — jakoby; pañcabhiḥ — svými pĕti; mukhaiḥ — ústy; abhyadravat — napadl; tārkṣya-sutam — Garuḍu, syna Tārkṣyi; yathā — jako; uragaḥ — had.

Překlad

Mura vydávající oslnivou, hrozivou záři slunečního ohnĕ na konci vĕku jakoby svými pĕti ústy pohlcoval tři svĕty. Zvedl svůj trojzubec a vrhl se na Garuḍu, syna Tārkṣyi, jako útočící had.

10.59.8

Verš

āvidhya śūlaṁ tarasā garutmate
nirasya vaktrair vyanadat sa pañcabhiḥ
sa rodasī sarva-diśo ’mbaraṁ mahān
āpūrayann aṇḍa-kaṭāham āvṛṇot

Synonyma

āvidhya — točící; śūlam — svým trojzubcem; tarasā — velkou silou; garutmate — na Garuḍu; nirasya — vrhající jej; vaktraiḥ — ústy; vyanadat — zařval; saḥ — on; pañcabhiḥ — pĕti; saḥ — ten; rodasī — zemi a oblohu; sarva — všechny; diśaḥ — svĕtové strany; ambaram — meziplanetární prostor; mahān — velký (řev); āpūrayan — naplňující; aṇda — vesmírného obalu tvaru vejce; kaṭāham — nádoba; āvṛṇot — zakrytá.

Překlad

Mura zatočil trojzubcem, divoce jej vrhl na Garuḍu a zařval všemi pĕti ústy. Zvuk naplnil zemi a oblohu, všechny svĕtové strany a hranice meziplanetárního prostoru, až se odrazil od samotného obalu vesmíru.

10.59.9

Verš

tadāpatad vai tri-śikhaṁ garutmate
hariḥ śarābhyām abhinat tridhojasā
mukheṣu taṁ cāpi śarair atāḍayat
tasmai gadāṁ so ’pi ruṣā vyamuñcata

Synonyma

tadā — tehdy; āpatat — letící; vai — vskutku; tri-śikham — trojzubec; garutmate — ke Garuḍovi; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; śarābhyām — dvĕma šípy; abhinat — zlomil; tridhā — na tři kusy; ojasā — silnĕ; mukheṣu — do jeho obličejů; tam — ho, Muru; ca — a; api — také; śaraiḥ — šípy; atāḍayat — zasáhl; tasmai — na Nĕho, Pána Kṛṣṇu; gadām — svůj kyj; saḥ — on, Mura; api — a; ruṣā — v hnĕvu; vyamuñcata — vypustil.

Překlad

Tehdy Pán Hari dvĕma šípy zasáhl trojzubec letící ke Garuḍovi a zlomil jej na tři kusy. Nato Pán zasáhl Murovy obličeje nĕkolika šípy a démon na Pána hnĕvivĕ mrštil kyj.

10.59.10

Verš

tām āpatantīṁ gadayā gadāṁ mṛdhe
gadāgrajo nirbibhide sahasradhā
udyamya bāhūn abhidhāvato ’jitaḥ
śirāṁsi cakreṇa jahāra līlayā

Synonyma

tām — ten; āpatantīm — letící k; gadayā — svým kyjem; gadām — kyj; mṛdhe — na bojišti; gada-agrajaḥ — Pán Kṛṣṇa, starší bratr Gady; nirbibhide — rozbil; sahasradhā — na tisíce kusů; udyamya — zvedající; bāhūn — své paže; abhidhāvataḥ — bĕžícího k Nĕmu; ajitaḥ — nepřemožitelný Pán Kṛṣṇa; śirāṁsi — hlavy; cakreṇa — svým diskem; jahāra — sťal; līlayā — snadno.

Překlad

Pán Gadāgraja zastavil Murův kyj letící na bojišti smĕrem k Nĕmu svým vlastním kyjem a rozbil jej na tisíce kusů. Mura potom zvedl vysoko paže a rozbĕhl se na nepřemožitelného Pána, který mu snadno sťal hlavy svým diskem.

10.59.11

Verš

vyasuḥ papātāmbhasi kṛtta-śīrṣo
nikṛtta-śṛṅgo ’drir ivendra-tejasā
tasyātmajāḥ sapta pitur vadhāturāḥ
pratikriyāmarṣa-juṣaḥ samudyatāḥ

Synonyma

vyasuḥ — bez života; papāta — padl; ambhasi — do vody; kṛtta — uťaté; śīrṣaḥ — jeho hlavy; nikṛtta — uťatý; śṛṅgaḥ — jejíž vrchol; adriḥ — hora; iva — jakoby; indra — Pána Indry; tejasā — silou (tj. jeho hromoklínem); tasya — jeho, Murových; ātma-jāḥ — synů; sapta — sedm; pituḥ — svého otce; vadha — zabitím; āturāḥ — velmi rozrušených; pratikriyā — k odvetĕ; amarṣa — zuřivost; juṣaḥ — cítící; samudyatāḥ — dohnaných k činu.

Překlad

Murovo mrtvé bezhlavé tĕlo padlo do vody jako hora, jejíž vrchol byl uťat silou hromoklínu Pána Indry. Démonových sedm synů, rozzuřených smrtí svého otce, se připravilo k odvetĕ.

10.59.12

Verš

tāmro ’ntarikṣaḥ śravaṇo vibhāvasur
vasur nabhasvān aruṇaś ca saptamaḥ
pīṭhaṁ puraskṛtya camū-patiṁ mṛdhe
bhauma-prayuktā niragan dhṛtāyudhāḥ

Synonyma

tāmraḥ antarikṣaḥ śravaṇaḥ vibhāvasuḥ — Tāmra, Antarikṣa, Śravaṇa a Vibhāvasu; vasuḥ nabhasvān — Vasu a Nabhasvān; aruṇaḥ — Aruṇa; ca — a; saptamaḥ — sedmý; pīṭham — Pīṭhu; puraḥ-kṛtya — stavĕjící do čela; camū-patim — svého vojevůdce; mṛdhe — na bojištĕ; bhauma — Bhaumāsurou; prayuktāḥ — zamĕstnaní; niragan — vyšli ven (z pevnosti); dhṛta — nesoucí; āyudhāḥ — zbranĕ.

Překlad

Na Bhaumāsurův pokyn Murových sedm synů – Tāmra, Antarikṣa, Śravaṇa, Vibhāvasu, Vasu, Nabhasvān a Aruṇa – následovalo generála Pīṭhu na bojištĕ se svými zbranĕmi.

10.59.13

Verš

prāyuñjatāsādya śarān asīn gadāḥ
śakty-ṛṣṭi-śūlāny ajite ruṣolbaṇāḥ
tac-chastra-kūṭaṁ bhagavān sva-mārgaṇair
amogha-vīryas tilaśaś cakarta ha

Synonyma

prāyuñjata — použili; āsādya — útočící; śarān — šípy; asīn — meče; gadāḥ — kyje; śakti — oštĕpy; ṛṣti — kopí; śūlāni — a trojzubce; ajite — proti Pánu Kṛṣṇovi, neporazitelnému; ruṣā — zuřivĕ; ulbaṇāḥ — divocí; tat — jejich; śastra — zbraní; kūṭam — horu; bhagavān — Nejvyšší Pán; sva — svými vlastními; mārgaṇaiḥ — šípy; amogha — neomylná; vīryaḥ — jehož obratnost; tilaśaḥ — na kousky velikosti sezamových semen; cakarta ha — rozsekal.

Překlad

Tito divocí bojovníci zuřivĕ napadli nepřemožitelného Pána Kṛṣṇu šípy, meči, kyji, oštĕpy, kopími a trojzubci, ale Nejvyšší Pán s neomylnou obratností rozsekal tuto horu zbraní svými šípy na malé kousky.

10.59.14

Verš

tān pīṭha-mukhyān anayad yama-kṣayaṁ
nikṛtta-śīrṣoru-bhujāṅghri-varmaṇaḥ
svānīka-pān acyuta-cakra-sāyakais
tathā nirastān narako dharā-sutaḥ
nirīkṣya durmarṣaṇa āsravan-madair
gajaiḥ payodhi-prabhavair nirākramāt

Synonyma

tān — je; pīṭha-mukhyān — vedené Pīṭhou; anayat — poslal; yama — Yamarāje, vládce smrti; kṣayam — do sídla; nikṛtta — usekané; śīrṣa — jejich hlavy; ūru — stehna; bhuja — paže; aṅghri — nohy; varmaṇaḥ — a brnĕní; sva — své; anīka — vojska; pān — vůdce; acyuta — Pána Kṛṣṇy; cakra — diskem; sāyakaiḥ — a šípy; tathā — takto; nirastān — odstranĕné; narakaḥ — Bhauma; dharā — bohynĕ Zemĕ; sutaḥ — syn; nirīkṣya — vidící; durmarṣaṇaḥ — neschopný snést; āsravat — vylučujícími; madaiḥ — mazlavý výtok ze spánků vzrušených slonů; gajaiḥ — se slony; payaḥ-dhi — z oceánu mléka; prabhavaiḥ — zrozenými; nirākramāt — vyšel.

Překlad

Pán usekal hlavy, stehna, paže, nohy a brnĕní tĕchto protivníků vedených Pīṭhou a poslal je všechny do Yamarājova sídla. Narakāsura, syn Zemĕ, nedokázal potlačit zuřivost, když vidĕl osud svých vojevůdců. Vyšel tedy z pevnosti se slony zrozenými z Mléčného oceánu, kteří vzrušením vylučovali ze spánků madu.

10.59.15

Verš

dṛṣṭvā sa-bhāryaṁ garuḍopari sthitaṁ
sūryopariṣṭāt sa-taḍid ghanaṁ yathā
kṛṣṇaṁ sa tasmai vyasṛjac chata-ghnīṁ
yodhāś ca sarve yugapac ca vivyadhuḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — vidící; sa-bhāryam — se svou manželkou; garuḍa-upari — na Garuḍovi; sthitam — sedící; sūrya — slunce; upariṣṭāt — výše než; sa-taḍit — s bleskem; ghanam — mrak; yathā — jako; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; saḥ — on, Bhauma; tasmai — na Nĕho; vyasṛjat — vypustil; śata-ghnīm — Śataghnī (jméno jeho oštĕpu śakti); yodhāḥ — jeho vojáci; ca — a; sarve — všichni; yugapat — zároveň; ca — a; vivyadhuḥ — zaútočili.

Překlad

Pán Kṛṣṇa a Jeho manželka sedící na Garuḍovi vypadali jako mrak s bleskem sedící nad sluncem. Když Bhauma uvidĕl Pána, vypustil na Nĕho svou zbraň Śataghnī, načež všichni Bhaumovi vojáci zároveň zaútočili svými zbranĕmi.

10.59.16

Verš

tad bhauma-sainyaṁ bhagavān gadāgrajo
vicitra-vājair niśitaiḥ śilīmukhaiḥ
nikṛtta-bāhūru-śirodhra-vigrahaṁ
cakāra tarhy eva hatāśva-kuñjaram

Synonyma

tat — to; bhauma-sainyam — Bhaumāsurovo vojsko; bhagavān — Nejvyšší Pán; gadāgrajaḥ — Kṛṣṇa; vicitra — různorodé; vājaiḥ — jejichž opeření; niśitaiḥ — ostrými; śilīmukhaiḥ — šípy; nikṛtta — uťal; bāhu — s pažemi; ūru — stehny; śiraḥ-dhra — a krky; vigraham — jejichž tĕla; cakāra — učinil; tarhi eva — v tom samém okamžiku; hata — zabil; aśva — konĕ; kuñjaram — a slony.

Překlad

V tom okamžiku Pán Gadāgraja vystřelil své ostré šípy na Bhaumāsurovo vojsko. Tyto šípy s různorodým opeřením toto vojsko záhy promĕnily v masu tĕl s uťatými pažemi, stehny a krky. Podobnĕ Pán zabil konĕ a slony protivníka.

10.59.17-19

Verš

yāni yodhaiḥ prayuktāni
śastrāstrāṇi kurūdvaha
haris tāny acchinat tīkṣṇaiḥ
śarair ekaikaśas trībhiḥ

uhyamānaḥ suparṇena
pakṣābhyāṁ nighnatā gajān
gurutmatā hanyamānās
tuṇḍa-pakṣa-nakher gajāḥ
puram evāviśann ārtā
narako yudhy ayudhyata

Synonyma

yāni — those which; yodhaiḥ — by the warriors; prayuktāni — used; śastra — cutting weapons; astrāṇi — and missile weapons; kuru-udvaha — O hero of the Kurus (King Parīkṣit); hariḥ — Lord Kṛṣṇa; tāni — them; acchinat — cut to pieces; tīkṣṇaiḥ — sharp; śaraiḥ — with arrows; ekaśaḥ — each one; tribhiḥ — with three; uhyamānaḥ — being carried; su-parṇena — by him of the great wings (Garuḍa); pakṣābhyām — with both his wings; nighnatā — who was striking; gajān — the elephants; gurutmatā — by Garuḍa; hanyamānaḥ — being beaten; tuṇḍa — with his beak; pakṣa — wings; nakheḥ — and talons; gajāḥ — the elephants; puram — into the city; eva — indeed; āviśann — going back inside; ārtāḥ — distressed; narakaḥ — Naraka (Bhauma); yudhi — in the battle; ayudhyata — continued fighting.

Překlad

Lord Hari then struck down all the missiles and weapons the enemy soldiers threw at Him, O hero of the Kurus, destroying each and every one with three sharp arrows. Meanwhile Garuḍa, as he carried the Lord, struck the enemy’s elephants with his wings. Beaten by Garuḍa’s wings, beak and talons, the elephants fled back into the city, leaving Narakāsura alone on the battlefield to oppose Kṛṣṇa.

10.59.20

Verš

dṛṣṭvā vidrāvitaṁ sainyaṁ
garuḍenārditaṁ svakaṁ
taṁ bhaumaḥ prāharac chaktyā
vajraḥ pratihato yataḥ
nākampata tayā viddho
mālāhata iva dvipaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — vidící; vidrāvitam — zahnané na útĕk; sainyam — vojsko; garuḍena — Garuḍou; arditam — sužované; svakam — svoje; tam — ho, Garuḍu; bhaumaḥ — Bhaumāsura; prāharat — zasáhl; śaktyā — svým oštĕpem; vajraḥ — hromoklín (Pána Indry); pratihataḥ — zneutralizovaný; yataḥ — jímž; na akampata — on (Garuḍa) nebyl otřesen; tayā — jím; viddhaḥ — zasažený; mālā — kvĕtinovou girlandou; āhataḥ — udeřený; iva — jako; dvipaḥ — slon.

Překlad

Když Bhauma vidĕl své vojsko zahnané na útĕk a sužované Garuḍou, zaútočil na nĕho svým oštĕpem, který kdysi překonal hromoklín Pána Indry. I když však byl Garuḍa tou mocnou zbraní zasažen, nebyl otřesen. Vskutku, byl jako slon udeřený kvĕtinovou girlandou.

10.59.21

Verš

śūlaṁ bhaumo ’cyutaṁ hantum
ādade vitathodyamaḥ
tad-visargāt pūrvam eva
narakasya śiro hariḥ
apāharad gaja-sthasya
cakreṇa kṣura-neminā

Synonyma

śūlam — svůj trojzubec; bhaumaḥ — Bhauma; acyutam — Pána Kṛṣṇu; hantum — zabít; ādade — vzal; vitatha — zmařené; udyamaḥ — jehož úsilí; tat — jeho; visargāt — vypuštĕním; pūrvam — před; eva — dokonce; narakasya — Bhaumy; śiraḥ — hlavu; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; apāharat — srazil; gaja — na svém slonu; sthasya — který sedĕl; cakreṇa — diskem; kṣura — ostrý jako břitva; neminā — jehož okraj.

Překlad

Bhauma, jehož veškeré úsilí vyšlo nazmar, vzal trojzubec, aby Pána Kṛṣṇu zabil. Ale ještĕ předtím, než ho stačil vypustit, Pán démonovi sedícímu na slonu srazil hlavu jako břitva ostrou cakrou.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho když Bhauma pozvedl svůj nepřemožitelný trojzubec, Satyabhāmā sedící na Garuḍovi s Pánem řekla Kṛṣṇovi: „Zabij ho teď“ a přesnĕ to Kṛṣṇa učinil.

10.59.22

Verš

sa-kuṇḍalaṁ cāru-kirīṭa-bhūṣaṇaṁ
babhau pṛthivyāṁ patitam samujjvalam
ha heti sādhv ity ṛṣayaḥ sureśvarā
mālyair mukundaṁ vikiranta īdire

Synonyma

sa — společnĕ s; kuṇḍalam — náušnicemi; cāru — přitažlivou; kirīṭa — přilbou; bhūṣaṇam — ozdobená; babhau — zářila; pṛthivyām — na zemi; patitam — spadlá; samujjvalam — zářící; hā hā iti — „bĕda, bĕda!“; sādhu iti — „výbornĕ!“; ṛṣayaḥ — mudrci; sura-īśvaraḥ — a hlavní polobozi; mālyaiḥ — s kvĕtinovými girlandami; mukundam — Pána Kṛṣṇu; vikirantaḥ — zasypávající; īḍire — uctívali.

Překlad

Bhaumāsurova hlava, ozdobená náušnicemi a přitažlivou přilbou, na zemi jasnĕ zářila. Zatímco se rozlehly výkřiky „Bĕda, bĕda!“ a „Výbornĕ!“, mudrci a hlavní polobozi uctívali Pána Mukundu tím, že Ho zasypávali kvĕtinovými girlandami.

10.59.23

Verš

tataś ca bhūḥ kṛṣṇam upetya kuṇḍale
pratapta-jāmbūnada-ratna-bhāsvare
sa-vaijayantyā vana-mālayārpayat
prācetasaṁ chatram atho mahā-maṇim

Synonyma

tataḥ — potom; ca — a; bhūḥ — bohynĕ Zemĕ; kṛṣṇam — Pánu Kṛṣṇovi; upetya — přicházející k; kuṇḍale — dvĕ náušnice (patřící Aditi); pratapta — zářivé; jāmbūnada — zlato; ratna — s drahokamy; bhāsvare — zářícími; sa — spolu s; vaijayantyā — jménem Vaijayantī; vana-mālayā — a s kvĕtinovou girlandou; arpayat — předala; prācetasam — Varuṇův; chatram — slunečník; atha u — potom; mahā-maṇim — Maṇi-parvatu, vrchol hory Mandary.

Překlad

Bohynĕ Zemĕ potom přišla za Pánem Kṛṣṇou a předala Mu Aditiny náušnice ze zářivého zlata vykládané zářícími drahokamy. Také Mu dala kvĕtinovou girlandu Vaijayantī, Varuṇův slunečník a vrchol hory Mandary.

10.59.24

Verš

astauṣīd atha viśveśaṁ
devī deva-varārcitam
prāñjaliḥ praṇatā rājan
bhakti-pravaṇayā dhiyā

Synonyma

astauṣīt — chválený; atha — potom; viśva — vesmíru; īśam — Pán; devī — bohynĕ; deva — z polobohů; vara — nejlepšími; arcitam — který je uctíván; prāñjaliḥ — spínající ruce; praṇatā — klanĕjící se; rājan — ó králi (Parīkṣite); bhakti — oddanosti; pravaṇayā — naplnĕná; dhiyā — mentalitou.

Překlad

Ó králi, poté, co se Mu bohynĕ poklonila a zůstala stát se sepjatýma rukama a myslí oplývající oddaností, začala Pána vesmíru, jehož uctívají nejlepší z polobohů, chválit.

10.59.25

Verš

bhūmir uvāca
namas te deva-deveśa
śaṅkha-cakra-gadā-dhara
bhaktecchopātta-rūpāya
paramātman namo ’stu te

Synonyma

bhūmiḥ uvāca — bohynĕ Zemĕ pravila; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; deva-deva — vládců polobohů; īśa — ó Pane; śaṅkha — lastury; cakra — disku; gadā — a kyje; dhara — ó nositeli; bhakta — Tvých oddaných; icchā — touhou; upātta — který jsi přijal; rūpāya — podoby; parama-ātman — ó Nejvyšší Duše; namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; te — Tobĕ.

Překlad

Bohynĕ Bhūmi pravila: Klaním se Ti, ó Pane hlavních polobohů, ó nositeli lastury, disku a kyje. Ó Nejvyšší Duše v srdci, přijímáš různé podoby, abys splnil touhy svých oddaných. Klaním se Ti.

10.59.26

Verš

namaḥ paṅkaja-nābhāya
namaḥ paṅkaja-māline
namaḥ paṅkaja-netrāya
namas te paṅkajāṅghraye

Synonyma

namaḥ — nejuctivĕjší poklony; paṅkaja-nābhāya — Pánu, jenž má ve středu svého břicha zvláštní prohlubeň připomínající lotosový kvĕt; namaḥ — poklony; paṅkaja-māline — ten, jehož vždy zdobí girlanda z lotosových kvĕtů; namaḥ — poklony; paṅkaja-netrāya — ten, jehož pohled chladí jako lotosový kvĕt; namaḥ te — uctivé poklony Tobĕ; paṅkaja-aṅghraye — Tobĕ, na Jehož chodidlech jsou znaky lotosového kvĕtu (a o Nĕmž se proto říká, že má lotosové nohy).

Překlad

Skládám uctivé poklony Tobĕ, ó Pane, jehož břicho je poznačeno prohlubní podobnou lotosovému kvĕtu, jenž jsi neustále ozdobený girlandami z lotosových kvĕtů, jehož pohled chladí jako lotos a jenž máš na chodidlech reliéfy lotosů.

Význam

Královna Kuntī vĕnovala tu samou modlitbu, která se nachází v prvním zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, kapitole 8, verši 22. Zde uvedené významy slov a překlad jsou převzaté od Śrīly Prabhupādy.

Můžeme si také povšimnout, že ačkoliv se Kuntina modlitba objevuje na počátku Bhāgavatamu, pronesla ji mnoho let po události zde popsané.

10.59.27

Verš

namo bhagavate tubhyaṁ
vāsudevāya viṣṇave
puruṣāyādi-bījāya
pūrṇa-bodhāya te namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; bhagavate — Nejvyššímu Bohu; tubhyam — Tobĕ; vāsudevāya — Pánu Vāsudevovi, útočišti všech stvořených bytostí; viṣṇave — všudypřítomnému Panu Viṣṇuovi; puruṣāya — prvotní osobĕ; ādi — původnímu; bījāya — semenu; pūrṇa — plnému; bodhāya — poznání; te — Tobĕ; namaḥ — poklony.

Překlad

Poklony Tobĕ, Nejvyššímu Pánu Vāsudevovi, Viṣṇuovi, prvotní osobĕ, původnímu semenu. Poklony Tobĕ, vševĕdoucí.

10.59.28

Verš

ajāya janayitre ’sya
brahmaṇe ’nanta-śaktaye
parāvarātman bhūtātman
paramātman namo ’stu te

Synonyma

ajāya — nezrozenému; janayitre — původci; asya — tohoto (vesmíru); brahmaṇe — Absolutnímu; ananta — neomezené; śaktaye — jehož energie; para — vyššího; avara — a nižšího; ātman — ó Duše; bhūta — hmotného stvoření; ātman — ó Duše; parama-ātman — ó všudypřítomná Nejvyšší Duše; namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; te — Tobĕ.

Překlad

Poklony Tobĕ s neomezenými energiemi, nezrozenému původci tohoto vesmíru, Absolutnímu. Ó Duše vyššího a nižšího, ó Duše stvořených prvků, ó všudypřítomná Nejvyšší Duše, poklony Tobĕ.

10.59.29

Verš

tvaṁ vai sisṛkṣur aja utkaṭaṁ prabho
tamo nirodhāya bibharṣy asaṁvṛtaḥ
sthānāya sattvaṁ jagato jagat-pate
kālaḥ pradhānaṁ puruṣo bhavān paraḥ

Synonyma

tvam — Ty; vai — vskutku; sisṛkṣuḥ — toužící tvořit; ajaḥ — nezrozený; utkaṭam — převládající; prabho — ó vládce; tamaḥ — kvalitu nevĕdomosti; nirodhāya — pro zničení; bibharṣi — přijímáš; asaṁvṛtaḥ — nezakrytý; sthānāya — pro udržování; sattvam — kvalitu dobra; jagataḥ — vesmíru; jagat-pate — ó Pane vesmíru; kālaḥ — čas; pradhānam — hmotná příroda (ve svém původním, nerozlišeném stavu); puruṣaḥ — stvořitel (který spolupůsobí s hmotnou přírodou); bhavān — Ty; paraḥ — odlišný.

Překlad

Když zatoužíš tvořit, ó nezrozený vládce, zvĕtšíš a potom přijmeš kvalitu vášnĕ. Totéž činíš s kvalitou nevĕdomosti, když si přeješ zničit vesmír a s dobrem, když jej chceš udržovat. Přesto zůstáváš tĕmito kvalitami nezakrytý. Jsi čas, pradhāna a puruṣa, ó Pane vesmíru, a přesto jsi oddĕlený a odlišný.

Význam

Slovo jagataḥ ve třetím řádku tohoto verše vyjadřuje, že funkce tvoření, udržování a ničení jsou zde zmínĕny ve vesmírném kontextu.

Slovo utkaṭam vyjadřuje, že když probíhá konkrétní funkce, ať tvoření, udržování nebo ničení vesmíru, převládne konkrétní hmotná kvalita spojená s touto funkcí.

10.59.30

Verš

ahaṁ payo jyotir athānilo nabho
mātrāṇi devā mana indriyāṇi
kartā mahān ity akhilaṁ carācaraṁ
tvayy advitīye bhagavan ayaṁ bhramaḥ

Synonyma

aham — já (Zemĕ); payaḥ — voda; jyotiḥ — oheň; atha — a; anilaḥ — vzduch; nabhaḥ — éter; mātrāṇi — různé smyslové předmĕty (odpovídající každému z pĕti hrubých prvků); devāḥ — polobozi; manaḥ — mysl; indriyāṇi — smysly; kartā — „konatel“, falešné ego; mahān — celková hmotná energie (mahat-tattva); iti — takto; akhilam — všechno; cara — pohyblivé; acaram — a nehybné; tvayi — v Tobĕ; advitīye — jediný, bez druhého; bhagavan — ó Pane; ayam — toto; bhramaḥ — klam.

Překlad

Toto je klam: že zemĕ, voda, oheň, vzduch, éter, smyslové předmĕty, polobozi, mysl, smysly, falešné ego a celková hmotná energie existují nezávisle na Tobĕ. Ve skutečnosti jsou všichni v Tobĕ, můj Pane, který jsi jedinečný.

Význam

Bohynĕ Zemĕ se ve svých modlitbách přímo dotýká jemných podrobností transcendentální filozofie. Objasňuje, že i když je Nejvyšší Pán jedinečný a odlišný od svého stvoření, toto stvoření neexistuje nezávisle a vždy spočívá v Nĕm. Tak jsou Pán a Jeho stvoření zároveň totožní a odlišní, jak vysvĕtlil Śrī Caitanya Mahāprabhu před pĕti sty lety.

Říci, že je všechno Bůh, bez jakéhokoliv rozdílu, je nesmyslné, neboť nic nemůže jednat jako Bůh. Psi, boty a lidé jsou stĕží všemocní nebo vševĕdoucí a také netvoří vesmír. Na druhou stranu existuje skutečný smysl, v nĕmž jsou všechny vĕci jednotné, protože všechno je částí stejné svrchované absolutní skutečnosti. Pán Caitanya poskytl velmi užitečnou analogii slunce a slunečních paprsků. Slunce a jeho záře jsou jedna skutečnost, neboť slunce je nebeské tĕleso, které září. Na druhou stranu lze jistĕ rozlišovat mezi slunečním kotoučem a slunečními paprsky. Současná totožnost a odlišnost Boha a Jeho stvoření je tedy konečným uspokojivým vysvĕtlením skutečnosti. Vše, co existuje, je Pánova energie, a přesto dává vyšší energii, živým bytostem, svobodnou vůli, aby mohly zodpovídat za morální a duchovní kvalitu svých rozhodnutí a činností.

Celá tato transcendentální vĕda je jasnĕ a racionálnĕ vysvĕtlena ve Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.59.31

Verš

tasyātmajo ’yaṁ tava pāda-paṅkajaṁ
bhītaḥ prapannārti-haropasāditaḥ
tat pālayainaṁ kuru hasta-paṅkajaṁ
śirasy amuṣyākhila-kalmaṣāpaham

Synonyma

tasya — jeho (Bhaumāsury); ātma-jaḥ — syn; ayam — tento; tava — Tvým; pāda — nohám; paṅkajam — lotosovým; bhītaḥ — vydĕšený; prapanna — tĕch, kdo přijímají útočištĕ; ārti — úzkost; hara — ó Ty, který odstraňuješ; upasāditaḥ — přišel ke; tat — proto; pālaya — prosím ochraň; enam — ho; kuru — polož; hasta-paṅkajam — svou lotosovou ruku; śirasi — na hlavu; amuṣya — jeho; akhila — všechny; kalmaṣa — hříchy; apaham — která ničí.

Překlad

Zde je Bhaumāsurův syn. Je vydĕšený a přistupuje ke Tvým lotosovým nohám, neboť Ty odstraňuješ úzkost všech, kdo u Tebe hledají útočištĕ. Prosím ochraň ho. Polož svou lotosovou ruku, která rozptyluje všechny hříchy, na jeho hlavu.

Význam

Zde bohynĕ Zemĕ hledá ochranu pro svého vnuka, kterého vydĕsily všechny ty hrozivé násilné události, ke kterým právĕ došlo.

10.59.32

Verš

śrī-śuka uvāca
iti bhūmy-arthito vāgbhir
bhagavān bhakti-namrayā
dattvābhayaṁ bhauma-gṛham
prāviśat sakalarddhimat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; bhūmi — bohyní Bhūmi; arthitaḥ — oslovený modlitbami; vāgbhiḥ — v tĕch slovech; bhagavān — Nejvyšší Pán; bhakti — s oddaností; namrayā — pokornou; dattvā — udĕlující; abhayam — nebojácnost; bhauma-gṛham — Bhaumāsurova sídla; prāviśat — vstoupil do; sakala — veškerým; ṛddhi — bohatstvím; mat — obdařeného.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když bohynĕ Bhūmi poprosila Nejvyššího Pána slovy plnými pokorné oddanosti, udĕlil jejímu vnukovi nebojácnost a potom vstoupil do Bhaumāsurova paláce, který oplýval všemožným bohatstvím.

10.59.33

Verš

tatra rājanya-kanyānāṁ
ṣaṭ-sahasrādhikāyutam
bhaumāhṛtānāṁ vikramya
rājabhyo dadṛśe hariḥ

Synonyma

tatra — tam; rājanya — královského stavu; kanyānām — dívek; ṣaṭ-sahasra — šest tisíc; adhika — více než; ayutam — deset tisíc; bhauma — Bhaumou; āhṛtānām — unesených; vikramya — násilím; rājabhyaḥ — králům; dadṛśe — spatřil; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Tam Pán Kṛṣṇa spatřil šestnáct tisíc dívek královského původu, které Bhauma násilím unesl různým králům.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī podává důkaz od mudrce Parāśary citovaný ve Viṣṇu Purāṇĕ (5.29.31) o tom, že v Bhaumovĕ paláci bylo ve skutečnosti uvĕznĕno 16 100 dcer králů:

kanyā-pure sa kanyānāṁ
ṣoḍaśātulya-vikramaḥ
śatādhikāni dadṛśe
sahasrāṇi mahā-mate

„V komnatách dívek, ó moudrý, ten Pán, jemuž se chrabrostí nikdo nevyrovná, nalezl 16 100 princezen.“

Další příhodný verš z Viṣṇu Purāṇy (5.29.9) zní:

deva-siddhāsurādīnāṁ
nṛpānāṁ ca janārdana
hṛtvā hi so 'suraḥ kanyā
rurodha nija-mandire

„Démon (Bhaumāsura) unesl neprovdané dcery polobohů, siddhů, asurů a králů, ó Janārdano, a uvĕznil je ve svém paláci.“

10.59.34

Verš

tam praviṣṭaṁ striyo vīkṣya
nara-varyaṁ vimohitāḥ
manasā vavrire ’bhīṣṭaṁ
patiṁ daivopasāditam

Synonyma

tam — Jeho; praviṣṭam — vstoupivšího; striyaḥ — ženy; vīkṣya — vidící; nara — z mužů; varyam — nejznamenitĕjšího; vimohitāḥ — okouzlené; manasā — ve svých myslích; vavrire — vybraly si; abhīṣṭam — vytouženého; patim — jako svého manžela; daiva — osudem; upasāditam — přivedeného.

Překlad

Ženy byly okouzleny, když uvidĕly vstoupit toho nejznamenitĕjšího z mužů, jehož tam přivedl osud. Ve svých myslích Ho všechny přijaly za svého vytouženého manžela.

10.59.35

Verš

bhūyāt patir ayaṁ mahyaṁ
dhātā tad anumodatām
iti sarvāḥ pṛthak kṛṣṇe
bhāvena hṛdayaṁ dadhuḥ

Synonyma

bhūyāt — nechť se stane; patiḥ — manželem; ayam — On; mahyam — mým; dhātā — Prozřetelnost; tat — to; anumodatām — nechť prosím udĕlí; iti — takto; sarvāḥ — všechny; pṛthak — individuálnĕ; kṛṣṇe — do Kṛṣṇy; bhāvena — s myšlenkou; hṛdayam — svá srdce; dadhuḥ — umístily.

Překlad

S myšlenkou „Nechť mi Prozřetelnost umožní, aby se tento muž stal mým manželem“ každá princezna pohroužila své srdce do rozjímání o Kṛṣṇovi.

10.59.36

Verš

tāḥ prāhiṇod dvāravatīṁ
su-mṛṣṭa-virajo-’mbarāḥ
nara-yānair mahā-kośān
rathāśvān draviṇaṁ mahāt

Synonyma

tāḥ — je; prāhiṇot — poslal; dvāravatīm — do Dvāraky; su-mṛṣṭa — dobře vyčištĕnými; virajaḥ — neposkvrnĕnými; ambarāḥ — se šaty; nara-yānaiḥ — lidskými dopravními prostředky (nosítky); mahā — velké; kośān — poklady; ratha — kočáry; aśvān — a konĕ; draviṇam — bohatství; mahat — rozsáhlé.

Překlad

Pán nechal shromáždit princezny oblečené do čistých, neposkvrnĕných šatů a potom je poslal v nosítkách do Dvāraky spolu s velkými poklady v podobĕ kočárů, koní a ostatních cenností.

10.59.37

Verš

airāvata-kulebhāṁś ca
catur-dantāṁs tarasvinaḥ
pāṇḍurāṁś ca catuḥ-ṣaṣṭiṁ
prerayām āsa keśavaḥ

Synonyma

airāvata — Airāvaty, který nosí Pána Indru; kula — z rodiny; ibhān — slony; ca — také; catuḥ — čtyři; dantān — mající kly; tarasvinaḥ — rychlé; pāṇḍurān — bílé; ca — a; catuḥ-ṣaṣṭim — šedesát čtyři; prerayām āsa — odeslal; keśavaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Pán Kṛṣṇa také odeslal šedesát čtyři rychlé bílé slony, potomky Airāvaty, kteří mĕli po čtyřech klech.

10.59.38-39

Verš

gatvā surendra-bhavanaṁ
dattvādityai ca kuṇḍale
pūjitas tridaśendreṇa
mahendryāṇyā ca sa-priyaḥ

codito bhāryayotpāṭya
pārījātaṁ garutmati
āropya sendrān vibudhān
nirjityopānayat puram

Synonyma

gatvā — jdoucí; sura — polobohů; indra — krále; bhavanam — do sídla; dattvā — dávající; adityai — Aditi, matce Indry; ca — a; kuṇḍale — její náušnice; pūjitaḥ — uctíván; tridaśa — třiceti (hlavních polobohů); indreṇa — hlavním; mahā-indryāṇyā — manželkou Pána Indry; ca — a; sa — spolu se; priyaḥ — svou milovanou (královnou Satyabhāmou); coditaḥ — vybídnutý; bhāryayā — svou manželkou; utpāṭya — vytrhávající; pārijātam — strom pārijāta; garutmati — na Garuḍu; āropya — umisťující; sa-indrān — včetnĕ Indry; vibudhān — polobohy; nirjitya — porážející; upānayat — přinesl; puram — do svého mĕsta.

Překlad

Pán se pak odebral do sídla Indry, krále polobohů, a dal matce Aditi její náušnice. Indra a jeho manželka tam Kṛṣṇu a Jeho milovanou společnici Satyabhāmu uctívali. Potom na Satyabhāminu žádost Pán vytrhl nebeský strom pārijāta a položil jej na Garuḍova záda. Poté, co Kṛṣṇa porazil Indru a všechny ostatní polobohy, přinesl pārijātu do svého hlavního mĕsta.

10.59.40

Verš

sthāpitaḥ satyabhāmāyā
gṛhodyānopaśobhanaḥ
anvagur bhramarāḥ svargāt
tad-gandhāsava-lampaṭāḥ

Synonyma

sthāpitaḥ — zasazený; satyabhāmāyāḥ — Satyabhāmy; gṛha — sídla; udyāna — zahradu; upaśobhanaḥ — zkrášlující; anvaguḥ — vyhledávaný; bhramarāḥ — včelami; svargāt — z nebes; tat — pro svoji; gandha — vůni; āsava — a sladkou šťávu; lampaṭāḥ — lačnými.

Překlad

Zasazený strom pārijāta zkrášloval zahradu paláce královny Satyabhāmy. Včely za ním létaly až z nebes, lačné jeho vůnĕ a sladké šťávy.

10.59.41

Verš

yayāca ānamya kirīṭa-koṭibhiḥ
pādau spṛśann acyutam artha-sādhanam
siddhārtha etena vigṛhyate mahān
aho surāṇāṁ ca tamo dhig āḍhyatām

Synonyma

yayāca — on (Pán Indra) prosil; ānamya — klanĕjící se; kirīṭa — své koruny; koṭibhiḥ — vrcholky; pādau — Jeho nohou; spṛśan — dotýkající se; acyutam — Pánu Kṛṣṇovi; artha — jeho (Indrův) zámĕr; sādhanam — který splnil; siddha — splnĕný; arthaḥ — jehož zámĕr; etena — s Ním; vigṛhyate — hádá se; mahān — velká duše; aho — vskutku; surāṇām — polobohů; ca — a; tamaḥ — nevĕdomost; dhik — zavržení; āḍhyatām — jejich bohatství.

Překlad

I poté, co se Indra Pánu Acyutovi poklonil, dotýkaje se Jeho nohou vrcholky své koruny, a poprosil Pána, aby splnil jeho touhu, se ten vznešený polobůh po dosažení svého zámĕru rozhodl s Nejvyšším Pánem bojovat. Jaká to nevĕdomost vládne mezi bohy! K čertu s jejich bohatstvím!

Význam

Je dobře známo, že hmotné bohatství a moc mají sklon vytvářet domýšlivost, a tak může být život v bohatství často královskou cestou do pekla.

10.59.42

Verš

atho muhūrta ekasmin
nānāgāreṣu tāḥ striyaḥ
yathopayeme bhagavān
tāvad-rūpa-dharo ’vyayaḥ

Synonyma

atha u — a potom; muhūrte — v příznivou dobu; ekasmin — stejný; nānā — různých; agāreṣu — v sídlech; tāḥ — tĕmi; striyaḥ — ženami; yathā — řádnĕ; upayeme — oženil se s; bhagavān — Nejvyšší Pán; tāvat — právĕ tolik; rūpa — podob; dharaḥ — přijímající; avyayaḥ — nepomíjející.

Překlad

Poté se nepomíjející Nejvyšší Pán, jenž přijal odlišnou podobu pro každou nevĕstu, řádnĕ oženil se všemi princeznami zároveň, s každou v jejím paláci.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že slovo yathā zde vyjadřuje, že každá svatba řádnĕ probĕhla. To znamená, že se veškeré Pánovo příbuzenstvo, včetnĕ Jeho matky Devakī, objevilo v každém paláci a zúčastnilo se každé svatby. Jelikož probĕhly všechny zároveň, byla tato událost zajisté projevem Pánovy nepochopitelné energie.

Když Pán Kṛṣṇa jedná, činí tak stylovĕ. Není tedy úžasné, že se zároveň zjevil na 16 100 svatbách odehrávajících se v 16 100 královských palácích doprovázen v každém paláci všemi svými příbuznými. Vskutku, toto je způsob, který by se dal od Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství očekávat. Koneckonců, není to bĕžná lidská bytost.

Śrīla Śrīdhara Svāmī dále vysvĕtluje, že při této konkrétní příležitosti Pán projevil svou původní podobu v každém ze svých paláců. Jinými slovy, aby se zúčastnil svatebních slibů, projevil totožné podoby (prakāśa) ve všech palácích.

10.59.43

Verš

gṛheṣu tāsām anapāyy atarka-kṛn
nirasta-sāmyātiśayeṣv avasthitaḥ
reme ramābhir nija-kāma-sampluto
yathetaro gārhaka-medhikāṁś caran

Synonyma

gṛheṣu — v sídlech; tāsām — jejich; anapāyī — nikdy neodcházející; atarka — nepředstavitelné; kṛt — konající činy; nirasta — které popíraly; sāmya — rovnost; atiśayeṣu — a nadřazenost; avasthitaḥ — setrvávající; reme — užíval si; ramābhiḥ — s příjemnými ženami; nija — své vlastní; kāma — v blaženosti; samplutaḥ — pohroužený; yathā — jako; itaraḥ — jakýkoliv jiný muž; gārhaka-medhikān — povinnosti domácího života; caran — konající.

Překlad

Pán, který koná nepředstavitelné činy, neustále setrvával v palácích každé ze svých královen, kterým se nevyrovnalo ani je nepřekonalo žádné jiné sídlo. Tam, ačkoliv je plnĕ spokojen sám o sobĕ, si užíval se svými příjemnými manželkami a jako obyčejný manžel plnil své domácí povinnosti.

Význam

Slovo atarka-kṛt je zde významné. Tarka znamená „logika“ a atarka „to, co je nad logikou“. Pán může konat (kṛt) to, co je nad svĕtskou logikou, a tedy nepředstavitelné. Přesto Pánovy činnosti mohou vnímat a do značné míry chápat ti, kdo se Mu odevzdají. To je tajemství bhakti, láskyplné oddanosti Nejvyššímu Pánu.

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje, že Pán byl stále doma kromĕ případů, kdy musel odejít za bĕžnými domácími povinnostmi. A Śrīla Viśvanātha Cakravartī poznamenává, že na Vaikuṇṭhách si Pán Nārāyaṇa užívá pouze s jednou bohyní štĕstí a ve Dvārace si Kṛṣṇa užívá s tisícovkami královen, a proto musí být Dvārakā považována za nadřazenĕjší Vaikuṇṭĕ. V tomto ohledu Śrīla Viśvanātha Cakravartī také cituje tuto pasáž ze Skanda Purāṇy:

ṣoḍaśaiva sahasrāṇi
gopyas tawra samāgatāḥ
haṁsa eva mataḥ kṛṣṇaḥ
paramātmā janārdanaḥ

tasyaitāḥ śaktayo devi
ṣoḍaśaiva prakīṛtitāḥ
candra-rūpī mataḥ kṛṣṇaḥ
kalā-rūpās tu tāḥ smṛtāḥ

sampūrṇa-maṇḍalā tāsāṁ
mālinī ṣoḍaśī kalā
ṣoḍaśaiva kalā yāsu
gopī-rūpā varāṅgane

ekaikaśas tāḥ sambhinnāḥ
sahasreṇa pṛthak pṛthak

„Na tom místĕ se sešlo šestnáct tisíc gopī s Kṛṣṇou, který je považován za Nejvyššího, Nadduši, útočištĕ všech živých bytostí. Tyto gopī představují Jeho slavných šestnáct energií, ó bohynĕ. Kṛṣṇa je jako mĕsíc, gopī jsou jako jeho fáze a všechny gopī dohromady jsou jako všech šestnáct fází mĕsíce. Každá z tĕchto šestnácti skupin gopī, má milá Varāṅgano, se dĕlí na tisíc částí.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále cituje Kārttika-māhātmyu z Padma Purāṇy: kaiśore gopa-kanyās tā yauvane rāja-kanyakāḥ. „Ty, které byly v raném mládí dcerami pastevců, se v dospĕlosti staly princeznami.“ Ācārya dodává: „Proto tak jako je Pán Dvāraky úplnou expanzí svrchovanĕ úplného Pána Śrī Vṛndāvanu, jsou Jeho hlavní královny úplnými expanzemi Jeho svrchovanĕ úplných energií blaženosti, gopī.“

10.59.44

Verš

itthaṁ ramā-patim avāpya patiṁ striyas tā
brahmādayo ’pi na viduḥ padavīṁ yadīyām
bhejur mudāviratam edhitayānurāga
hāsāvaloka-nava-saṅgama-jalpa-lajjāḥ

Synonyma

ittham — takto; ramā-patim — Pána bohynĕ štĕstí; avāpya — získávající; patim — za manžela; striyaḥ — ženy; tāḥ — ty; brahmā-ādayaḥ — Pán Brahmā a ostatní polobozi; api — dokonce; na viduḥ — neznají; padavīm — způsob dosažení; yadīyām — jehož; bhejuḥ — účastnily se; mudā — s radostí; aviratam — neustále; edhitayā — vzrůstající; anurāga — láskyplná připoutanost; hāsa — usmívající se; avaloka — pohledy; nava — neustále čerstvá; saṅgama — společnost; jalpa — zábavné rozhovory; lajjāḥ — a stydlivost.

Překlad

Tak tyto ženy získaly za muže manžela bohynĕ štĕstí, ačkoliv ani velcí polobozi jako Brahmā nevĕdí, jak se k Nĕmu přiblížit. S neustále rostoucí blažeností zažívaly láskyplnou připoutanost k Nĕmu, vymĕňovaly si s Ním úsmĕvy a neustále čerstvé důvĕrnosti oplývající žerty a ženskou stydlivostí.

10.59.45

Verš

pratyudgamāsana-varārhaṇa-pada-śauca-
tāmbūla-viśramaṇa-vījana-gandha-mālyaiḥ
keśa-prasāra-śayana-snapanopahāryaiḥ
dāsī-śatā api vibhor vidadhuḥ sma dāsyam

Synonyma

pratyudgama — přicházením; āsana — nabízením sedadla; vara — prvotřídním; arhaṇa — uctíváním; pāda — Jeho nohy; śauca — umývající; tāmbūla — (nabízející) smĕs arekových oříšků a betelových listů; viśramaṇa — pomáhající Mu odpočívat (masírováním Jeho nohou); vījana — ovívající; gandha — (nabízející) vonné látky; mālyaiḥ — a kvĕtinové girlandy; keśa — Jeho vlasů; prasāra — česáním; śayana — upravováním Jeho lůžka; snapana — koupáním; upahāryaiḥ — a předáváním darů; dāsī — služebnic; śatāḥ — mající stovky; api — ačkoliv; vibhoḥ — všemocnému Pánu; vidadhuḥ sma — konaly; dāsyam — službu.

Překlad

Ačkoliv každá z královen Nejvyššího Pána mĕla stovky služebnic, rozhodly se Pánu osobnĕ sloužit pokorným přicházením k Nĕmu, nabízením sedadla, uctíváním prvotřídními předmĕty, mytím a masírováním nohou, podáváním pānu ke žvýkání, ovíváním, potíráním vonnou santálovou pastou, zdobením kvĕtinovými girlandami, česáním vlasů, upravováním lůžka, koupáním a různými dary.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k padesáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Zabití démona Naraky.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ

Pán Kṛṣṇa škádlí královnu Rukmiṇī.

10.60.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
karhicit sukham āsīnaṁ
sva-talpa-sthaṁ jagad-gurum
patiṁ paryacarad bhaiṣmī
vyajanena sakhī-janaiḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ — Śukadeva Gosvāmī, syn Bādarāyaṇy Vedavyāsy; uvāca — pravil; karhicit — při jedné příležitosti; sukham — pohodlnĕ; āsīnam — sedící; sva — na jejím; talpa — lůžku; stham — spočívající; jagat — vesmíru; gurum — duchovnímu mistrovi; patim — svému manželovi; paryacarat — sloužila; bhaiṣmī — Rukmiṇī; vyajanena — ovíváním; sakhī-janaiḥ — se svými společnicemi.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Jednou ve společnosti svých služebnic královna Rukmiṇī osobnĕ sloužila svému manželovi, duchovnímu mistrovi vesmíru, ovíváním, zatímco odpočíval na jejím lůžku.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poeticky poznamenává, že v této kapitole je Rukmiṇīdevī jako vonný kafr rozdrcený na mlýnském kameni řeči Pána Kṛṣṇy. Jinak řečeno, půvabné, ctnostné vlastnosti Rukmiṇī se projeví jako následek zdánlivĕ necitlivých slov Pána Kṛṣṇy, tak jako se projeví vůnĕ kafru, když se rozdrtí kafrová zrna na mlýnském kameni. Ācārya dále poukazuje na to, že Rukmiṇī osobnĕ slouží Pánu, protože je jagad-guru, duchovní mistr vesmíru, a pati, její manžel.

10.60.2

Verš

yas tv etal līlayā viśvaṁ
sṛjaty atty avatīśvaraḥ
sa hi jātaḥ sva-setūnāṁ
gopīthāya yaduṣv ajaḥ

Synonyma

yaḥ — kdo; tu — a; etat — tento; līlayā — jako svou hru; viśvam — vesmír; sṛjati — tvoří; atti — pohlcuje; avati — chrání; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; saḥ — On; hi — vskutku; jātaḥ — zrozený; sva — svých vlastních; setūnām — zákonů; gopīthāya — pro ochranu; yaduṣu — mezi Yaduovci; ajaḥ — nezrozený Pán.

Překlad

Nezrozený Pán, Osobnost Božství, svrchovaný vládce, který tvoří, udržuje a potom pohlcuje tento vesmír jednoduše jako svou hru, se zrodil mezi Yaduovci, aby ochránil své vlastní zákony.

Význam

Šestý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu (6.3.19) uvádí: dharmaṁ tu sākṣād bhagavat-praṇītam – „Náboženství je zákon stanovený Bohem.“ Slovo setu znamená „hranici“ nebo „mez,“ jako v případĕ hráze. Po obou březích řeky nebo kanálu je zemĕ vyvýšena, aby se voda neodchýlila ze své správné cesty. Podobnĕ Bůh stanovuje zákony, aby se lidé, kteří je následují, mohli klidnĕ ubírat po cestĕ domů, zpátky k Bohu. Tyto zákony, které mají usmĕrňovat lidské chování, se proto nazývají setu.

Další poznámka ke slovu setu: Zemĕ, která je vyvýšena, aby oddĕlovala pole, nebo tvořila zvýšenou cestu či most, se také nazývá setu. V devátém zpĕvu tedy Bhāgavatam používá slova setu k označení mostu, který Pán Rāmacandra postavil na Laṅku. Jelikož zákony Boha fungují jako most, který nás má vést z hmotného života k osvobozenému, duchovnímu životu, tento doplňkový význam slova setu jistĕ obohacuje jeho použití zde.

10.60.3-6

Verš

tasmin antar-gṛhe bhrājan-
muktā-dāma-vilambinā
virājite vitānena
dīpair maṇi-mayair api

mallikā-dāmabhiḥ puṣpair
dvirepha-kula-nādite
jāla-randhra-praviṣṭaiś ca
gobhiś candramaso ’malaiḥ

pārijāta-vanāmoda-
vāyunodyāna-śālinā
dhūpair aguru-jai rājan
jāla-randhra-vinirgataiḥ

payaḥ-phena-nibhe śubhre
paryaṅke kaśipūttame
upatasthe sukhāsīnaṁ
jagatām īśvaraṁ patim

Synonyma

tasmin — v té; antaḥ-gṛhe — soukromé části paláce; bhrājat — zářících; muktā — perel; dāma — se šňůrami; vilambinā — visícími; virājite — zářivým; vitānena — s baldachýnem; dīpaiḥ — s lampami; maṇi — z drahokamů; mayaiḥ — vyrobenými; api — také; mallikā — jasmínů; dāmabhiḥ — s girlandami; puṣpaiḥ — s kvĕtinami; dvirepha — včel; kula — s rojem; nādite — bzučícím; jāla — mřížových oken; randhra — malými otvory; praviṣṭaiḥ — které vstupovaly; ca — a; gobhiḥ — paprsky; candramasaḥ — mĕsíce; amalaiḥ — neposkvrnĕnými; pārijāta — stromů pārijāta; vana — háje; āmoda — (nesoucího) vůni; vāyunā — vánkem; udyāna — zahrady; śālinā — zpřítomňujícím; dhūpaiḥ — s vonnými tyčinkami; aguru — z voňavky aguru; jaiḥ — vytvořený; rājan — ó králi (Parīkṣite); jāla-randhra — otvory mřížových oken; vinirgataiḥ — vycházející; payaḥ — mléčné; phena — pĕnĕ; nibhe — podobající se; śubhre — zářícím; paryaṅke — na lůžku; kaśipu — na polštáři; uttame — vynikajícím; upatasthe — sloužila; sukha — pohodlnĕ; āsīnam — sedícímu; jagatām — všech svĕtů; īśvaram — svrchovanému vládci; patim — svému manželovi.

Překlad

Komnaty královny Rukmiṇī byly nesmírnĕ krásné, pyšnily se baldachýnem se zářícími šňůrami perel a zářivými drahokamy sloužícími jako lampy. Tu a tam visely girlandy z jasmínu a ostatních kvĕtin přitahující roje bzučících včel a neposkvrnĕné paprsky mĕsíce vnikaly dovnitř otvory mřížových oken. Zatímco se vůnĕ tyčinek z aguru linula z okenních otvorů ven, můj milý králi, vánek nesoucí vůni pārijātového háje vnášel do pokoje náladu zahrady. Tam královna sloužila svému manželovi, Nejvyššímu Pánu všech svĕtů, zatímco ležel na skvostném polštáři na jejím lůžku, mĕkkém a bílém jako mléčná pĕna.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho byl Rukmiṇin palác tehdy jako dnes opravdu slavný a tyto popisy umožňují letmý pohled na jeho nádheru. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že slovo amalaiḥ v tomto verši lze také číst jako aruṇaiḥ, což by naznačovalo, že se tato zábava odehrála v dobĕ, kdy právĕ vyšel mĕsíc, který zaléval celý palác krásnou načervenalou mĕsíční září.

10.60.7

Verš

vāla-vyajanam ādāya
ratna-daṇḍaṁ sakhī-karāt
tena vījayatī devī
upāsāṁ cakra īśvaram

Synonyma

vāla — z (jačích) chlupů; vyajanam — vĕjíř; ādāya — beroucí; ratna — vykládaná drahokamy; daṇḍam — jehož rukojeť; sakhī — své služebnice; karāt — z ruky; tena — jím; vījayatī — ovívající; devī — bohynĕ; upāsām cakre — uctívala; īśvaram — svého pána.

Překlad

Bohynĕ Rukmiṇī vzala z ruky služebnice vĕjíř z jačích chlupů s rukojetí vykládanou drahokamy a pak začala uctívat svého pána ovíváním.

10.60.8

Verš

sopācyutaṁ kvaṇayatī maṇi-nūpurābhyāṁ
reje ’ṅgulīya-valaya-vyajanāgra-hastā
vastrānta-gūḍha-kuca-kuṅkuma-śoṇa-hāra-
bhāsā nitamba-dhṛtayā ca parārdhya-kāñcyā

Synonyma

sā — ona; upa — vedle; acyutam — Pána Kṛṣṇy; kvaṇayatī — znĕjící; maṇi — vykládaných drahokamy; nūpurābhyām — z jejích nákotníčků; reje — vypadala krásnĕ; aṅgulīya — s prsteny; valaya — náramky; vyajana — a vĕjířem; agra-hastā — v ruce; vastra — jejích šatů; anta — koncem; gūḍha — zahalených; kuca — z jejích ňader; kuṅkuma — rumĕlkovým práškem; śoṇa — zčervenalý; hāra — jejího náhrdelníku; bhāsā — září; nitamba — na jejích bocích; dhṛtayā — nošeným; ca — a; parārdhya — neocenitelným; kāñcyā — opaskem.

Překlad

Královna Rukmiṇī, jejíž ruku zdobily prsteny, náramky a vĕjíř cāmara, stála vedle Pána Kṛṣṇy a celá zářila. Její drahokamy vykládané nákotníčky cinkaly a náhrdelník se třpytil, červený od kuṅkumy z ňader zahalených koncem sārī. Na bocích mĕla neocenitelný opasek.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že když královna Rukmiṇī ovívala svého Pána širokými rozmachy, drahokamy a zlato na jejích krásných končetinách tím úsilím znĕly.

10.60.9

Verš

tāṁ rūpiṇīṁ śrīyam ananya-gatiṁ nirīkṣya
yā līlayā dhṛta-tanor anurūpa-rūpā
prītaḥ smayann alaka-kuṇḍala-niṣka-kaṇṭha-
vaktrollasat-smita-sudhāṁ harir ābabhāṣe

Synonyma

tām — ni; rūpiṇīm — zjevující se osobnĕ; śrīyam — bohyni štĕstí; ananya — nemající žádný jiný; gatim — cíl; nirīkṣya — hledící na; yā — ona, která; līlayā — jako svoji zábavu; dhṛta — Jeho, který přijímá; tanoḥ — tĕla; anurūpa — odpovídající; rūpā — jehož podoby; prītaḥ — potĕšený; smayan — usmívající se; alaka — prameny vlasů; kuṇḍala — náušnice; niṣka — ozdoba na krku; kaṇṭha — na jejím hrdle; vaktra — tvář; ullasat — jasný a šťastný; smita — úsmĕv; sudhām — nektar; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; ābabhāṣe — promluvil.

Překlad

Zatím Pán Kṛṣṇa hledĕl na ni, samotnou bohyni štĕstí, která toužila pouze po Nĕm, usmál se. Pán přijímá různé podoby, aby konal své zábavy, a byl potĕšen, že podoba, kterou bohynĕ štĕstí přijala, se právĕ hodila k tomu, aby sloužila jako Jeho společnice. Její okouzlující tvář zdobily kučeravé vlasy, náušnice, medailónek na krku a nektar jejího jasného, šťastného úsmĕvu. Pán k ní potom takto promluvil.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī citoval zajímavý verš, který vyslovil Śrī Parāśara ve Viṣṇu Purāṇĕ:

devatve deva-deheyaṁ
manuṣyatve ca mānuṣī
viṣṇor dehānurūpāṁ vai
karoty eṣātmanas tanum

„Když se Pán zjeví jako polobůh, ona (bohynĕ štĕstí) přijme podobu polobohynĕ, a když se zjeví jako lidská bytost, ona přijme tĕlo podobné lidskému. Tĕlo, které přijímá, tedy odpovídá tomu, které přijímá Pán Viṣṇu.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že tak jako je Pán Kṛṣṇa ještĕ sličnĕjší než Pán Vaikuṇṭhy, společnice Pána Kṛṣṇy Rukmiṇī-devī je ještĕ přitažlivĕjší než bohynĕ štĕstí na Vaikuṇṭhĕ.

10.60.10

Verš

śrī-bhagavān uvāca
rāja-putrīpsitā bhūpair
loka-pāla-vibhūtibhiḥ
mahānubhāvaiḥ śrīmadbhī
rūpaudārya-balorjitaiḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; rāja-putri — ó princezno; īpsitā — (byla jsi) vytoužena; bhū-paiḥ — králi; loka — planet; pāla — jako vládci; vibhūtibhiḥ — jejichž moc; mahā — velký; anubhāvaiḥ — jejichž vliv; śrī-madbhiḥ — bohatými; rūpa — sličností; audārya — štĕdrostí; bala — a fyzickou silou; ūrjitaiḥ — hojnĕ obdařenými.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Má milá princezno, ucházeli se o tebe mnozí králové mocní jako vládci planet. Všichni byli hojnĕ obdařeni politickým vlivem, bohatstvím, krásou, štĕdrostí a fyzickou silou.

10.60.11

Verš

tān prāptān arthino hitvā
caidyādīn smara-durmadān
dattā bhrātrā sva-pitrā ca
kasmān no vavṛṣe ’samān

Synonyma

tān — je; prāptān — po ruce; arthinaḥ — nápadníky; hitvā — odmítající; caidya — Śiśupālu; ādīn — a ostatní; smara — Amorem; darmadān — omámené; dattā — darovaná; bhrātrā — svým bratrem; sva — svým; pitrā — otcem; ca — a; kasmāt — proč; naḥ — Nás; vavṛṣe — vybrala sis; asamān — nerovné.

Překlad

Jelikož jim tĕ tvůj bratr a otec nabídli, proč jsi odmítla krále Cedi a všechny ostatní nápadníky, kteří před tebou stáli omámeni Amorem? Proč sis místo toho vybrala Nás, kteří se ti vůbec nevyrovnáme?

10.60.12

Verš

rājabhyo bibhyataḥ su-bhru
samudraṁ śaraṇaṁ gatān
balavadbhiḥ kṛta-dveṣān
prāyas tyakta-nṛpāsanān

Synonyma

rājabhyaḥ — králů; bibhyataḥ — obávající se; su-bhru — ó ženo s půvabným obočím; samudram — do oceánu; śaraṇam — přijmout útočištĕ; gatān — odešli jsme; bala-vadbhiḥ — vůči mocným; kṛta-dveṣān — když jsme projevili nepřátelství; prāyaḥ — z vĕtší části; tyakta — poté, co jsme opustili; nṛpa — královský; āsanān — trůn.

Překlad

Vydĕšeni tĕmito králi, ó ženo s půvabným obočím, jsme přijali útočištĕ v oceánu. Stali jsme se nepřáteli mocných mužů a opustili jsme Náš královský trůn.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje tento verš takto: „Pánovu mentalitu zde je možné pochopit takto: ,Když jsem dal Rukmiṇī jedinou kvĕtinu z nebeského stromu pārijāta, Satyabhāmā se tak rozzlobila, že jsem ji nemohl utĕšit ani poklonou u jejích nohou. Pouze když jsem jí dal celý strom pārijāta, byla spokojena. Rukmiṇī však neprojevila žádný hnĕv, ani když vidĕla, jak Satyabhāmĕ dávám celý strom. Jak si mohu užít nektaru hnĕvivých slov této manželky, která nikdy nepociťuje žárlivost, je svrchovanĕ rozvážná a vždy mluví příjemnĕ?̀ Poté, co Nejvyšší Pán takto uvažoval, se rozhodl: ,Pokud k ní takto promluvím, budu schopen vyprovokovat její hnĕv.̀ Tak nĕkteré autority vysvĕtlují Kṛṣṇovu řeč s Rukmiṇī.“

Podle ācāryi zde slova balavadbhiḥ kṛta-dveṣān prāyaḥ vyjadřují, že se Pán Kṛṣṇa bĕhem svého sestoupení postavil témĕř proti všem králům a spřátelil se pouze s nĕkolika, jako byli Pāṇḍuovci a vĕrní členové Jeho dynastie. Samozřejmĕ, jak je uvedeno na začátku desátého zpĕvu, Pán Kṛṣṇa se zjevil zvláštĕ proto, že Zemĕ byla přetížena nesčetnými falešnými králi a On chtĕl toto břemeno odstranit.

Nakonec Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že slovo tyakta-nṛpāsanān, „vzdávaje se královského trůnu“, vyjadřuje, že poté, co Pán Kṛṣṇa zabil Kaṁsu, pokornĕ daroval královský trůn svému dĕdovi Ugrasenovi, ačkoliv na nĕj mĕl nárok Pán samotný.

10.60.13

Verš

aspaṣṭa-vartmanām puṁsām
aloka-patham īyuṣām
āsthitāḥ padavīṁ su-bhru
prāyaḥ sīdanti yoṣitaḥ

Synonyma

aspaṣṭa — nevypočitatelné; vartmanām — jejichž chování; puṁsām — mužů; aloka — nepřijatelnou pro bĕžnou společnost; patham — cestu; īyuṣāṁ — kteří přijímají; āsthitāḥ — následující; padavīm — cestu; su-bhru — ó ženo s krásným obočím; prāyaḥ — obvykle; sīdanti — trpí; yoṣitaḥ — ženy.

Překlad

Ó ženo s krásným obočím, ženám je obvykle souzeno trpĕt, když žijí s muži, jejichž chování je nevypočitatelné a kteří následují cestu neschválenou společností.

10.60.14

Verš

niṣkiñcanā vayaṁ śaśvan
niṣkiñcana-jana-priyāḥ
tasmā tprāyeṇa na hy āḍhyā
māṁ bhajanti su-madhyame

Synonyma

niṣkiñcanāḥ — nevlastnící majetek; vayam — My; śaśvat — vždy; niṣkiñcana-jana — tĕm, kdo nemají žádný majetek; priyāḥ — velmi drazí; tasmāt — proto; prāyeṇa — obvykle; na — ne; hi — vskutku; āḍhyāḥ — bohatí; mām — Mĕ; bhajanti — uctívají; su-madhyame — ó ženo s půvabným pasem.

Překlad

Nemáme hmotný majetek a jsme drazí tĕm, kdo také nic nevlastní. Proto Mĕ, ó štíhlá, bohatí stĕží kdy uctívají.

Význam

Tak jako Pán, Jeho oddaní se nezajímají o hmotný smyslový požitek, protože se probudili k vyššímu požitku vĕdomí Kṛṣṇy. Ti, kdo jsou opojeni hmotným bohatstvím, nemohou ocenit svrchované bohatství království Boha.

10.60.15

Verš

yayor ātma-samaṁ vittaṁ
janmaiśvaryākṛtir bhavaḥ
tayor vivāho maitrī ca
nottamādhamayoḥ kvacit

Synonyma

yayoḥ — jich dvou; ātma-samam — sobĕ rovným; vittam — majetek; janma — původ; aiśvarya — vliv; ākṛtiḥ — a fyzický vzhled; bhavaḥ — potomstvo; tayoḥ — jejich; vivāhaḥ — manželství; maitrī — přátelství; ca — a; na — ne; uttama — vyššího; adhamayoḥ — a nižšího; kvacit — kdykoliv.

Překlad

Manželství a přátelství se hodí pro dva lidi sobĕ rovné bohatstvím, původem, vlivem, fyzickým vzhledem a schopnostmi zplodit dobré potomstvo, ale nikdy pro výše a níže postavené.

Význam

Osoby s vyššími a nižšími vlastnostmi spolu mohou žít ve vztahu pána a služebníka nebo učitele a studenta, ale manželství a přátelství jsou vhodné pouze mezi osobami rovnocenného postavení. Slovo bhava v souvislosti s manželstvím vyjadřuje, že by pár mĕl mít podobnou schopnost zplodit dobré potomstvo.

Pán Kṛṣṇa se zde představuje jako hmotnĕ nekvalifikovaný. Ve skutečnosti nemá žádné hmotné vlastnosti: žije v čistĕ duchovnĕ. Všechny Pánovy majestáty jsou tedy vĕčné, nikoliv nanicovaté svĕtské.

10.60.16

Verš

vaidarbhy etad avijñāya
tvayādīrgha-samīkṣayā
vṛtā vayaṁ guṇair hīnā
bhikṣubhiḥ ślāghitā mudhā

Synonyma

vaidarbhi — ó princezno z Vidarbhy; etat — toto; avijñāya — neznající; tvayā — tebou; adīrgha-samīkṣayā — bez schopnosti vidĕt do vzdálené budoucnosti; vṛtāḥ — vybráni; vayam — My; guṇaiḥ — dobrých vlastností; hīnāḥ — prosti; bhikṣubhiḥ — žebráky; ślāghitāḥ — oslavovaní; mudhā — kvůli jejich zmatenosti.

Překlad

Ó Vaidarbhī, jelikož nejsi prozíravá, neuvĕdomila sis to, a proto sis vybrala za manžela Nás, i když nemáme žádné dobré vlastnosti a jsme oslavováni pouze zmatenými žebráky.

10.60.17

Verš

athātmano ’nurūpaṁ vai
bhajasva kṣatriyarṣabham
yena tvam āśiṣaḥ satyā
ihāmutra ca lapsyase

Synonyma

atha — nyní; ātmanaḥ — pro sebe; anurūpam — vhodného; vai — vskutku; bhajasva — prosím přijmi; kṣatriya-ṛṣabham — prvotřídního muže královského stavu; yena — jímž; tvam — ty; āśiṣaḥ — nadĕje; satyāḥ — splnĕné; iha — v tomto životĕ; amutra — v příštím životĕ; ca — také; lapsyase — získáš.

Překlad

Nyní bys mĕla rozhodnĕ přijmout vhodnĕjšího manžela, prvotřídního muže královského stavu, který ti může pomoci dosáhnout všeho, co chceš v tomto i v příštím životĕ.

Význam

Pán Kṛṣṇa pokračuje ve škádlení své krásné manželky a snaží se vyprovokovat její láskyplný hnĕv.

10.60.18

Verš

caidya-śālva-jarāsandha
dantavakrādayo nṛpāḥ
mama dviṣanti vāmoru
rukmī cāpi tavāgrajaḥ

Synonyma

caidya-śālva-jarāsandha-dantavakra-ādayaḥ — Caidya (Śiśupāla), Śālva, Jarāsandha, Dantavakra a ostatní; nṛpāḥ — králové; mama — Mĕ; dviṣanti — nenávidĕjí; vāma-ūru — ó ženo s krásnými stehny; rukmī — Rukmī; ca api — jakož i; tava — tvůj; agra-jaḥ — starší bratr.

Překlad

Králové jako Śiśupāla, Śālva, Jarāsandha a Dantavakra Mĕ všichni nenávidĕjí, ó ženo s krásnýmmi stehny, tak jako tvůj starší bratr Rukmī.

10.60.19

Verš

teṣāṁ vīrya-madāndhānāṁ
dṛptānāṁ smaya-nuttaye
ānitāsi mayā bhadre
tejopaharatāsatām

Synonyma

teṣām — jich; vīrya — jejich mocí; mada — opojením; andhānām — zaslepení; dṛptānām — pyšní; smaya — domýšlivost; nuttaye — rozptýlit; ānitā asi — provdána; mayā — za Mne; bhadre — dobrá ženo; tejaḥ — sílu; upaharatā — odstraňující; asatām — zlomyslných.

Překlad

Unesl jsem tĕ, Má dobrá ženo, abych rozptýlil domýšlivost tĕchto králů, neboť byli zalepeni a opojeni mocí. Mým zámĕrem bylo připravit zlomyslné o sílu.

10.60.20

Verš

udāsīnā vayaṁ nūnaṁ
na stry-apatyārtha-kāmukāḥ
ātma-labdhyāsmahe pūrṇā
gehayor jyotir-akriyāḥ

Synonyma

udāsīnāḥ — lhostejní; vayam — My; nūnam — vskutku; na — ne; strī — po manželkách; apatya — dĕtech; artha — a bohatství; kāmukāḥ — toužící; ātma-labdhyā — tím, že jsme spokojeni sami o sobĕ; āsmahe — My setrváváme; pūrṇāḥ — úplní; gehayoḥ — tĕlu a domovu; jyotiḥ — jako oheň; akriyāḥ — nevĕnující se žádné činnosti.

Překlad

Nestaráme se o manželky, dĕti a bohatství. Jsme vždy spokojeni sami o sobĕ, a proto nepracujeme pro tĕlo a domov, ale jsme pouze svĕdkem, tak jako oheň.

10.60.21

Verš

śrī-śuka uvāca
etāvad uktvā bhagavān
ātmānaṁ vallabhām iva
manyamānām aviśleṣāt
tad-darpa-ghna upāramat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; etāvat — tolik; uktvā — když řekl; bhagavān — Nejvyšší Pán; ātmānam — sebe; vallabhām — Jeho milovaná; iva — jako; manyamānām — uvažující; aviśleṣāt — protože (od ní) není nikdy oddĕlený; tat — té; darpa — pýchy; ghnaḥ — ničitel; upāramat — přestal.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Rukmiṇī se považovala za Pánem zvláštĕ milovanou, protože nikdy neopustil její společnost. Tím, že jí řekl tyto vĕci, zničil její pýchu, a potom se odmlčel.

10.60.22

Verš

iti trilokeśa-pates tadātmanaḥ
priyasya devy aśruta-pūrvam apriyam
āśrutya bhītā hṛdi jāta-vepathuś
cintāṁ durantāṁ rudatī jagāma ha

Synonyma

iti — takto; tri-loka — tří svĕtů; īśa — vládců; pateḥ — pána; tadā — potom; ātmanaḥ — svého; priyasya — milovaného; devī — bohynĕ, Rukmiṇī; aśruta — nikdy neslyšela; pūrvam — dříve; apriyam — nepříjemnost; āśrutya — slyšící; bhītā — polekaná; hṛdi — ve svém srdci; jāta — zrozené; vepathuḥ — chvĕní; cintām — úzkost; durantām — hrozivou; rudatī — plačící; jagāma ha — prožívala.

Překlad

Bohynĕ Rukmiṇī nikdy předtím od svého milovaného, Pána vládců vesmíru, neslyšela takové nepříjemné vĕci a polekala se. Srdce se jí rozechvĕlo a v hrozivé úzkosti se rozplakala.

10.60.23

Verš

padā su-jātena nakhāruṇa-śrīyā
bhuvaṁ likhanty aśrubhir añjanāsitaiḥ
āsiñcatī kuṅkuma-rūṣitau stanau
tasthāv adho-mukhy ati-duḥkha-ruddha-vāk

Synonyma

padā — svou nohou; su-jātena — velmi jemnou; nakha — svých nehtů; aruṇa — načervenalou; śrīyā — majících záři; bhuvam — zemi; likhantī — škrábající; aśrubhiḥ — se slzami; añjana — kvůli očním stínům; asitaiḥ — které byly černé; āsiñcatī — skrápĕjící; kuṅkuma — kuṅkumovým práškem; rūṣitau — červená; stanau — ňadra; tasthau — stála nehnutĕ; adhaḥ — dolů; mukhī — její tvář; ati — nesmírného; duḥkha — vlivem žalu; ruddha — zastavená; vāk — její řeč.

Překlad

Svou jemnou nohou s načervenalou září nehtů škrábala zemi a slzy, zčernalé jejími očními stíny, jí skrápĕly kuṅkumou zčervenalá ňadra. Stála tam se sklopenou tváří a hlase zalknutým nesmírným žalem.

10.60.24

Verš

tasyāḥ su-duḥkha-bhaya-śoka-vinaṣṭa-buddher
hastāc chlathad-valayato vyajanaṁ papāta
dehaś ca viklava-dhiyaḥ sahasaiva muhyan
rambheva vāyu-vihato pravikīrya keśān

Synonyma

taṣyāḥ — jejím; su-duḥkha — velkým neštĕstím; bhaya — strachem; śoka — a žalem; vinaṣṭa — zničená; buddheḥ — jejíž inteligence; hastāt — z ruky; ślathat — sklouzávající; valayataḥ — jejíž náramky; vyajanam — vĕjíř; papāta — spadly; dehaḥ — její tĕlo; ca — také; viklava — zmatená; dhiyaḥ — jejíž mysl; sahasā eva — náhle; muhyan — omdlévající; rambhā — banánovník; iva — jako by; vāyu — vĕtrem; vihataḥ — vyvrácený; pravikīrya — rozcuchané; keśān — její vlasy.

Překlad

Rukmiṇina mysl byla přemožena neštĕstím, strachem a lítostí. Náramky jí sklouzly z ruky a vĕjíř jí spadl na zem. Ve své zmatenosti náhle omdlela, vlasy se jí rozcuchaly a tĕlo spadlo na zem jako banánovník vyvrácený vĕtrem.

Význam

Rukmiṇī, otřesená slovy Pána Kṛṣṇy, nedokázala pochopit, že ji Pán pouze škádlí, a tak projevila tyto extatické příznaky žalu, které Śrīla Viśvanātha Cakravartī charakterizuje jako extáze typu sāttvika od „mdlob“ po „smrt.“

10.60.25

Verš

tad dṛṣṭvā bhagavān kṛṣṇaḥ
priyāyāḥ prema-bandhanam
hāsya-prauḍhim ajānantyāḥ
karuṇaḥ so ’nvakampata

Synonyma

tat — toto; dṛṣṭvā — vidící; bhagavān — Nejvyšší Pán; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; priyāyāḥ — své milované; prema — čistou láskou k Bohu; bandhanam — pouto; hāsya — Jeho žertování; prauḍhim — plný význam; ajānantyāḥ — která nedokázala pochopit; karuṇaḥ — milostivý; saḥ — On; anvakampata — vyvinul soucit.

Překlad

Když milostivý Pán Kṛṣṇa vidĕl, že Jeho milovaná je k Nĕmu tak připoutaná láskou, že nedokázala pochopit plný význam Jeho škádlení, mĕl s ní soucit.

10.60.26

Verš

paryaṅkād avaruhyāśu
tām utthāpya catur-bhujaḥ
keśān samuhya tad-vaktraṁ
prāmṛjat padma-pāṇinā

Synonyma

paryaṅkāt — z lůžka; avaruhya — sestupující; āśu — rychle; tām — ji; utthāpya — zvedající; catur-bhujaḥ — projevující čtyři paže; keśān — její vlasy; samuhya — beroucí; tat — její; vaktram — tvář; prāmṛjat — otřel; padma-pāṇinā — svou lotosovou rukou.

Překlad

Pán rychle sestoupil z lůžka, projevil čtyři paže, zvedl ji, uchopil její vlasy a pohladil jí tvář svou lotosovou rukou.

Význam

Pán projevil čtyři paže, aby mohl udĕlat všechny tyto vĕci zároveň.

10.60.27-28

Verš

pramṛjyāśru-kale netre
stanau copahatau śucā
āśliṣya bāhunā rājan
ananya-viṣayāṁ satīm

sāntvayām āsa sāntva-jñaḥ
kṛpayā kṛpaṇāṁ prabhuḥ
hāsya-prauḍhi-bhramac-cittām
atad-arhāṁ satāṁ gatiḥ

Synonyma

pramṛjya — otírající; aśru-kale — plné slz; netre — její oči; stanau — její ňadra; ca — a; upahatau — zmatenou; śucā — jejími slzami žalu; aśliṣya — objímající ji; bāhunā — svou paží; rājan — ó králi (Parīkṣite); ananya — nikdo jiný; viṣayām — jejíž cíl touhy; satīm — ctnostnou; sāntvayām āsa — utĕšil; sāntva — způsobů utĕšování; jñaḥ — zkušený znalec; kṛpayā — soucitnĕ; kṛpaṇām — ubohou; prabhuḥ — Nejvyšší Pán; hāsya — Jeho žertování; prauḍhi — důmyslností; bhramat — zmatená; cittām — jejíž mysl; atat-arhām — nezasluhující si to; satām — čistých oddaných; gatiḥ — cíl.

Překlad

Nejvyšší Pán, cíl svých oddaných, jí otřel slzami zalité oči a ňadra skropená slzami žalu a objal svou ctnostnou manželku, která netoužila po ničem kromĕ Nĕho samotného, ó králi. Śrī Kṛṣṇa, zkušený v umĕní utĕšovat, jemnĕ utĕšil ubohou Rukmiṇī, jejíž mysl byla zmatena Jeho důmyslným žertováním a která si nezasloužila tak trpĕt.

10.60.29

Verš

śrī-bhagavān uvāca
mā mā vaidarbhy asūyethā
jāne tvāṁ mat-parāyaṇām
tvad-vacaḥ śrotu-kāmena
kṣvelyācaritam aṅgane

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; mā — ne; mā — se Mnou; vaidarbhi — ó Vaidarbhī; asūyethāḥ — buď nespokojená; jāne — vím; tvām — ty; mat — Mnĕ; parāyaṇām — plnĕ oddaná; tvat — tvá; vacaḥ — slova; śrotu — slyšet; kāmena — toužící; kṣvelyā — v žertu; ācaritam — jednal jsem; aṅgane — Má milovaná ženo.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó Vaidarbhī, nebuď se Mnou nespokojená. Vím, že jsi Mi plnĕ oddaná. Promluvil jsem pouze v žertu, má milovaná, protože jsem chtĕl slyšet, co řekneš.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Pán Kṛṣṇa pronesl tento verš, protože si myslel, že by se půvabná Rukmiṇī mohla obávat, že Pán opĕt řekne nĕco, aby ji vyvedl z míry, nebo že by se mohla rozzlobit kvůli tomu, co udĕlal.

10.60.30

Verš

mukhaṁ ca prema-saṁrambha-
sphuritādharam īkṣitum
kaṭā-kṣepāruṇāpāṅgaṁ
sundara-bhru-kuṭī-taṭam

Synonyma

mukham — tvář; ca — a; prema — lásky; saṁrambha — vzrušením; sphurita — chvĕjícími se; adharam — se rty; īkṣitum — vidĕt; kaṭā — pohledů úkosem; kṣepa — vrháním; aruṇa — načervenalými; apāṅgam — koutky očí; sundara — krásného; bhru — obočí; kuṭī — svraštĕní; taṭam — na okrajích.

Překlad

Také jsem chtĕl vidĕt tvou tvář se rty chvĕjícími se láskyplným hnĕvem, načervenalé koutky tvých očí vrhajících pohledy úkosem a tvé krásné obočí svraštĕlé hnĕvem.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī zde vysvĕtluje, že obvykle, díky Pánovĕ transcendentální touze, s Ním Jeho čistí oddaní jednají tak, že uspokojují Jeho duchovní touhy. Rukmiṇina láska však byla tak silná, že její jedinečná nálada v této situaci převládla, a tak místo, aby se rozzlobila, omdlela a padla na zem. Kṛṣṇovi se tím však zdaleka neznelíbila, ale zvýšila Jeho transcendentální extázi projevem své všeobjímající lásky k Nĕmu.

10.60.31

Verš

ayaṁ hi paramo lābho
gṛheṣu gṛha-medhinām
yan narmair īyate yāmaḥ
priyayā bhīru bhāmini

Synonyma

ayam — tento; hi — vskutku; paramaḥ — nejvĕtší; lābhaḥ — přínos; gṛheṣu — v rodinném životĕ; gṛha-medhinām — pro svĕtské hospodáře; yat — který; narmaiḥ — se žertovnými slovy; īyate — je trávený; yāmaḥ — čas; priyayā — se svým milovaným partnerem; bhīru — ó plachá; bhāmini — ó náladová.

Překlad

Nejvĕtším potĕšením, kterého si svĕtští hospodáři mohou doma užívat, je trávit čas žertováním se svými milovanými manželkami, Má milá plachá a náladová.

Význam

Slovo bhāmini označuje hnĕvivou, vášnivou a náladovou ženu. Jelikož se půvabná Rukmiṇī navzdory veškeré provokaci nerozhnĕvala, Pán stále vtipkuje.

10.60.32

Verš

śrī-śuka uvāca
saivaṁ bhagavatā rājan
vaidarbhī parisāntvitā
jñātvā tat-parihāsoktiṁ
priya-tyāga-bhayaṁ jahau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; sā — ona; evam — takto; bhagavatā — Nejvyšším Pánem, Osobností Božství; rājan — ó králi; vaidarbhī — královna Rukmiṇī; parisāntvitā — zcela uklidnĕná; jñātvā — chápající; tat — Jeho; parihāsa — pronesena v žertu; uktim — slova; priya — svým milovaným; tyāga — ze zavržení; bhayam — svého strachu; jahau — zbavila se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, královnu Vaidarbhī zcela uklidnil. Pochopila, že Jeho slova byla pronesena v žertu. Zbavila se tedy strachu, že ji její milovaný zavrhne.

10.60.33

Verš

babhāṣa ṛṣabhaṁ puṁsāṁ
vīkṣantī bhagavan-mukham
sa-vrīḍa-hāsa-rucira-
snigdhāpāṅgena bhārata

Synonyma

babhāṣa — promluvila; ṛṣabham — na nejvýznamnĕjšího; puṁsām — z mužů; vīkṣantī — hledící na; bhagavat — Nejvyššího Pána; mukham — tvář; sa-vrīḍa — stydlivým; hāsa — s úsmĕvem; rucira — okouzlujícími; snigdha — láskyplnými; apāṅgena — a s pohledy; bhārata — ó potomku Bharaty.

Překlad

Rukmiṇī se stydlivĕ usmívala, zatímco vrhala okouzlující, láskyplné pohledy na tvář Pána, nejlepšího z mužů, a takto promluvila, ó potomku Bharaty.

10.60.34

Verš

śrī-rukmiṇy uvāca
nanv evam etad aravinda-vilocanāha
yad vai bhavān bhagavato ’sadṛśī vibhūmnaḥ
kva sve mahimny abhirato bhagavāṁs try-adhīśaḥ
kvāhaṁ guṇa-prakṛtir ajña-gṛhīta-pādā

Synonyma

śrī-rukmiṇī uvāca — Śrī Rukmiṇī pravila; nanu — dobře; evam — budiž; etat — toto; aravinda-vilocana — ó lotosooký; āha — pravila; yat — který; vai — vskutku; bhavān — Tobĕ; bhagavataḥ — k Nejvyššímu Pánu; asadṛśī — bez sobĕ rovného; vibhūmnaḥ — ke všemocnému; kva — kde, ve srovnání; sve — ze své vlastní; mahimni — slávy; abhirataḥ — tĕšící se; bhagavān — Nejvyšší Pán; tri — tří (hlavních božstev, jmenovitĕ Brahmy, Viṣṇua a Śivy); adhīśaḥ — vládce; kva — a kde; aham — já; guṇa — hmotných vlastností; prakṛtiḥ — jejíž charakter; ajña — pošetilci; gṛhīta — uchopené; pādā — jejíž nohy.

Překlad

Śrī Rukmiṇī pravila: Ve skutečnosti jsi řekl pravdu, ó lotosooký. Vskutku se nehodím pro všemocného Pána, Osobnost Božství. Jak lze srovnávat tohoto Nejvyššího Pána, který je vládcem tří hlavních božstev a tĕší se ze své vlastní slávy, a mĕ, ženu se svĕtskými vlastnostmi, jejíž nohou se chytají pošetilci?

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vyjmenovává chyby, které na sobĕ Pán Kṛṣṇa popsal, když se prohlásil za nekvalifikovaného být Rukmiṇiným manželem. Ty zahrnují nesoulad, bojácnost, přijetí útočištĕ v oceánu, spory s mocnými, opuštĕní svého království, nejistota o vlastní totožnosti, jednání v rozporu s obvyklými standardy chování, nevlastnĕní dobrých vlastností, falešné oslavování své osoby žebráky, odtažitost a nedostatek touhy po rodinném životĕ. Pán tvrdil, že u Nĕho Rukmiṇī tyto špatné vlastnosti nerozpoznala. Ona nyní začíná odpovídat na všechny Pánovy výroky.

Nejprve odpovídá na výrok Śrī Kṛṣṇy ve verši 11 této kapitoly: kasmān no vavṛṣe 'samān — „Proč sis vybrala Nás, kteří se ti nevyrovnáme?“ Zde Śrīmatī Rukmiṇī-devī říká, že ona a Kṛṣṇa si určitĕ nejsou rovni, neboť Nejvyššímu Pánu se nemůže nikdo vyrovnat. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále poukazuje na to, že ve své nesmírné pokoře se Rukmiṇī ztotožňuje s Pánovou vnĕjší energií, která je ve skutečnosti její expanzí, neboť Rukmiṇī je bohynĕ štĕstí.

10.60.35

Verš

satyaṁ bhayād iva guṇebhya urukramāntaḥ
śete samudra upalambhana-mātra ātmā
nityaṁ kad-indriya-gaṇaiḥ kṛta-vigrahas tvaṁ
tvat-sevakair nṛpa-padaṁ vidhutaṁ tamo ’ndham

Synonyma

satyam — pravdivé; bhayāt — ze strachu; iva — jako by; guṇebhyaḥ — z hmotných kvalit; urukrama — ó Ty, který konáš transcendentální činy; antaḥ — v nitru; śete — ulehl jsi; samudre — v oceánu; upalambhana-mātraḥ — čisté vĕdomí; ātma — Nejvyšší Duše; nityam — vždy; kat — špatným; indriya-gaṇaiḥ — proti všem hmotným smyslům; kṛta-vigrahaḥ — bojující; tvam — Ty; tvat — Tvými; sevakaiḥ — služebníky; nṛpa — krále; padam — postavení; vidhutam — zavržené; tamaḥ — temnota; andham — slepá.

Překlad

Ano, můj Pane Urukramo, uléháš v oceán jako kdyby se bál hmotných kvalit, a takto se v čistém vĕdomí zjevuješ v srdci jako Nadduše. Neustále bojuješ s pošetilými hmotnými smysly a vskutku dokonce i Tvoji služebníci zavrhují výsadu kralování, jež vede ke slepotĕ nevĕdomosti.

Význam

Ve verši 12 Pán Kṛṣṇa řekl: rājabhyo bibhyataḥ su-bhru samudram śaraṇaṁ gatān – „Ze strachu z králů jsme přijali útočištĕ v oceánu.“ Zde Śrīmatī Rukmiṇī-devī poukazuje na to, že skutečnými vládci tohoto svĕta jsou guṇy, hmotné kvality přírody, které nutí všechny živé bytosti jednat. Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že se Pán Kṛṣṇa obává, že Jeho oddaní podlehnou vlivu kvalit přírody a zapletou se do smyslového požitku, a proto vstupuje do vnitřního oceánu jejich srdcí, kde setrvává jako vševĕdoucí Nadduše (upalambhana-mātra ātmā). Takto chrání své oddané. Slovo upalambhana-mātraḥ také vyjadřuje, že Pán je cílem meditace svých oddaných.

Ve verši 12 Pán Kṛṣṇa také řekl: balavadbhiḥ kṛta-dveṣān – „Znepřátelili jsme si mocné.“ Zde Śrīmatī Rukmiṇī-devī poukazuje na to, že v tomto svĕtĕ jsou ve skutečnosti mocné hmotné smysly. Nejvyšší Pán se pustil do boje se smyslovým požitkem svých oddaných, a tak se neustále snaží jim pomáhat v jejich boji o duchovní čistotu. Když se oddaní osvobodí od nežádoucích hmotných zvyků, Pán se jim zjevuje, a pak se vĕčný láskyplný vztah mezi Pánem a Jeho oddanými stává nezrušitelnou skutečností.

V témže verši Kṛṣṇa uvedl: tyakta-nṛpāsanān — „Vzdali jsme se královského trůnu.“ Zde však Śrīmatī Rukmiṇī-devī poukazuje na to, že postavení politické svrchovanosti v tomto svĕtĕ obvykle přivádí takzvané mocné vůdce do temnoty a slepoty. Říká se, že „moc korumpuje“. I Pánovi milující služebníci se tedy snaží vyhýbat politickým intrikám a mocenské politice. Pán samotný, zcela spokojený ve své duchovní blaženosti, by se stĕží zajímal o svĕtská politická postavení. Śrīmatī Rukmiṇī-devī proto správnĕ vykládá Pánovy činy jako důkaz Jeho svrchované transcendentální povahy.

10.60.36

Verš

tvat-pāda-padma-makaranda-juṣāṁ munīnāṁ
vartmāsphuṭaṁ nr-paśubhir nanu durvibhāvyam
yasmād alaukikam ivehitam īśvarasya
bhūmaṁs tavehitam atho anu ye bhavantam

Synonyma

tvat — Tvých; pāda — nohou; padma — lotosových; makaranda — med; juṣām — kteří si vychutnávají; munīnām — pro mudrce; vartma — (Tvá) cesta; asphuṭam — ne zjevná; nṛ — v lidské podobĕ; paśubhiḥ — zvířaty; nanu — jistĕ, potom; durvibhāvyam — nepochopitelná; yasmāt — protože; alaukikam — transcendentální; iva — jako kdyby; īhitam — činnosti; īśvarasya — Nejvyššího Pána; bhūman — ó všemocný; tava — Tvé; īhitam — činnosti; atha u — proto; anu — následující; ye — kdo; bhavantam — Ty.

Překlad

Tvé jednání, záhadné i pro mudrce, kteří si vychutnávají med Tvých lotosových nohou, je jistĕ nepochopitelné pro lidské bytosti, které se chovají jako zvířata. A tak jako jsou transcendentální Tvé činnosti, ó všemocný Pane, platí to i o činnostech Tvých následovníků.

Význam

Zde královna Rukmiṇī odpovídá na výrok Pána Kṛṣṇy ve verši 13:

aspaṣṭa-vartmanāṁ puṁsām
aloka-patham īyuṣām
āsthitāḥ padavīṁ su-bhru
prāyaḥ sīdanti yoṣitaḥ

„Ó ženo s krásným obočím, ženám je obvykle souzeno trpĕt, když žijí s muži, jejichž chování je nevypočitatelné a kteří následují cestu neschválenou společností.“

V tomto verši Rukmiṇī chápe výraz aloka-patham ve smyslu „transcendentální cesta“. Ti, kdo jsou zapleteni ve svĕtském chování, se snaží užívat si tohoto svĕta více či ménĕ jako zvířata. I když jsou tito lidé „kulturnĕ pokročilí“, mĕli by být jednoduše považováni za rafinovaná či nablýskaná zvířata. Śrīmatī Rukmiṇī-devī poukazuje na to, že Pánovy činnosti jsou vždy transcendentální, a proto jsou aspaṣṭa, neboli „nejasné“ obyčejným lidem, a dokonce i mudrci snažící se Pána poznat, nemohou tyto činnosti dokonale pochopit.

10.60.37

Verš

niṣkiñcano nanu bhavān na yato ’sti kiñcid
yasmai baliṁ bali-bhujo ’pi haranty ajādyāḥ
na tvā vidanty asu-tṛpo ’ntakam āḍhyatāndhāḥ
preṣṭho bhavān bali-bhujām api te ’pi tubhyam

Synonyma

niṣkiñcanaḥ — bez majetku; nanu — vskutku; bhavān — Ty; na — ne; yataḥ — nad nímž; asti — je; kiñcit — cokoliv; yasmai — jemuž; balim — dary; bali — darů; bhujaḥ — poživatelé; api — dokonce; haranti — přinášejí; aja-ādyāḥ — v čele s Brahmou; na — ne; tvā — Tebe; vidanti — znají; asu-tṛpaḥ — osoby spokojené v tĕle; antakam — jako smrt; āḍhyatā — svým bohatstvím; andhāḥ — zaslepené; preṣṭhaḥ — nejdražší; bhavān — Ty; bali-bhujām — pro velké příjemce darů; api — dokonce; te — oni; api — také; tubhyam — (jsou drazí) Tobĕ.

Překlad

Nic nevlastníš, protože nad Tebou nic neexistuje. Obdarovávají Tĕ dokonce i velcí příjemci darů — Brahmā a ostatní polobozi. Ti, kdo jsou zaslepeni svým bohatství a pohrouženi v uspokojování svých smyslů, Tĕ nepoznají v podobĕ smrti. Ale bohům, příjemcům darů, jsi ten nejdražší, tak jako oni Tobĕ.

Význam

Zde Śrīmatī Rukmiṇī-devī odpovídá na výrok Pána Kṛṣṇy ve verši 14:

niṣkiñcanā vayaṁ śaśvan
niṣkiñcana-jana-priyāḥ
tasmāt prāyeṇa na hy āḍhyā
māṁ bhajanti su-madhyame

„Nemáme hmotný majetek a jsme drazí tĕm, kdo také nic nevlastní. Proto Mĕ, ó štíhlá, bohatí stĕží kdy uctívají.“

Královna Rukmiṇī nejprve říká: niṣkiñcano nanu – „Jsi vskutku niṣkiñcana.“ Slovo kiñcana znamená „nĕco“ a předpona nir – nebo, jak se vyskytuje zde, niṣ – vyjadřuje zápor. V bĕžném smyslu tedy niṣkiñcana znamená „ten, kdo nĕco nemá“, nebo, jinými slovy, „ten, kdo nemá nic.“

V tomto verši však královna Rukmiṇī uvádí, že Pán Kṛṣṇa „nic nevlastní“ ne proto, že je žebrák, ale protože On samotný je všechno. Jinými slovy, jelikož je Kṛṣṇa Absolutní Pravda, vše, co existuje, je v Nĕm. Neexistuje žádná druhá vĕc, nĕco mimo Pánovu existenci, co by mohl vlastnit. Například človĕk může vlasnit dům, auto, dítĕ nebo peníze, ale tyto vĕci se nestávají človĕkem: existují mimo nĕho. Říkáme, že je vlastní pouze v tom smyslu, že je ovládá. Pán však své stvoření pouze neovládá: Jeho stvoření ve skutečnosti existuje v Nĕm. Neexistuje tedy nic mimo Nĕho, co může vlastnit způsobem, kterým my vlastníme vnĕjší předmĕty.

Ācāryové vysvĕtlují niṣkiñcana takto: Říci, že osoba nĕco vlastní, naznačuje, že nevlastní všechno.

Jinak řečeno, pokud řekneme, že človĕk vlastní nĕjaký majetek, naznačujeme, že nevlastní veškerý majetek, ale spíše nĕjaký konkrétní majetek. Standardní americký slovník definuje slovo nĕjaký jako „jistý neurčitý nebo neupřesnĕný počet, množství atd., odlišený od zbytku“. Sanskrtské slovo kiñcana vyjadřuje tento význam částečného množství z celku. Pán Kṛṣṇa je tedy nazýván niṣkiñcana kvůli vyvrácení představy, že vlastní pouze jisté množství krásy, slávy, bohatství, inteligence a ostatních majestátů. Právĕ naopak, vlastní neomezenou krásu, neomezenou inteligenci, neomezené bohatství a tak dále. Je tomu tak proto, že je Absolutní Pravda.

Śrīla Prabhupāda otevírá svůj úvod k prvnímu dílu prvního zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu tímto výrokem, který se týká této diskuse: „Pojetí Boha a pojetí Absolutní Pravdy nejsou na stejné úrovni. Śrīmad-Bhāgavatam se zamĕřuje na Absolutní Pravdu. Pojetí Boha poukazuje na vládce, kdežto pojetí Absolutní Pravdy poukazuje na summum bonum, neboli konečný zdroj všech energií.“ Zde se Śrīla Prabhupāda dotýká základní filozofické otázky. Bůh je obvykle definován jako „svrchovaná bytost“ a slovník definuje svrchovaný jako (1) nejvyšší postavením, mocí, autoritou atd.; (2) nejvyšší kvalitou, dosažením, výkonem atd.; (3) s nejvyšší stupnĕm; a (4) konečný, poslední. Žádná z tĕchto definic nevyjadřuje vhodnĕ absolutní existenci.

Například můžeme říci, že konkrétní Američan je svrchovanĕ bohatý ve smyslu, že je bohatší než kterýkoliv jiný Američan. Nebo můžeme hovořit o Nejvyšším soudu jako o nejvyšším soudu v zemi, ačkoliv jistĕ nemá absolutní autoritu ve všech politických a společenských záležitostech, neboť ji v tĕchto oblastech sdílí s legislativou a prezidentem. Jinak řečeno, slovo svrchovaný vyjadřuje nejlepšího v hierarchii, a tak může být svrchovaná bytost chápána pouze jako nejlepší nebo nejvĕtší ze všech bytostí, ale ne jako samotný zdroj všech ostatních bytostí a vskutku všeho, co existuje. Śrīla Prabhupāda tedy konkrétnĕ poukazuje na to, že pojetí Absolutní Pravdy, Kṛṣṇy, je vyšší než pojetí svrchované bytosti, a toto je nezbytné pro jasné pochopení vaiṣṇavské filozofie.

Pán Kṛṣṇa není pouze svrchovaná bytost: je absolutní bytost a právĕ o tom mluví Jeho manželka. Slovo niṣkiñcana tedy nevyjadřuje, že Kṛṣṇa nevlastní žádný majestát, ale naopak veškerý majestát. V tom smyslu přijímá Jeho definici sebe sama jako niṣkiñcany.

Ve verši 14 Pán Kṛṣṇa také uvedl: niṣkiñcana-jana-priyāḥ – „Jsem drahý tĕm, kdo nic nevlastní.“ Zde však královna Rukmiṇī poukazuje na to, že polobozi, nejbohatší duše ve vesmíru, pravidelnĕ obĕtují Nejvyššímu Pánu. Můžeme předpokládat, že polobozi, jako Pánem určení představitelé, vĕdí, že Mu všechno patří v tom smyslu, že všechno je Jeho částí, jak je vysvĕtleno výše. Proto je výrok niṣkiñcana-jana-priyāḥ správný v tom smyslu, že jelikož neexistuje nic kromĕ Pána a Jeho energií, bez ohledu na to, jak bohatými se zdají být Pánovi uctívači, ve skutečnosti Mu neobĕtují nic než Jeho vlastní energii jako láskyplný čin. Příkladem stejné myšlenky je když nĕkdo uctívá řeku Gangu obĕtováním vody Gangy nebo když dítĕ dostane na otcovy narozeniny od otce peníze a koupí mu dárek. Otec si platí svůj dárek, ale to, co ho opravdu zajímá, je láska jeho dítĕte. Podobnĕ Nejvyšší Pán projevuje vesmír a potom podmínĕné duše shromažďují různé složky Pánova stvoření. Zbožné duše vĕnují nĕkteré z nejlepších položek ze své sbírky zpĕt Pánu jako obĕť, a tak se očišťují. Jelikož je celý vesmír a všechno v nĕm pouze Pánova energie, můžeme říci, že ti, kdo uctívají Pána, nic nevlastní.

Z bĕžnĕjšího pohledu, lidé pyšní na své velké bohatství se Bohu neklanĕjí. Královna Rukmiṇī tyto pošetilce také zmiňuje. Jsou spokojeni se svými dočasnými tĕly a nechápou božskou moc smrti, která je sleduje. Polobozi, zdaleka nejbohatší ze živých bytostí, však Nejvyššímu Pánu pravidelnĕ obĕtují, a tak je jim Pán nanejvýš drahý, jak je uvedeno zde.

10.60.38

Verš

tvaṁ vai samasta-puruṣārtha-mayaḥ phalātmā
yad-vāñchayā su-matayo visṛjanti kṛtsnam
teṣāṁ vibho samucito bhavataḥ samājaḥ
puṁsaḥ striyāś ca ratayoḥ sukha-duḥkhinor na

Synonyma

tvam — Ty; vai — vskutku; samasta — všech; puruṣa — lidského života; artha — cílů; mayaḥ — tvořící; phala — konečného cíle; ātmā — samotné Já; yat — po nĕmž; vāñchayā — z touhy; su-matayaḥ — inteligentní osoby; visṛjanti — zavrhují; kṛtsnam — všechno; teṣām — pro nĕ; vibho — ó všemocný; samucitaḥ — vhodná; bhavataḥ — Tvoje; samājaḥ — společnost; puṁsaḥ — muže; striyāḥ — a ženy; ca — a; ratayoḥ — kteří jsou k sobĕ přitahováni vzájemným chtíčem; sukha-duḥkhinoḥ — kteří prožívají hmotné štĕstí a neštĕstí; na — ne.

Překlad

Jsi vtĕlením všech lidských cílů a sám jsi konečným cílem života. Inteligentní osoby toužící Tĕ dosáhnout, ó všemocný Pane, opouštĕjí všechno ostatní. To oni jsou hodni Tvé společnosti, nikoliv muži a ženy pohroužení v požitku a zármutku vyplývajících z jejich vzájemného chtíče.

Význam

Zde královna Rukmiṇī vyvrací výrok Pána Kṛṣṇy ve verši 15:

yayor ātma-samaṁ vittaṁ
janmaiśvaryākṛtir bhavaḥ
tayor vivāho maitrī ca
nottamādhamayoḥ kvacit

„Manželství a přátelství se hodí pro dva lidi sobĕ rovné bohatstvím, původem, vlivem, fyzickým vzhledem a schopnostmi zplodit dobré potomstvo, ale nikdy pro výše a níže postavené.“ Ve skutečnosti pouze ti, kdo se vzdali všech tĕchto hmotný představ o smyslovém požitku a vĕnují se výlučnĕ láskyplné službĕ Pánu, mohou porozumĕt, kdo je jejich skutečný přítel a společník – samotný Pán Śrī Kṛṣṇa.

10.60.39

Verš

tvaṁ nyasta-daṇḍa-munibhir gaditānubhāva
ātmātma-daś ca jagatām iti me vṛto ’si
hitvā bhavad-bhruva udīrita-kāla-vega-
dhvastāśiṣo ’bja-bhava-nāka-patīn kuto ’nye

Synonyma

tvam — Ty; nyasta — kteří se vzdali; daṇḍa — tyče sannyāsīho; munibhiḥ — mudrců; gadita — námĕtem hovorů; anubhāvaḥ — jehož moc; ātmā — Nejvyšší Duše; ātmā — sebe sama; daḥ — který rozdáváš; ca — také; jagatām — všech svĕtů; iti — takto; me — mnou; vṛtaḥ — vybraný; asi — byl jsi; hitvā — zavrhující; bhavat — Tvého; bhruvaḥ — z obočí; udīrita — stvořeného; kāla — času; vega — vlnami; dhvasta — zničené; āśiṣaḥ — jejichž nadĕje; abja — zrozený z lotosu (Pán Brahmā); bhava — Pán Śiva; nāka — nebes; patīn — vládci; kutaḥ — co potom; anye — jiní.

Překlad

S vĕdomím, že vznešení mudrci, kteří se vzdali daṇḍy sannyāsīho, rozhlašují Tvou slávu, že jsi Nejvyšší Duše všech svĕtů a že jsi tak milostivý, že rozdáváš i sebe sama, jsem si Tĕ vybrala za manžela a zavrhla Pána Brahmu, Pána Śivu a vládce nebes, jejichž všechny nadĕje jsou zničeny silou času, který se rodí ze Tvého obočí. Jaký zájem bych tedy mohla mít o jakékoliv jiné nápadníky?

Význam

Tímto královna Rukmiṇī vyvrací výrok Pána Kṛṣṇy ve verši 16, kde Pán Kṛṣṇa řekl: bhikṣubhiḥ ślāghitā mudhā — „Jsem oslavován žebráky.“ Královna Rukmiṇī však poukazuje na to, že ti takzvaní žebráci jsou ve skutečnosti mudrci ve stádiu paramahaṁsy – sannyāsī, kteří dosáhli nejvyšší úrovnĕ duchovního pokroku, a tak se vzdali tyče sannyāsīho. Pán Kṛṣṇa také svou manželku ve verši 16 dvakrát obvinil. Řekl: vaidarbhy etad avijñāya – „Má milá Vaidarbhī, neuvĕdomila sis situaci“ – a tvayādīrgha-samīkṣayā – „protože nejsi prozíravá“. V tomto verši Rukmiṇin výrok iti me vṛto 'si vyjadřuje: „Vybrala jsme si Tĕ za manžela, protože máš výše uvedené vlastnosti. Vůbec to nebyla slepá volba.“ Rukmiṇī dále zmiňuje, že pominula ménĕ významné osobnosti jako Brahmā, Śiva a vládci nebes, protože vidĕla, že i když jsou to z hmotného hlediska vznešené osobnosti, jejich činnosti maří mocné vlny času vycházející z obočí Pána Kṛṣṇy. Proto si Rukmiṇī, zdaleka ne neprozíravá, vybrala Pána Kṛṣṇu po zevrubném zhodnocení celého vesmíru. Láskyplnĕ zde tedy svého manžela kárá.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vykládá Rukmiṇinu náladu takto: „Můj milý manželi, Tvé obvinĕní, že mi chybí prozíravost, vyjadřuje, že jsi nevĕdĕl o mém hlubokém vhledu do situace. Ve skutečnosti jsem si Tĕ vybrala, protože jsem znala Tvou skutečnou slávu.“

10.60.40

Verš

jāḍyaṁ vacas tava gadāgraja yas tu bhūpān
vidrāvya śārṅga-ninadena jahartha māṁ tvam
siṁho yathā sva-balim īśa paśūn sva-bhāgaṁ
tebhyo bhayād yad udadhiṁ śaraṇaṁ prapannaḥ

Synonyma

jāḍyam — pošetilost; vacaḥ — slova; tava — Tvoje; gadāgraja — ó Gadāgrajo; yaḥ — kdo; tu — dokonce; bhū-pān — krále; vidrāvya — zahánĕjící; śārṅga — Śārṅgy, Tvého luku; ninadena — drnčením; jahartha — odvezl jsi; mām — mĕ; tvam — Ty; siṁhaḥ — lev; yathā — jako; sva — Tvůj vlastní; balim — dar; īśa — ó Pane; paśūn — zvířata; sva-bhāgam — svůj podíl; tebhyaḥ — z nich; bhayāt — ze strachu; yat — toho; udadhim — oceánu; śaraṇaṁ-prapannaḥ — přijal útočištĕ.

Překlad

Můj Pane, tak jako lev zažene menší zvířata, aby si vybral svůj právoplatný podíl, Ty jsi zahnal shromáždĕné krále drnčením svého luku Śārṅgy a potom sis jako svůj podíl vzal mĕ. Je tedy naprostá pošetilost, můj milý Gadāgrajo, říci, že jsi přijal útočištĕ v oceánu ze strachu z tĕchto králů.

Význam

Ve verši 12 této kapitoly Pán Kṛṣṇa řekl: rājabhyo bibhyataḥ su-bhru samudraṁ śaranaṁ gatān: „Vydĕšeni tĕmito králi jsme přijali útočištĕ v oceánu.“ Podle ācāryů Pán Kṛṣṇa nakonec vyprovokoval Rukmiṇin hnĕv oslavováním ostatních mužů, kteří mohli být jejím manželem, a ona Mu tak zde v hnĕvu říká, že není nevĕdomá, ale že naopak On promluvil pošetile. Říká: „Unesl jsi mĕ v přítomnosti tĕch králů jako lev a zahnal jsi je svým lukem Śārṅgou, takže je pouhá pošetilost říci, že jsi ze strachu z tĕch samých králů odešel do oceánu.“ Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se královna Rukmiṇī při tĕchto slovech zamračila a vrhala na Pána hnĕvivé pohledy úkosem.

10.60.41

Verš

yad-vāñchayā nṛpa-śikhāmaṇayo ’nga-vainya-
jāyanta-nāhuṣa-gayādaya aikya-patyam
rājyaṁ visṛjya viviśur vanam ambujākṣa
sīdanti te ’nupadavīṁ ta ihāsthitāḥ kim

Synonyma

yat — po kom; vāñchayā — z touhy; nṛpa — králů; śikhāmaṇayaḥ — drahokamy v korunĕ; aṅga-vainya-jāyanta-nāhuṣa-gaya-ādayaḥ — Aṅga (otec Veny), Vainya (Pṛthu, syn Veny), Jāyanta (Bharata), Nāhuṣa (Yayāti), Gaya a ostatní; aikya — výlučnou; patyam — mající svrchovanost; rājyam — svá království; visṛjya — opouštĕjící; viviśuḥ — odešli do; vanam — lesa; ambuja-akṣa — ó lotosooký; sīdanti — trpí zklamáním; te — Tvé; anupadavīm — na cestĕ; te — oni; iha — v tomto svĕtĕ; āsthitāḥ — setrvávající; kim — zda.

Překlad

Nejlepší z králů, kteří toužili po Tvé společnosti – Aṅga, Vainya, Jāyanta, Nāhuṣa, Gaya a ostatní – opustili svou absolutní svrchovanost a odešli do lesa Tĕ hledat. Jak mohli tito králové trpĕt zklamáním v tomto svĕtĕ, ó lotosooký?

Význam

Zde královna Rukmiṇī vyvrací představy uvedené Pánem Kṛṣṇou ve verši 13. Śrīmatī Rukmiṇī-devī vlastnĕ opakuje vlastní slova Pána Kṛṣṇy. Pán řekl: āsthitāḥ padavīṁ su-bhru prāyaḥ sīdanti yoṣitaḥ: „Ženám, které následují Mou cestu, je obvykle souzeno trpĕt.“ Rukmiṇī tu říká: sīdanti te 'nupadavīṁ ta ihāsthitāḥ kim: „Proč by mĕli ti, kdo se drží Tvé cesty, v tomto svĕtĕ trpĕt?“ Uvádí příklad mnoha vznešených králů, kteří se vzdali své mocné svrchovanosti, aby odešli do lesa, kde konali askezi a uctívali Pána se silnou touhou po Jeho transcendentální společnosti. Tak podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Śrīmatī Rukmiṇī-devī zde chce Śrī Kṛṣṇovi říci: „Řekl jsi, že já, dcera krále, jsem neinteligentní a zklamaná, protože jsem si Tĕ vzala. Jak ale můžeš obviňovat všechny tyto vznešené osvícené krále z toho, že jsou neinteligentní? Byli nejmoudřejšími z lidí, a přesto se všeho vzdali, aby Tĕ následovali a jistĕ nebyli výsledkem zklamáni. Vskutku dosáhli dokonalosti v podobĕ Tvé společnosti.“

10.60.42

Verš

kānyaṁ śrayeta tava pāda-saroja-gandham
āghrāya san-mukharitaṁ janatāpavargam
lakṣmy-ālayaṁ tv avigaṇayya guṇālayasya
martyā sadoru-bhayam artha-viviita-dṛṣṭiḥ

Synonyma

ka — která žena; anyam — jiného muže; śrayeta — přijala by útočištĕ u; tava — Tvých; pāda — nohou; saroja — lotosových; gandham — vůni; āghrāya — když ucítila; sat — velkými svĕtci; mukharitam — popsaných; janatā — všem lidem; apavargam — udĕlující osvobození; lakṣmī — bohynĕ štĕstí; ālayam — sídlo; tu — ale; avigaṇayya — neberoucí vážnĕ; guṇa — všech transcendentálních vlastností; ālayasya — sídla; martyā — smrtelná; sadā — neustále; uru — velký; bhayam — ten, který má strach; artha — svůj nejlepší zájem; vivikta — rozpoznávající; dṛṣṭiḥ — jejíž vhled.

Překlad

Vůnĕ Tvých lotosových nohou, které oslavují velcí svĕtci, udĕluje lidem osvobození a je sídlem bohynĕ Lakṣmī. Která žena by přijala útočištĕ u nĕjakého jiného muže poté, co ucítila tuto vůni? Jelikož jsi sídlem transcendentálních vlastností, která smrtelná žena schopná rozpoznat svůj skutečný zájem by nebrala na tuto vůni ohled a místo toho by závisela na nĕkom, kdo neustále podléhá hroznému strachu?

Význam

Ve verši 16 Pán Kṛṣṇa tvrdil, že je guṇair hīnāḥ, „prostý všech dobrých vlastností“. Aby toto tvrzení vyvrátila, oddaná Rukmiṇī zde uvádí, že Pán je guṇālaya, „sídlo všech dobrých vlastností“. Takzvaní mocní muži tohoto svĕta mohou v jediném okamžiku upadnout do naprosté bezmocnosti a zmatku. Zkáza je vskutku nevyhnutelným osudem všech mocných mužských tĕl. Pán však má vĕčné, duchovní tĕlo, které je všemocné a nekonečnĕ krásné, a tak, jak zde královna Rukmiṇī tvrdí, jak by mohla kterákoliv rozumná, osvícená žena přijmout útočištĕ u nĕkoho jiného než Nejvyššího Pána, Kṛṣṇy?

10.60.43

Verš

taṁ tvānurūpam abhajaṁ jagatām adhīśam
ātmānam atra ca paratra ca kāma-pūram
syān me tavāṅghrir araṇaṁ sṛtibhir bhramantyā
yo vai bhajantam upayāty anṛtāpavargaḥ

Synonyma

tam — Jeho; tvā — Tebe; anurūpam — vhodného; abhajam — vybrala jsem si; jagatām — všech svĕtů; adhīśam — svrchovaného vládce; ātmānam — Nejvyšší Duši; atra — v tomto životĕ; ca — a; paratra — v příštím životĕ; ca — také; kāma — touhy; pūram — toho, který plní; syāt — nechť jsou; me — pro mĕ; tava — Tvé; aṅghriḥ — nohy; araṇam — útočištĕ; sṛtibhiḥ — různými pohyby (z jednoho druhu života do druhého); bhramantyāḥ — která jsem se potulovala; yaḥ — které (nohy); vai — vskutku; bhajantam — svým uctívatelem; upayāti — přicházejí za; anṛta — z nepravdy; apavargaḥ — svoboda.

Překlad

Protože jsi pro mĕ vhodný, vybrala jsem si Tebe, vládce a Nejvyšší Duši všech svĕtů, který plníš naše touhy v tomto a v příštím životĕ. Nechť Tvé nohy, které osvobozují od klamu tím, že přicházejí za svým uctívatelem, poskytnou útočištĕ mnĕ, která jsem se potulovala z jedné hmotné situace do druhé.

Význam

Další čtení slova sṛtibhiḥ je śrutibhiḥ. V tom případĕ Rukmiṇī vyjadřuje tuto myšlenku: „Byla jsem zmatena nasloucháním různým náboženským písmům o četných obřadech s jejich sliby plodonosných výsledků.“ Śrīla Śrīdhara Svāmī dává toto vysvĕtlení, zatímco Śrīla Jīva Gosvāmī a Śrīla Viśvanātha Cakravartī přidávají další myšlenku, kterou Rukmiṇī mohla vyjádřit slovem śrutibhiḥ: „Můj milý Pane Kṛṣṇo, byla jsem zmatena nasloucháním o Tvých různých vtĕleních. Slyšela jsem, že když jsi sestoupil jako Rāma, opustil jsi svou manželku Sītu, a že v tomto životĕ jsi opustil gopī. Byla jsem tedy zmatena.“

Víme, že Śrīmatī Rukmiṇī-devī je vĕčnĕ osvobozená společnice Pána Kṛṣṇy, ale v tĕchto verších pokornĕ hraje roli smrtelné ženy přijímající útočištĕ u Nejvyššího Pána.

10.60.44

Verš

tasyāḥ syur acyuta nṛpā bhavatopadiṣṭāḥ
strīṇāṁ gṛheṣu khara-go-śva-viḍāla-bhṛtyāḥ
yat-karṇa-mūlam ari-karṣaṇa nopayāyād
yuṣmat-kathā mṛḍa-viriñca-sabhāsu gītā

Synonyma

tasyāḥ — jejími; syuḥ — nechť se stanou (manžely); acyuta — ó neklesající Kṛṣṇo; nṛpāḥ — králové; bhavatā — Tebou; upadiṣṭāḥ — zmínĕní; strīṇām — žen; gṛheṣu — v domovech; khara — jako osli; go — voli; śva — psi; viḍāla — kočky; bhṛtyāḥ — a otroci; yat — jejíž; karṇa — ucha; mūlam — nitro; ari — své nepřátele; karṣaṇa — ó Ty, který soužíš; na — nikdy; upayāyāt — přichází; yuṣmat — týkající se Tebe; kathā — rozhovory; mṛḍa — Pána Śivy; viriñca — a Pána Brahmy; sabhāsu — ve shromáždĕních učenců; gītā — zpívané.

Překlad

Ó neklesající Kṛṣṇo, nechť se každý z Tebou jmenovaných králů stane manželem ženy, jejíž uši nikdy neslyšely Tvoji slávu, o které se zpívá ve shromáždĕních Śivy a Brahmy. Koneckonců, v domovech tĕchto žen žijí tito králové jako osli, voli, psi, kočky a otroci.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho jsou tato ohnivá slova královny Rukmiṇī odpovĕdí na úvodní výrok Pána Kṛṣṇy ve verši 10. Nejvyšší Pán řekl: „Má milá princezno, ucházeli se o tebe mnozí králové mocní jako vládci planet. Všichni byli hojnĕ obdařeni politickým vlivem, bohatstvím, krásou, štĕdrostí a fyzickou silou.“ Podle Śrīdhara Svāmīho zde královna Rukmiṇī hovoří s hnĕvem a ukazuje na Pána prstem. Přirovnává takzvané velké vládce k oslům, protože nesou mnoho hmotných břemen, k volům, protože své předepsané povinnosti konají v neustálé úzkosti, ke psům, protože je jejich manželky nemají v úctĕ, ke kočkám, protože jsou sobečtí a krutí, a k otrokům, protože otrocky lpĕjí na rodinných záležitostech. Tito králové se mohou jevit jako žádoucí pošetilé ženĕ, která neslyšela o slávĕ Śrī Kṛṣṇy nebo ji nepochopila.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že tito králové jsou jako osli, protože je jejich manželky občas kopou, jako psi, protože se chovají nepřátelsky k cizincům, aby ochránili své domovy, a jako kočky, protože jedí zbytky po svých manželkách.

10.60.45

Verš

tvak-śmaśru-roma-nakha-keśa-pinaddham antar
māṁsāsthi-rakta-kṛmi-viṭ-kapha-pitta-vātam
jīvac-chavaṁ bhajati kānta-matir vimūḍhā
yā te padābja-makarandam ajighratī strī

Synonyma

tvak — kůží; śmaśru — vousy; roma — chlupy; nakha — nehty; keśa — a vlasy; pinaddham — pokrytou; antaḥ — uvnitř; māṁsa — maso; asthi — kosti; rakta — krev; kṛmi — červi; viṭ — výkaly; kapha — hlen; pitta — žluč; vātam — a vzduch; jīvat — živou; śavam — mrtvolu; bhajati — uctívá; kānta — jako manžela nebo milence; matiḥ — jejíž představa; vimūḍhā — zcela pomatená; yā — která; te — Tvých; pada-abja — lotosových nohou; makarandam — med; ajighratī — necítící; strī — žena.

Překlad

Žena, která si nedokáže vychutnávat vůni medu Tvých lotosových nohou, se stane naprosto pomatenou, a tak přijme za manžela nebo milence živou mrtvolu pokrytou kůží, vousy, nehty, vlasy a chlupy a naplnĕnou masem, kostmi, krví, parazity, výkaly, hlenem, žlučí a vzduchem.

Význam

Zde ctnostná manželka Pána Kṛṣṇy pronáší zcela jednoznačný výrok o hmotném smyslovém požitku založeném na fyzickém tĕle. Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje tento verš takto: Na základĕ autority výroku sa vai patiḥ syād akuto-bhayaḥ svayam – „Manželem by se mĕl vskutku stát ten, kdo dokáže zbavit veškerého strachu“ – je Śrī Kṛṣṇa skutečným manželem všech žen všech dob. Proto žena, která uctívá jako manžela nĕkoho jiného, uctívá pouze mrtvolu.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále komentuje: Rukmiṇī takto vzala v úvahu, že ačkoliv je sladkost lotosových nohou Pána Kṛṣṇy dobře známa a ačkoliv má vĕčné tĕlo oplývající poznáním a blažeností, pošetilé ženy Ho zavrhují. Tĕlo obyčejného manžela je vnĕ pokryté kůží a chlupy; jinak, jelikož je plné krve, výkalů, masa, žluči a tak dále, by bylo zamořené mouchami a jiným hmyzem přitahovaným jeho zápachem a ostatními odpornými vlastnostmi.

Ti, kdo nemají praktickou zkušenost s krásou a čistotou Kṛṣṇy nebo vĕdomí Kṛṣṇy, mohou být zmateni takto nekompromisními odsouzeními hmotného, tĕlesného požitku. Ti, kdo jsou osvíceni ve vĕdomí Kṛṣṇy, však budou tak absolutnĕ pravdivými výroky osvĕženi a nadšeni.

10.60.46

Verš

astv ambujākṣa mama te caraṇānurāga
ātman ratasya mayi cānatirikta-dṛṣṭeḥ
yarhy asya vṛddhaya upātta-rajo-’ti-mātro
mām īkṣase tad u ha naḥ paramānukampā

Synonyma

astu — nechť je; ambuja-akṣa — ó lotosooký; mama — má; te — Tvým; caraṇa — k nohám; anurāgaḥ — stálá připoutanost; ātman — sám o sobĕ; ratasya — který se tĕšíš; mayi — ke mnĕ; ca — a; anatirikta — ne mnoho; dṛṣṭeḥ — jehož pohled; yarhi — když; asya — tohoto vesmíru; vṛddhaye — pro zvĕtšení; upātta — přijímající; rajaḥ — kvality vášnĕ; ati-mātraḥ — hojnost; mām — na mĕ; īkṣase — pohlížíš; tat — to; u ha — vskutku; naḥ — pro nás; parama — nejvĕtší; anukampā — projev milosti.

Překlad

O lotosooký, ačkoliv jsi spokojen sám o sobĕ, a tak na Mĕ zřídka obracíš pozornost, prosím požehnej mi stálou láskou ke Tvým nohám. Když přijímáš převahu vášnĕ, abys projevil vesmír, pohlížíš na mĕ, čímž mi projevuješ svou vskutku nejvĕtší milost.

Význam

Ve verši 20 této kapitoly Pán Kṛṣṇa uvedl: „Jsme vždy spokojeni sami o sobĕ, a proto se nestaráme o manželky, dĕti a bohatství.“ Zde Rukmiṇī-devī pokornĕ odpovídá: „Ano, tĕšíš se sám o sobĕ, a proto na mĕ zřídka pohlížíš.“

V tomto ohledu Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že Pán Kṛṣṇa již oznámil svoji lásku k Rukmiṇī (Bhāg. 10.53.2): tathāham api tac-citto nidrāṁ ca na labhe niśi – „Má mysl je také zamĕřena na ni. Dokonce nemohu ani v noci spát.“ Pán Kṛṣṇa je spokojen sám o sobĕ a pokud máme na zřeteli, že Śrīmatī Rukmiṇī-devī je Jeho vnitřní energie, můžeme pochopit, že Jeho láskyplné vztahy s ní jsou vyjádřeními Jeho čistého duchovního štĕstí.

Zde se však královna Rukmiṇī pokornĕ ztotožňuje s Pánovou vnĕjší energií, svojí expanzí. Proto říká: „Ačkoliv na Mĕ pohlížíš zřídka, když jsi připraven projevit hmotný vesmír, a tak začínáš jednat prostřednictvím hmotné kvality vášnĕ, své energie, pohlížíš na mĕ. Tímto způsobem mi projevuješ svou nejvĕtší milost.“ Takto Ācārya Viśvanātha vysvĕtluje, že výrok bohynĕ Rukmiṇī lze chápat dvĕma způsoby. A samozřejmĕ vaiṣṇavové, po zevrubném porozumĕní Kṛṣṇovĕ filozofii od pravých ācāryů, si jednoduše vychutnávají tyto láskyplné vztahy mezi Pánem a Jeho vznešenými oddanými.

10.60.47

Verš

naivālīkam ahaṁ manye
vacas te madhusūdana
ambāyā eva hi prāyaḥ
kanyāyāḥ syād ratiḥ kvacit

Synonyma

na — ne; eva — vskutku; alīkam — falešná; aham — já; manye — myslím; vacaḥ — slova; te — Tvá; madhu-sūdana — ó hubiteli Madhua; ambāyāḥ — Amby; eva hi — jistĕ; prāyaḥ — obvykle; kanyāyāḥ — dívky; syāt — vznikla; ratiḥ — připoutanost (k Śālvovi); kvacit — kdysi.

Překlad

Ve skutečnosti nepovažuji Tvá slova za falešná, Madhūsudano. Neprovdané dívce se často zalíbí muž, jako v případĕ Amby.

Význam

Poté, co Śrīmatī Rukmiṇī vyvrátila vše, co Pán Kṛṣṇa řekl, nyní v laskavém rozpoložení mysli chválí pravdivost Jeho výroků. Jinými slovy, přijímá, že ji Pán Kṛṣṇa použil jako příkladu pro osvĕtlení bĕžné ženské psychologie. Král Kāśī mĕl tři dcery – Ambu, Ambāliku a Ambiku – a Ambĕ se zalíbil Śālva. Tento příbĕh vypráví Mahābhārata.

10.60.48

Verš

vyūḍhāyāś cāpi puṁścalyā
mano ’bhyeti navaṁ navam
budho ’satīṁ na bibhṛyāt
tāṁ bibhrad ubhaya-cyutaḥ

Synonyma

vyūḍhāyāḥ — vdané ženy; ca — a; api — dokonce; puṁścalyāḥ — nevĕrné; manaḥ — mysl; abhyeti — je přitahována; navam navam — k novým a novým (milencům); budhaḥ — ten, kdo je inteligentní; asatīm — necudnou ženu; na bibhryāt — nemĕl by pečovat o; tām — ni; bibhrat — pečující o; ubhaya — z obou (štĕstí v tomto a příštím svĕtĕ); cyutaḥ — pokleslý.

Překlad

Mysl nevĕrné ženy vždy touží po nových milencích, i když je vdaná. Inteligentní muž by nemĕl o takovou necudnou manželku pečovat, neboť jinak přijde o štĕstí jak v tomto tak v příštím životĕ.

10.60.49

Verš

śrī-bhagavān uvāca
sādhvy etac-chrotu-kāmais tvaṁ
rāja-putrī pralambhitā
mayoditaṁ yad anvāttha
sarvaṁ tat satyam eva hi

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; sādhvi — ó svatá ženo; etat — toto; śrotu — slyšet; kāmaiḥ — (Námi) kteří jsme chtĕli; tvam — tebe; rāja-putri — ó princezno; pralambhitā — ošálená; mayā — Mnou; uditam — řečeno; yat — co; anvāttha — ty jsi odpovĕdĕla na; sarvam — všechno; tat — to; satyam — správné; eva hi — vskutku.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó svatá ženo, ó princezno, podvedli jsme tĕ pouze proto, že jsme tĕ chtĕli slyšet takto mluvit. Vskutku vše, co jsi odpovĕdĕla na Má slova, je dozajista pravdivé.

10.60.50

Verš

yān yān kāmayase kāmān
mayy akāmāya bhāmini
santi hy ekānta-bhaktāyās
tava kalyāṇi nityada

Synonyma

yān yān — jakýchkoliv; kāmayase — toužíš po; kāmān — požehnáních; mayi — ke Mnĕ; akāmāya — pro osvobození od touhy; bhāmini — ó půvabná; santi — jsou; hi — vskutku; eka-anta — výlučnĕ; bhaktāyāḥ — která jsi oddaná; tava — tobĕ; kalyāṇi — ó příznivá; nityadā — vždy.

Překlad

Jakákoliv požehnání, ve která doufáš, aby ses zbavila hmotných tužeb, jsou vždy tvá, ó půvabná a vznešená ženo, neboť jsi Má čistá oddaná.

10.60.51

Verš

upalabdhaṁ pati-prema
pāti-vratyaṁ ca te ’naghe
yad vākyaiś cālyamānāyā
na dhīr mayy apakarṣitā

Synonyma

upalabdham — vnímané; pati — vůči svému manželovi; prema — čisté lásky; pāti — ke svému manželovi; vratyam — dodržování slibů ctnosti; ca — a; te — tvoje; anaghe — ó bezhříšná; yat — tolika; vākyaiḥ — slovy; cālyamānāyāḥ — rozrušená; na — ne; dhīḥ — tvoje mysl; mayi — připoutaná ke Mnĕ; apakarṣitā — odtažená pryč.

Překlad

Ó bezhříšná, nyní jsem na vlastní oči vidĕl tvoji čistou lásku a ctnostnou připoutanost ke svému manželovi. I když jsi byla otřesena Mými slovy, tvoji mysl nebylo možné ode Mnĕ odloučit.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje tento verš popisující čistou lásku mezi Rukmiṇī a Kṛṣṇou:

sarvathā dhvaṁsa-rahitaṁ
saty api dhvaṁsa-kāraṇe
yad bhāva-bandhanaṁ yūnoḥ
sa premā parikīrtitaḥ

„Když láskyplné pouto mezi mladým mužem a mladou ženou nelze nikdy zničit, ani když existují všemožné příčiny ke zničení tohoto vztahu, připoutanosti mezi nimi se říká čistá láska.“ To je povaha vĕčných láskyplných vztahů mezi Pánem Kṛṣṇou a Jeho čistými milostnými společnicemi.

10.60.52

Verš

ye māṁ bhajanti dāmpatye
tapasā vrata-caryayā
kāmātmāno ’pavargeśaṁ
mohitā mama māyayā

Synonyma

ye — ti, kdo; mām — Mĕ; bhajanti — uctívají; dāmpatye — kvůli postavení v životĕ hospodáře; tapasā — askezí; vrata — slibů; caryayā — a dodržováním; kāma-ātmānaḥ — chtíčem posedlí; apavarga — osvobození; īśam — vládce; mohitāḥ — zmateni; mama — Mojí; māyayā — klamnou, hmotnou energií.

Překlad

Ačkoliv mám moc udĕlit duchovní osvobození, chtíčem posedlé osoby Mĕ uctívají askezí a sliby, aby získaly Má požehnání pro svůj svĕtský rodinný život. Tyto osoby jsou zmateny Mojí klamnou energií.

Význam

Slovo dāmpatye vyjadřuje vztah mezi manželem a manželkou. Chtíčem posedlé a zmatené osoby uctívají Nejvyššího Pána, aby tento vztah posílily, ačkoliv vĕdí, že Pán je může zbavit jejich zbytečné připoutanosti k hmotným vĕcem.

10.60.53

Verš

māṁ prāpya māniny apavarga-sampadaṁ
vāñchanti ye sampada eva tat-patim
te manda-bhāgā niraye ’pi ye nṛṇāṁ
mātrātmakatvāt nirayaḥ su-saṅgamaḥ

Synonyma

mām — Mnĕ samotného; prāpya — získávající; mānini — ó zdroji lásky; apavarga — osvobození; sampadam — poklad; vāñchanti — touží; ye — kdo; sampadaḥ — (hmotné) poklady; eva — pouze; tat — takového; patim — pána; te — ony; manda-bhāgāḥ — ménĕ požehnanané; niraye — v pekle; api — dokonce; ye — které; nṛṇām — pro osoby; mātrā-ātmakatvāt — protože jsou pohroužené ve smyslovém požitku; nirayaḥ — peklo; su-saṅgamaḥ — vhodné.

Překlad

Ó svrchovaný zdroji lásky, nepožehnaní jsou ti, kdo i po získání Mnĕ, Pána osvobození i hmotného bohatství, touží pouze po hmotných pokladech. Tyto svĕtské zisky lze nalézt i v pekle. Jelikož jsou tyto osoby posedlé uspokojováním smyslů, peklo je pro nĕ vhodným místem.

Význam

Je zřejmé, že Pán Kṛṣṇa samotný jako zdroj veškeré radosti a veškerého majestátu je svrchovaným požitkem a nanejvýš majestátní osobou. Proto je naším skutečným vlastním zájmem se vždy vĕnovat láskyplné službĕ Pánu Kṛṣṇovi. Prahlāda Mahārāja říká (Bhāg. 7.5.31): na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum – „Nevĕdomí netuší, že v jejich skutečném vlastním zájmu je dosažení Nejvyššího Pána, Viṣṇua (Kṛṣṇy).“

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho lze snadno získat ženskou společnost a ostatní smyslové požitky i v pekle. Máme praktickou zkušenost, že i taková stvoření jako prasata, psi a holubi mají rozsáhlou příležitost užívat si sexu. Je nešťastné, že moderní lidské bytosti, které mají jedinečnou příležitost stát se vĕdomými si Kṛṣṇy, si radĕji užívají jako psi a kočky ve jménu hmotného pokroku.

10.60.54

Verš

diṣṭyā gṛheśvary asakṛn mayi tvayā
kṛtānuvṛttir bhava-mocanī khalaiḥ
su-duṣkarāsau sutarāṁ durāśiṣo
hy asuṁ-bharāyā nikṛtiṁ juṣaḥ striyāḥ

Synonyma

diṣṭyā — naštĕstí; gṛha — domu; īśvari — ó paní; asakṛt — neustále; mayi — Mnĕ; tvayā — tebou; kṛtā — vykonaná; anuvṛttiḥ — vĕrná služba; bhava — z hmotné existence; mocanī — která osvobozuje; khalaiḥ — pro ty, kdo závidĕjí; su-duṣkarā — velmi obtížné učinit; asau — to; sutarām — zvláštĕ; durāśiṣaḥ — jejíž zámĕry jsou zlé; hi — vskutku; asum — svůj životní vzduch; bharāyāḥ — která (pouze) udržuje; nikṛtim — podvodu; juṣaḥ — která se vyžívá v; striyāḥ — pro ženu.

Překlad

Naštĕstí, ó paní domu, jsi Mi vždy prokazovala vĕrnou oddanou službu, která osvobozuje z hmotné existence. Konat tuto službu je velmi obtížné pro závistivé, zvláštĕ pro ženu, jejíž zámĕry jsou zlé, která žije pouze pro uspokojení svých tĕlesných žádostí a vyžívá se v neupřímnosti.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī klade tuto otázku: Jelikož oddaná služba snadno udílí osvobození, není možné, že bude každý osvobozen a svĕt dále nebude existovat? Vznešený ācārya odpovídá, že toto nebezpečí nehrozí, neboť pro závistivé, neupřímné a smyslné osoby je velmi obtížné vĕrnĕ sloužit Nejvyšší Osobnosti Božství a takových lidí není na svĕtĕ nedostatek.

10.60.55

Verš

na tvādṛśīm praṇayinīṁ gṛhiṇīṁ gṛheṣu
paśyāmi mānini yayā sva-vivāha-kāle
prāptān nṛpān na vigaṇayya raho-haro me
prasthāpito dvija upaśruta-sat-kathasya

Synonyma

na — ne; tvādṛśīm — jako ty; praṇayinīm — milující; gṛhiṇīm — manželka; gṛheṣu — v Mých sídlech; paśyāmi — vidím; mānini — ó vážená; yayā — kým; sva — její vlastní; vivāha — svatby; kāle — bĕhem; prāptān — dorazivší; nṛpān — krále; na vigaṇayya — neberoucí ohled na; rahaḥ — důvĕrné zprávy; haraḥ — nositele; me — ke Mnĕ; prasthāpitaḥ — vyslala jsi; dvijaḥ — brāhmaṇu; upaśruta — vyslechnutá; sat — pravdivá; kathasya — vyprávĕní o kom.

Překlad

Ve všech svých palácích nemohu najít žádnou jinou stejnĕ milující manželku jako jsi ty, ó nanejvýš vážená. Když ses mĕla vdát, nebrala jsi ohled na všechny krále, kteří se shromáždili, aby se ucházeli o tvou ruku, a jen proto, že jsi slyšela pravdivá vyprávĕní o Mnĕ, vyslala jsi ke Mnĕ brāhmaṇu se svou důvĕrnou zprávou.

10.60.56

Verš

bhrātur virūpa-karaṇaṁ yudhi nirjitasya
prodvāha-parvaṇi ca tad-vadham akṣa-goṣṭhyām
duḥkhaṁ samuttham asaho ’smad-ayoga-bhītyā
naivābravīḥ kim api tena vayaṁ jitās te

Synonyma

bhrātuḥ — svého bratra; virūpa-karaṇam — zohyzdĕní; yudhi — v boji; nirjitasya — poraženého; prodvāha — svatebního obřadu (Rukmiṇina vnuka, Aniruddhy); parvaṇi — v určený den; ca — a; tat — jeho; vadham — zabití; akṣa-goṣṭhyām — bĕhem hazardní hry; duḥkham — zármutek; samuṭtham — plnĕ prožívaný; asahaḥ — nesnesitelný; asmat — od Nás; ayoga — z odloučení; bhītyā — ze strachu; na — ne; eva — vskutku; abravīḥ — mluvila jsi; kim api — cokoliv; tena — tím; vayam — My; jitāḥ — přemoženi; te — tebou.

Překlad

Když byl tvůj bratr, který byl poražen v bitvĕ a potom zohyzdĕn, pozdĕji zabit bĕhem hazardní hry na Aniruddhovĕ svatbĕ, cítila jsi nesnesitelný zármutek, a přesto jsi ze strachu, že Mĕ ztratíš, neřekla ani slovo. Tímto mlčením jsi Mĕ přemohla.

Význam

Pán Kṛṣṇa zde poukazuje na událost, která bude popsána v příští kapitole. Kṛṣṇovy rozhovory s Rukmiṇī se tedy musely odehrát po Aniruddhovĕ svatbĕ.

10.60.57

Verš

dūtas tvayātma-labhane su-vivikta-mantraḥ
prasthāpito mayi cirāyati śūnyam etat
matvā jihāsa idaṁ aṅgam ananya-yogyaṁ
tiṣṭheta tat tvayi vayaṁ pratinandayāmaḥ

Synonyma

dūtaḥ — posel; tvayā — tebou; ātma — Mnĕ; labhane — kvůli získání; su-vivikta — velmi důvĕrná; mantraḥ — jehož rada; prasthāpitaḥ — vyslaný; mayi — když Já; cirāyati — odložil jsem; śūnyam — prázdný; etat — tento (svĕt); matvā — považující; jihāse — chtĕla ses vzdát; idam — tohoto; aṅgam — tĕla; ananya — pro nikoho jiného; yogyam — vhodného; tiṣṭheta — může zůstat; tat — to; tvayi — v tobĕ; vayam — My; pratinanda-yāmaḥ — odpovĕdĕt radostí.

Překlad

Když jsi vyslala posla se svým nanejvýš důvĕrným plánem a Já jsem přesto odložil cestu za tebou, začala jsi vidĕt celý svĕt jako prázdný a chtĕla jsi opustit tĕlo, které nemohlo být nikdy dáno nikomu jinému než Mnĕ. Nechť ti vždy zůstane tato tvá vznešenost; nemohu ti ji nijak oplatit kromĕ radostného podĕkování za tvoji oddanost.

Význam

Śrīmatī Rukmiṇī-devī nemĕla vůbec v úmyslu přijmout jakéhokoliv jiného manžela než Pána Kṛṣṇu, jak uvedla ve zprávĕ Pánu (Bhāg. 10.52.43): yarhy ambujākṣa na labheya bhavat-prasādaṁ jahyām asūn vrata-kṛśān śata-janmabhiḥ syāt – „Jestli nebudu moci získat Tvou milost, prostĕ se vzdám své životní síly, jež bude oslabena tvrdou askezí, kterou budu provádĕt. Potom, po stovkách životů námahy, možná získám Tvou milost.“ Śrīmad-Bhāgavatam pevnĕ prosazuje jedinečnou slávu královny Rukmiṇī-devī.

10.60.58

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ saurata-saṁlāpair
bhagavān jagad-īśvaraḥ
sva-rato ramayā reme
nara-lokaṁ viḍambayan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — tímto způsobem; saurata — milostnými; saṁlāpaiḥ — rozhovory; bhagavān — Nejvyšší Pán; jagat — vesmíru; īśvaraḥ — vládce; sva — sám o sobĕ; rataḥ — tĕšící se; ramayā — s Ramou, bohyní štĕstí (tj. s královnou Rukmiṇī); reme — užíval si; nara-lokam — svĕt lidí; viḍambayan — napodobující.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: A tak si sám o sobĕ spokojený Nejvyšší Pán vesmíru užíval s bohyní štĕstí, vĕnoval se s ní mileneckým rozhovorům a takto napodoboval lidské způsoby.

Význam

Slovo viḍambayan znamená „napodobující“ a také „zesmĕšňující“. Pán jednal jako manžel z tohoto svĕta, ale Jeho zábavy jsou transcendentální a odhalují zvrácenou povahu svĕtských činností zamĕřených na tĕlesný smyslový požitek.

10.60.59

Verš

tathānyāsām api vibhur
gṛhesu gṛhavān iva
āsthito gṛha-medhīyān
dharmān loka-gurur hariḥ

Synonyma

tathā — podobnĕ; anyāsām — ostatních (královen); api — také; vibhuḥ — všemocný Nejvyšší Pán; gṛheṣu — v sídlech; gṛha-vān — hospodář; iva — jako by; āsthitaḥ — plnil; gṛha-medhīyān — zbožného hospodáře; dharmān — náboženské povinnosti; loka — všech svĕtů; guruḥ — duchovní mistr; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Všemocný Pán Hari, učitel všech svĕtů, se podobnĕ choval jako obyčejný hospodář v palácích svých ostatních královen a plnil náboženské povinnosti muže s rodinou.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Kṛṣṇa škádlí královnu Rukmiṇī.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ PRVNÍ

Pán Balarāma zabíjí Rukmīho

10.61.1

Verš

śrī-śuka uvāca
ekaikaśas tāḥ kṛṣṇasya
putrān daśa-daśābaāḥ
ajījanann anavamān
pituḥ sarvātma-sampadā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; eka-ekaśaḥ — každá z nich; tāḥ — ony; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; putrān — synů; daśa-daśa — deset každá; abalāḥ — manželky; ajījanan — porodily; anavamān — ne na nižší úrovni; pituḥ — oproti svému otci; sarva — ve všech; ātma — svých osobních; sampadā — majestátech.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Každá z manželek Pána Kṛṣṇy porodila deset synů, kteří nebyli v ničem horší než jejich otec, protože mĕli všechny Jeho osobní majestáty.

Význam

Pán Kṛṣṇa mĕl 16 108 manželek, a tak tento verš vyjadřuje, že Pán zplodil 161 080 synů.

10.61.2

Verš

gṛhād anapagaṁ vīkṣya
rāja-putryo ’cyutaṁ sthitam
preṣṭhaṁ nyamaṁsata svaṁ svaṁ
na tat-tattva-vidaḥ striyaḥ

Synonyma

gṛhāt — z jejich paláců; anapagam — nikdy nevycházejícího; vīkṣya — vidící; rāja-putryaḥ — dcery králů; acyutam — Pána Kṛṣṇu; sthitam — zůstávajícího; preṣṭham — nanejvýš drahého; nyamaṁsata — považovaly; svam svam — každá svou vlastní; na — ne; tat — o Nĕm; tattva — pravdu; vidaḥ — znající; striyaḥ — ženy.

Překlad

Protože každá z tĕchto princezen vidĕla, že Pán Acyuta nikdy neopustil její palác, každá se považovala za Pánovu oblíbenkyni. Tyto ženy neznaly úplnou pravdu o Nĕm.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že Pán Kṛṣṇa opouštĕl paláce pouze se svolením svých manželek, a tak se každá považovala za Jeho oblíbenkyni.

10.61.3

Verš

cārv-abja-kośa-vadanāyata-bāhu-netra-
sa-prema-hāsa-rasa-vīkṣita-valgu-jalpaiḥ
sammohitā bhagavato na mano vijetuṁ
svair vibhramaiḥ samaśakan vanitā vibhūmnaḥ

Synonyma

cāru — krásnou; abja — lotosu; kośa — (jako) kalich; vadana — Jeho tváří; āyata — dlouhými; bāhu — pažemi; netra — a očima; sa-prema — láskyplného; hāsa — smíchu; rasa — v náladĕ; vīkṣita — Jeho pohledy; valgu — přitažlivými; jalpaiḥ — a Jeho rozhovory; sammohitāḥ — naprosto zmatené; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; na — ne; manaḥ — mysl; vijetum — přemoci; svaiḥ — svými vlastními; vibhramaiḥ — šarmy; samaśakan — byly schopné; vanitāḥ — ženy; vibhūmnaḥ — dokonale úplného.

Překlad

Manželky Nejvyššího Pána byly zcela okouzleny Jeho rozkošnou, lotosu podobnou tváří, Jeho dlouhými pažemi a velkýma očima, Jeho láskyplnými pohledy překypujícími smíchem a Jeho okouzlujícími rozhovory s nimi. Tyto ženy však všemi svými šarmy nedokázaly přemoci mysl všemocného Pána.

Význam

Předchozí verš uvedl, že královny Pána Kṛṣṇy nemohly pochopit pravdu o Pánu. Tato pravda je vysvĕtlena v tomto verši. Pán je všemocný, úplný sám v sobĕ, s nekonečným majestátem.

10.61.4

Verš

smāyāvaloka-lava-darśita-bhāva-hāri
bhrū-maṇḍala-prahita-saurata-mantra-śauṇḍaiḥ
patnyas tu śoḍaśa-sahasram anaṅga-bāṇair
yasyendriyaṁ vimathitum karaṇair na śekuḥ

Synonyma

smāya — se skrytým smíchem; avaloka — pohledů; lava — stopami; darśita — projevovanými; bhāva — zámĕry; hāri — okouzlujícím; bhrū — obočí; maṇḍala — obloukem; prahita — vysílaných; saurata — romantických; mantra — zpráv; śauṇḍaiḥ — projevy smĕlosti; patnyaḥ — manželek; tu — ale; ṣoḍaśa — šestnáct; sahasram — tisíc; anaṅga — Amora; bāṇaiḥ — se šípy; yasya — jehož; indriyam — smysly; vimathitum — vzrušit; karaṇaiḥ — a (ostatními) způsoby; na śekuḥ — nedokázaly.

Překlad

Oblouky obočí tĕchto šestnácti tisíc královen okouzlujícím způsobem vyjádřily tajné zámĕry tĕchto žen, i když nesmĕlými úsmĕvnými pohledy úkosem. Jejich obočí tak smĕle vysílala milostné zprávy. A přesto ani tĕmito Amorovými šípy a také ostatními způsoby nemohly vzrušit smysly Pána Kṛṣṇy.

10.61.5

Verš

itthaṁ ramā-patim avāpya patiṁ striyas tā
brahmādayo ’pi na viduḥ padavīṁ yadīyām
bhejur mudāviratam edhitayānurāga-
hāsāvaloka-nava-saṅgama-lālasādyam

Synonyma

ittham — takto; ramā-patim — Pána bohynĕ štĕstí; avāpya — získávající; patim — za manžela; striyaḥ — ženy; tāḥ — ty; brahma-ādayaḥ — Pán Brahmā a ostatní polobozi; api — dokonce; na viduḥ — neznají; padavīm — způsob dosažení; yadīyām — jehož; bhejuḥ — zúčastnily se; mudā — s radostí; aviratam — neustále; edhitayā — vzrůstající; anurāga — láskyplná připoutanost; hāsa — úsmĕvné; avaloka — pohledy; nava — neustále čerstvé; saṅgama — po důvĕrné společnosti; lālasa — dychtivost; ādyam — počínaje.

Překlad

Tak tyto ženy získaly za muže manžela bohynĕ štĕstí, ačkoliv ani velcí polobozi jako Brahmā nevĕdí, jak se k Nĕmu přiblížit. S neustále rostoucí blažeností zažívaly láskyplnou připoutanost k Nĕmu, vymĕňovaly si s Ním úsmĕvné pohledy, dychtivĕ očekávaly Jeho společnost v neustále čerstvé důvĕrnosti a užívaly si mnoha jinými způsoby.

Význam

Tento text popisuje silnou milostnou připoutanost královen k Pánu Kṛṣṇovi.

10.61.6

Verš

pratyudgamāsana-varārhaṇa-pāda-śauca-
tāmbūla-viśramaṇa-vījana-gandha-mālyaiḥ
keśa-prasāra-śayana-snapanopahāryaiḥ
dāsī-śatā api vibhor vidadhuḥ sma dāsyam

Synonyma

pratyudgama — přicházením; āsana — nabízením sedadla; vara — prvotřídním; arhaṇa — uctíváním; pāda — Jeho nohy; śauca — umývající; tāmbūla — (nabízející) smĕs arekových oříšků a betelových listů; viśramaṇa — pomáhající Mu odpočívat (masírováním Jeho nohou); vījana — ovívající; gandha — (nabízející) vonné látky; mālyaiḥ — a kvĕtinové girlandy; keśa — Jeho vlasů; prasāra — česáním; śayana — upravováním Jeho lůžka; snapana — koupáním; upahāryaiḥ — a předáváním darů; dāsī — služebnice; śatāḥ — mající stovky; api — ačkoliv; vibhoḥ — všemocnému Pánu; vidadhuḥ-sma — konaly; dāsyam — službu.

Překlad

Ačkoliv každá z královen Nejvyššího Pána mĕla stovky služebnic, rozhodly s Pánu osobnĕ sloužit pokorným přicházením k Nĕmu, nabízením sedadla, uctíváním prvotřídními předmĕty, mytím a masírováním nohou, podáváním pānu ke žvýkání, ovíváním, potíráním vonnou santálovou pastou, zdobením kvĕtinovými girlandami, česáním vlasů, upravováním lůžka, koupáním a obdarováváním různými dary.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že Śukadeva Gosvāmī tak dychtí popisovat tyto slavné zábavy Pána s Jeho královnami, že zopakoval tyto verše. Text 5 této kapitoly je tedy témĕř shodný s textem 44 padesáté deváté kapitoly tohoto zpĕvu a text 6 je totožný s textem 45 téže kapitoly. Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že výraz varārhaṇa („prvotřídní obĕtiny“) vyjadřuje, že královny nabízely Pánu dlanĕ plné kvĕtin (puṣpāñjali) a drahokamů (ratnāñjali).

10.61.7

Verš

tāsāṁ yā daśa-putrāṇāṁ
kṛṣṇa-strīṇāṁ puroditāḥ
aṣṭau mahiṣyas tat-putrān
pradyumnādīn gṛṇāmi te

Synonyma

tāsām — mezi tĕmi; yāḥ — které; daśa — mající deset; putrāṇām — synů; kṛṣṇa-strīṇām — manželkami Pána Kṛṣṇy; purā — dříve; uditāḥ — zmínĕných; aṣṭau — osm; mahiṣyaḥ — hlavních královen; tat — jejich; putrān — syny; pradyumna-ādīn — v čele s Pradyumnou; gṛṇāmi — přednesu; te — pro tebe.

Překlad

Mezi manželkami Pána Kṛṣṇy, z nichž každá mĕla deset synů, jsem dříve zmínil osm hlavních královen. Nyní ti přednesu jména synů tĕchto osmi královen v čele s Pradyumnou.

10.61.8-9

Verš

cārudeṣṇaḥ sudeṣṇaś ca
cārudehaś ca vīryavān
sucāruś cāruguptaś ca
bhadracārus tathāparaḥ

cārucandro vicāruś ca
cāruś ca daśamo hareḥ
pradyumna-pramukhā jātā
rukmiṇyāṁ nāvamāḥ pituḥ

Synonyma

cārudeṣṇaḥ sudeṣṇaḥ ca — Cārudeṣṇa a Sudeṣṇa; cārudehaḥ — Cārudeha; ca — a; vīrya-vān — mocný; sucāruḥ cāruguptaḥ ca — Sucāru a Cārugupta; bhadracāruḥ — Bhadracāru; tathā — také; aparaḥ — další; cārucandraḥ vicāraḥ ca — Cārucandra a Vicāru; cāraḥ — Cāru; ca — také; daśamaḥ — desátý; hareḥ — Pánem Harim; pradyumna-pramukhāḥ — v čele s Pradyumnou; jātaḥ — zplozeni; rukmiṇyām — v Rukmiṇī; na — ne; avamāḥ — nižší; pituḥ — oproti svému otci.

Překlad

První syn královny Rukmiṇī byl Pradyumna. Také se jí narodili Cārudeṣṇa, Sudeṣṇa a mocný Cārudeha, spolu se Sucāruem, Cāruguptou, Bhadracāruem, Cārucandrou, Vicāruem a desátým Cāruem. Žádný z tĕchto deseti synů Pána Hariho nebyl horší než jeho otec.

10.61.10-12

Verš

bhānuḥ subhānuḥ svarbhānuḥ
prabhānur bhānumāṁs tathā
candrabhānur bṛhadbhānur
atibhānus tathāṣṭamaḥ

śrībhānuḥ pratibhānuś ca
satyabhāmātmajā daśa
sāmbaḥ sumitraḥ purujic
chatajic ca sahasrajit

viyayaś citraketuś ca
vasumān draviḍaḥ kratuḥ
jāmbavatyāḥ sutā hy ete
sāmbādyāḥ pitṛ-sammatāḥ

Synonyma

bhānuḥ subhānuḥ svarbhānuḥ — Bhānu, Subhānu a Svarbhānu; prabhānaḥ bhānumān — Prabhānu a Bhānumān; tathā — také; candrabhānuḥ bṛhadbhānuḥ — Candrabhānu a Bṛhadbhānu; atibhānuḥ — Atibhānu; tathā — také; aṣṭamaḥ — osmý; śrībhānuḥ — Śrībhānu; pratibhānuḥ — Pratibhānu; ca — a; satyabhāmā — Satyabhāmy; ātmajāḥ — synové; daśa — deset; sāmbaḥ sumitraḥ purujit śatajit ca sahasrajit — Sāmba, Sumitra, Purujit, Śatajit a Sahasrajit; vijayaḥ citraketuḥ ca — Vijaya a Citraketu; vasumān draviḍaḥ kratuḥ — Vasumān, Draviḍa a Kratu; jāmbavatyāḥ — Jāmbavatī; sutāḥ — synové; hi — vskutku; ete — tito; sāmba-ādyāḥ — počínaje Sāmbou; pitṛ — svým otcem; sammatāḥ — oblíbeni.

Překlad

Deseti syny Satyabhāmy byli Bhānu, Subhānu, Svarbhānu, Prabhānu, Bhānumān, Candrabhānu, Bṛhadbhānu, Atibhānu (osmý), Śrībhānu a Pratibhānu. Sāmba, Sumitra, Purujit, Śatajit, Sahasrajit, Vijaya, Citraketu, Vasumān, Draviḍa a Kratu byli synové Jāmbavatī. Tĕchto deset počínaje Sāmbou byli oblíbenci svého otce.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī překládá složeninu pitṛ-sammatāḥ v tomto verši jako „vysoce váženi svým otcem“. Toto slovo také vyjadřuje, že tito synové, tak jako ostatní již zmínĕní, požívali stejné vážnosti jako jejich slavný otec, Pán Kṛṣṇa.

10.61.13

Verš

vīraś candro ’śvasenaś ca
citragur vegavān vṛṣaḥ
āmaḥ śaṅkur vasuḥ śrīmān
kuntir nāgnajiteḥ sutāḥ

Synonyma

vīraḥ candraḥ aśvasenaḥ ca — Vīra, Candra a Aśvasena; citraguḥ vegavān vṛṣaḥ — Citragu, Vegavān a Vṛṣa; āmaḥ śaṅkuḥ vasuḥ — Āma, Śaṅku a Vasu; śrī-mān — majestátní; kuntiḥ — Kunti; nāgnajiteḥ — Nagnajitī; sutāḥ — synové.

Překlad

Synové Nāgnajitī byli Vīra, Candra, Aśvasena, Citragu, Vegavān, Vṛṣa, Āma, Śaṅku, Vasu a majestátní Kunti.

10.61.14

Verš

śrutaḥ kavir vṛṣo vīraḥ
subāhur bhadra ekalaḥ
śāntir darśaḥ pūrṇamāsaḥ
kālindyāḥ somako ’varaḥ

Synonyma

śrutaḥ kaviḥ vṛṣaḥ vīraḥ — Śruta, Kavi, Vṛṣa a Vīra; subāhuḥ — Subāhu; bhadraḥ — Bhadra; ekalaḥ — jeden z nich; śāntiḥ darśaḥ pūrṇamāsaḥ — Śānti, Darśa a Pūrṇamāsa; kālindyāḥ — Kālindī; somakaḥ — Somaka; avaraḥ — nejmladší.

Překlad

Śruta, Kavi, Vṛṣa, Vīra, Subāhu, Bhadra, Śānti, Darśa a Pūrṇamāsa byli synové Kālindī. Její nejmladší syn byl Somaka.

10.61.15

Verš

praghoṣo gātravān siṁho
balaḥ prabala ūrdhagaḥ
mādryāḥ putrā mahāśaktiḥ
saha ojo ’parājitaḥ

Synonyma

praghoṣaḥ gātravān siṁhaḥ — Praghoṣa, Gātravān a Siṁha; balaḥ prabalaḥ ūrdhagaḥ — Bala, Prabala a Ūrdhaga; mādryāḥ — Mādry; putrāḥ — synové; mahāśaktiḥ sahaḥ ojaḥ aparājitaḥ — Mahāśakti, Saha, Oja a Aparājita.

Překlad

Synové Mādry byli Praghoṣa, Gātravān, Siṁha, Bala, Prabala, Ūrdhaga, Mahāśakti, Saha, Oja a Aparājita.

Význam

Mādrā je také známa jako Lakṣmaṇā.

10.61.16

Verš

vṛko harṣo ’nilo gṛdhro
vardhanonnāda eva ca
mahāṁsaḥ pāvano vahnir
mitravindātmajāḥ kṣudhiḥ

Synonyma

vṛkaḥ harṣaḥ anilaḥ gṛdhraḥ — Vṛka, Harṣa, Anila a Gṛdhra; vardhana-unnādaḥ — Vardhana a Unnāda; eva ca — také; mahāṁsaḥ pāvanaḥ vahniḥ — Mahāṁsa, Pāvana a Vahni; mitravindā — Mitravindy; ātmajāḥ — synové; kṣudhiḥ — Kṣudhi.

Překlad

Mitravindini synové byli Vṛka, Harṣa, Anila, Gṛdhra, Vardhana, Unnāda, Mahāṁsa, Pāvana, Vahni a Kṣudhi.

10.61.17

Verš

saṅgrāmajid bṛhatsenaḥ
śūraḥ praharaṇo ’rijit
jayaḥ subhadro bhadrāyā
vāma āyuś ca satyakaḥ

Synonyma

saṅgrāmajit bṛhatsenaḥ — Saṅgrāmajit a Bṛhatsena; śūraḥ praharaṇaḥ arijit — Śūra, Praharaṇa a Arijit; jayaḥ subhadraḥ — Jaya a Subhadra; bhadrāyāḥ — Bhadry (Śaibyi); vāmaḥ āyuś ca satyakaḥ — Vāma, Āyur a Satyaka.

Překlad

Saṅgrāmajit, Bṛhatsena, Śūra, Praharaṇa, Arijit, Jaya a Subhadra byli synové Bhadry, spolu s Vāmou, Āyurem a Satyakou.

10.61.18

Verš

dīptimāṁs tāmrataptādyā
rohiṇyās tanayā hareḥ
pradyamnāc cāniruddho ’bhūd
rukmavatyāṁ mahā-balaḥ
putryāṁ tu rukmiṇo rājan
nāmnā bhojakaṭe pure

Synonyma

dīptimān tāmratapta-ādyāḥ — Dīptimān, Tāmratapta a ostatní; rohiṇyāḥ — Rohiṇī (hlavní ze zbývajících 16 100 královen); tanayāḥ — synové; hareḥ — Pána Kṛṣṇy; pradyumnāt — Pradyumnovi; ca — a; aniruddhaḥ — Aniruddha; abhūt — narodil se; rukmavatyām — Rukmavatī; mahā-balaḥ — velmi mocný; putryām — dceři; tu — vskutku; rukmiṇaḥ — Rukmīho; rājan — ó králi (Parīkṣite); nāmnā — jménem; bhojakaṭe pure — ve mĕstĕ Bhojakaṭĕ (Rukmīho panství).

Překlad

Dīptimān, Tāmratapta a ostatní byli synové Pána Kṛṣṇy a Rohiṇī. Syn Pána Kṛṣṇy Pradyumna zplodil velmi mocného Aniruddhu v lůnĕ Rukmīho dcery Rukmavatī. Ó králi, došlo k tomu, zatímco žili ve mĕstĕ Bhojakaṭĕ.

Význam

Osm hlavních královen Pána Kṛṣṇy jsou Rukmiṇī, Satyabhāmā, Jāmbavatī, Nāgnajitī, Kālindī, Lakṣmaṇā, Mitravindā a Bhadrā. Poté, co Śukadeva Gosvāmī zmínil všechny jejich syny, nyní poukazuje na syny ostatních 16 100 královen zmínĕním dvou hlavních synů královny Rohiṇī, nejpřednĕjší ze zbývajících královen.

10.61.19

Verš

eteṣāṁ putra-pautrāś ca
babhūvuḥ koṭiśo nṛpa
mātaraḥ kṛṣṇa-jātīnāṁ
sahasrāṇi ca ṣoḍaśa

Synonyma

eteṣām — tĕchto; putra — synové; pautrāḥ — a vnuci; ca — a; babhūvuḥ — narodili se; koṭiśaḥ — desítkami miliónů; nṛpa — ó králi; mātaraḥ — matky; kṛṣṇa-jātīnām — potomků Pána Kṛṣṇy; sahasrāṇi — tisíc; ca — a; ṣoḍaśa — šestnáct.

Překlad

Můj milý králi, synové a vnuci dĕtí Pána Kṛṣṇy čítali na desítky miliónů. Této dynastii dalo vzniknout šestnáct tisíc matek.

10.61.20

Verš

śrī-rājovāca
kathaṁ rukmy arī-putrāya
prādād duhitaraṁ yudhi
kṛṣṇena paribhūtas taṁ
hantuṁ randhraṁ pratīkṣate
etad ākhyāhi me vidvan
dviṣor vaivāhikaṁ mithaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král pravil; katham — jak; rukmī — Rukmī; ari — svého nepřítele; putrāya — synovi; prādāt — dal; duhitaram — dceru; yudhi — v boji; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; paribhūtaḥ — poražený; tam — Jeho (Pána Kṛṣṇu); hantum — zabít; randhram — příležitost; pratīkṣate — čekající na; etat — toto; ākhyāhi — prosím vysvĕtli; me — mi; vidvan — ó učený; dviṣoḥ — dvou nepřátel; vaivāhikam — svatbu; mithaḥ — mezi nimi.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Jak mohl dát Rukmī dceru synovi svého nepřítele? Rukmī byl koneckonců poražen Pánem Kṛṣṇou v boji a čekal na příležitost Ho zabít. Prosím vysvĕtli mi to, ó učený – jak se tyto dvĕ nepřátelské strany spojily svatbou.

10.61.21

Verš

anāgatam atītaṁ ca
vartamānam atīndriyam
viprakṛṣṭaṁ vyavahitaṁ
samyak paśyanti yoginaḥ

Synonyma

anāgatam — dosud neprobĕhlé; atītam — minulé; ca — také; vartamānam — přítomné; atīndriyam — mimo dosah smyslů; viprakṛṣṭam — vzdálené; vyavahitam — za překážkami; samyak — dokonale; paśyanti — vidí; yoginaḥ — mystičtí yogī.

Překlad

Mystičtí yogī dokonale vidí to, co se ještĕ nestalo, tak jako vĕci v minulosti nebo přítomnosti, mimo dosah smyslů, vzdálené nebo za fyzickými překážkami.

Význam

Zde král Parīkṣit vybízí Śukadevu Gosvāmīho, aby vysvĕtlil, proč dal Rukmī dceru synovi Pána Kṛṣṇy Pradyumnovi. Král zdůrazňuje, že jelikož vznešení yogī jako Śukadeva Gosvāmī vĕdí vše, mudrc musí vĕdĕt i toto a mĕl by to dychtivému králi vysvĕtlit.

10.61.22

Verš

śrī-śuka uvāca
vṛtaḥ svayaṁvare sākṣād
anaṇgo ’ṇga-yutas tayā
rājñaḥ sametān nirjitya
jahāraika-ratho yudhi

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; vṛtaḥ — vybraný; svayaṁ-vare — při jejím obřadu svayaṁ-vara; sākṣāt — projevený; anaṅgaḥ — Amor; aṅga-yataḥ — vtĕlený; tayā — jí; rājñaḥ — krále; sametān — shromáždĕné; nirjitya — poražející; jahāra — odvezl ji pryč; eka-rathaḥ — mající pouze jeden kočár; yudhi — v boji.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Rukmavatī si při svém obřadu svayaṁ-vara sama vybrala Pradyumnu, který byl novým vtĕlením Amora. Potom, ačkoliv Pradyumna bojoval samotný na jediném kočáře, porazil shromáždĕné krále v boji a odvezl ji pryč.

10.61.23

Verš

yady apy anusmaran vairaṁ
rukmī kṛṣṇāvamānitaḥ
vyatarad bhāgineyāya
sutāṁ kurvan svasuḥ priyam

Synonyma

yadi api — ačkoliv; anusmaran — vždy pamatující; vairam — na své nepřátelství; rukmī — Rukmī; kṛṣṇa — Pánem Kṛṣṇou; avamānitaḥ — uražený; vyatarat — daroval; bhāgineyāya — synovi své sestry; sutām — svou dceru; kurvan — činící; svasuḥ — své sestry; priyam — potĕšení.

Překlad

Ačkoliv Rukmī vždy pamatoval na své nepřátelství vůči Pánu Kṛṣṇovi, který ho urazil, souhlasil se svatbou své dcery se svým synovcem, aby potĕšil svou sestru.

Význam

Zde je uvedena odpovĕď na otázku krále Parīkṣita. Rukmī nakonec schválil dceřinu svatbu s Pradyumnou, aby potĕšil svou sestru Rukmiṇī.

10.61.24

Verš

rukmiṇyās tanayāṁ rājan
kṛtavarma-suto balī
upayeme viśālākṣīṁ
kanyāṁ cārumatīṁ kila

Synonyma

rukmiṇyāḥ — Rukmiṇī; tanayām — dceru; rājan — ó králi; kṛtavarma-sutaḥ — syn Krtavarmy; balī — jménem Balī; upayeme — vzal si; viśāla — široké; akṣīm — jejíž oči; kanyām — mladou, nevinnou dívku; cārumatīm — jménem Cārumatī; kila — vskutku.

Překlad

Ó králi, Balī, syn Kṛtavarmy, si vzal Rukmiṇinu mladou dceru, velkookou Cārumatī.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že každá z Pánových královen mĕla jednu dcera, a že tato zmínka o Cārumatinĕ svatbĕ je nepřímým odkazem na svatby všech tĕchto princezen.

10.61.25

Verš

dauhitrāyāniruddhāya
pautrīṁ rukmy ādadād dhareḥ
rocanāṁ baddha-vairo ’pi
svasuḥ priya-cikīrṣayā
jānann adharmaṁ tad yaunaṁ
sneha-pāśānubandhanaḥ

Synonyma

dauhitrāya — synovi své dcery; aniruddhāya — Aniruddhovi; pautrīm — svou vnučku; rukmī — Rukmī; ādadāt — dal; hareḥ — k Pánu Kṛṣṇovi; rocanām — jménem Rocanā; baddha — poutaný; vairaḥ — nepřátelstvím; api — ačkoliv; svasuḥ — svou sestru; priya-cikīrṣayā — toužící potĕšit; jānan — vĕdoucí; adharmam — bezbožnost; tat — to; yaunam — svatba; sneha — náklonnosti; pāśa — provazy; anubandhanaḥ — jehož pouto.

Překlad

Rukmī dal svou vnučku Rocanu synovi své dcery Aniruddhovi, navzdory svému trvajícímu sváru s Pánem Harim. Ačkoliv Rukmī považoval tuto svatbu za bezbožnou, chtĕl potĕšit svou sestru, neboť ho poutaly provazy náklonnosti.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že z hlediska svĕtských mĕřítek by nikdo nemĕl dát svou milovanou vnučku vnukovi svého zarytého nepřítele. Nacházíme tedy tento pokyn: dviṣad-annaṁ na bhoktavyaṁ dviṣantaṁ naiva bhojayet – „Nikdo by nemĕl jíst pokrm nepřítele nebo nepřítele sytit.“ Existuje také tento zákaz: asvargyaṁ loka-vidviṣṭaṁ dharmam apy ācaren na tu – „Nikdo by nemĕl plnit náboženské pokyny, pokud jsou překážkou v cestĕ na nebesa nebo pokud se hnusí lidem.“

Zde je třeba poukázat na to, že Pán Kṛṣṇa není ve skutečnosti ničí nepřítel. Pán uvádí v Bhagavad-gītĕ (5.29): suhṛdaṁ sarva-bhūtānām jñātvā māṁ śāntim ṛcchati – „Dosáhne klidu a míru díky pochopení, že jsem přející přítel všech živých bytostí.“ Ačkoliv je Pán Kṛṣṇa přítel každé bytosti, Rukmī nedokázal tuto skutečnost ocenit a považoval Pána Kṛṣṇu za svého nepřítele. Přesto, z náklonnosti ke své sestře, dal svou vnučku Aniruddhovi.

Nakonec bychom si mĕli povšimnout, že navzdory výše citovanému zákazu, by se nikdo nemĕl vzdát základních zásad duchovního života jen proto, že jsou tyto zásady u obyčejných lidí neoblíbené. Pán Kṛṣṇa uvádí v Gītĕ (18.66): sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaranaṁ vraja. Posledním slovem v duchovních povinnostech je odevzdat se Nejvyššímu Pánu a tato povinnost má přednost přede všemi druhotnými pokyny. Navíc v tomto vĕku Śrī Caitanya Mahāprabhu laskavĕ předložil vznešený proces, který přitáhne všechny upřímné lidi, aby dospĕli k odevzdání se Pánu. Následováním blaženého procesu zpívání, tančení, hodování a diskutování duchovní filozofie Pána Caitanyi se může každý snadno vrátit domů, zpátky k Bohu, k vĕčnému životu blaženosti a poznání.

Přesto nĕkdo může namítat, že by členové hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy nemĕli v západních zemích konat ty obřady nebo činnosti, které budí odpor u obyčejných lidí. Odpovídáme, že i v západních zemích, když jsou lidé správnĕ informováni o činnostech hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy, obvykle tuto velkou duchovní společnost oceňují. Ti, kdo zvláštĕ nenávidĕjí Boha, neocení žádný druh náboženského hnutí, a protože jsou tyto osoby samotné jen o málo lepší než zvířata, nemohou velké hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy ohrozit, tak jako závistivý Rukmī nemohl ohrozit čisté zábavy Pána Kṛṣṇy.

10.61.26

Verš

tasminn abhyudaye rājan
rukmiṇī rāma-keśavau
puraṁ bhojakaṭaṁ jagmuḥ
sāmba-pradyumnakādayaḥ

Synonyma

tasmin — při příležitosti té; abhyudaye — šťastné události; rājan — ó králi; rukmiṇī — Rukmiṇī; rāma-keśavau — Balarāma a Kṛṣṇa; puram — do mĕsta; bhojakaṭam — Bhojakaṭy; jagmuḥ — odebrali se; sāmba-pradyumnaka-ādayaḥ — Sāmba, Pradyumna a ostatní.

Překlad

Při radostné příležitosti té svatby, ó králi, se královna Rukmiṇī, Pán Balarāma, Pán Kṛṣṇa a nĕkolik Pánových synů v čele se Sāmbou a Pradyumnou odebrali do mĕsta Bhojakaṭy.

10.61.27-28

Verš

tasmin nivṛtta udvāhe
kāliṅga-pramukhā nṛpāḥ
dṛptās te rukmiṇaṁ procur
balam akṣair vinirjaya

anakṣa-jño hy ayaṁ rājann
api tad-vyasanaṁ mahat
ity ukto balam āhūya
tenākṣair rukmy adīvyata

Synonyma

tasmin — když ten; nivṛtte — skončil; udvāhe — svatební obřad; kāliṅga-pramukhāḥ — v čele s vládcem Kaliṅgy; nṛpāḥ — králové; dṛptāḥ — domýšliví; te — oni; rukmiṇam — k Rukmīmu; procuḥ — promluvili; balam — Balarāmu; akṣaiḥ — v kostkách; vinirjaya — mĕl bys porazit; anakṣa-jñaḥ — nezkušený v hazardní hře v kostky; hi — vskutku; ayam — On; rājan — ó králi; api — ačkoliv; tat — tou; vyasanam — Jeho okouzlení; mahat — velké; iti — takto; uktaḥ — oslovený; balam — Pána Balarāmu; āhūya — zvoucí; tena — s Ním; akṣaiḥ — v kostky; rukmī — Rukmī; adīvyata — hrál.

Překlad

Po svatbĕ řekla skupina domýšlivých králů v čele s králem Kaliṅgy Rukmīmu: „Mĕl bys porazit Balarāmu v kostkách. Není ve hře zkušený, ó králi, ale přesto jí zcela propadl.“ Po této radĕ Rukmī Balarāmu vyzval a pustil se s Ním do hazardní hry.

10.61.29

Verš

śataṁ sahasram ayutaṁ
rāmas tatrādade paṇam
taṁ tu rukmy ajayat tatra
kāliṅgaḥ prāhasad balam
dantān sandarśayann uccair
nāmṛṣyat tad dhalāyudhaḥ

Synonyma

śatam — jedno sto; sahasram — jeden tisíc; ayatam — deset tisíc; rāmaḥ — Pán Balarāma; tatra — v té (hře); ādade — přijal; paṇam — sázku; tam — tu; tu — ale; rukmī — Rukmī; ajayat — vyhrál; tatra — potom; kāliṅgaḥ — král Kaliṅgy; prāhasat — hlasitĕ se smál; balam — Pánu Balarāmovi; dantān — zuby; sandarśayan — cenící; uccaiḥ — otevřenĕ; na amṛṣyat — neodpustil; tat — toto; hala-āyudhaḥ — Balarāma, nositel zbranĕ v podobĕ pluhu.

Překlad

V té hře Pán Balarāma nejprve přijal sázku jednoho sta mincí, potom jednoho tisíce a pak deseti tisíc. Rukmī toto první kolo vyhrál a král Kaliṅgy se Pánu Balarāmovi hlasitĕ smál, přičemž cenil všechny zuby. Pán Balarāma to nemohl snést.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že sázky představovaly zlaté mince. Pán Balarāma se v duchu velmi rozzlobil, když vidĕl hrubou urážku krále Kaliṅgy.

10.61.30

Verš

tato lakṣaṁ rukmy agṛhṇād
glahaṁ tatrājayad balaḥ
jitavān aham ity āha
rukmī kaitavam āśritaḥ

Synonyma

tataḥ — poté; lakṣam — jedno sto tisíc; rukmī — Rukmī; agṛhṇāt — přijal; glaham — sázku; tatra — v té; ajayat — vyhrál; balaḥ — Pán Balarāma; jitavān — vyhrál; aham — já; iti — takto; āha — řekl; rukmī — Rukmī; kaitavam — podvodu; āśritaḥ — uchylující se k.

Překlad

Poté Rukmī přijal sázku jednoho sta tisíc mincí, kterou Pán Balarāma vyhrál. Rukmī se však pokusil podvádĕt a prohlásil: „Jsem vítĕz!“

10.61.31

Verš

manyunā kṣubhitaḥ śrīmān
samudra iva parvaṇi
jātyāruṇākṣo ’ti-ruṣā
nyarbudaṁ glaham ādade

Synonyma

manyunā — hnĕvem; kṣubhitaḥ — vzrušený; śrī-mān — vlastnící krásu nebo krásnou bohyni štĕstí; samudraḥ — oceán; iva — jako; parvaṇi — za úplňku; jātyā — svou povahou; aruṇa — načervenalé; akṣaḥ — jehož oči; ati — nesmírným; ruṣā — hnĕvem; nyarbudam — jedno sto miliónů; glaham — sázku; ādade — přijal.

Překlad

Sličný Pán Balarāma, vzrušený hnĕvem jako oceán za úplňku, s přirozenĕ načervenalýma očima ještĕ zrudlýma hnĕvem, přijal sázku jednoho sta miliónu zlatých mincí.

10.61.32

Verš

taṁ cāpi jitavān rāmo
dharmeṇa chalam āśritaḥ
rukmī jitaṁ mayātreme
vadantu prāśnikā iti

Synonyma

tam — tu; ca api — také; jitavān — vyhrál; rāmaḥ — Pán Balarāma; dharmeṇa — čestnĕ; chalam — podvodu; āśritaḥ — uchylující se k; rukmī — Rukmī; jitam — vyhrána; mayā — mnou; atra — v tomto ohledu; ime — tito; vadantu — mohou říci; prāśnikāḥ — svĕdkové; iti — takto.

Překlad

Pán Balarāma čestnĕ vyhrál i tuto sázku, ale Rukmī se znovu uchýlil k podvodu a prohlásil: „Vyhrál jsem! Nechť tito svĕdkové řeknou, co vidĕli.“

Význam

Když Rukmí vyzval svĕdky, aby promluvili, mĕl nepochybnĕ na mysli své přátele. Zatímco se však jeho svĕdkové chystali svému podvádĕjícímu příteli pomoci, došlo k úžasné události, jak popisuje příští verš.

10.61.33

Verš

tadābravīn nabho-vāṇī
balenaiva jito glahaḥ
dharmato vacanenaiva
rukmī vadati vai mṛṣā

Synonyma

tadā — potom; abravīt — promluvil; nabhaḥ — v nebi; vāṇī — hlas; balena — Pánem Balarāmou; eva — vskutku; jitaḥ — vyhraná; glahaḥ — sázka; dharmataḥ — čestnĕ; vacanena — slovy; eva — jistĕ; rukmī — Rukmī; vadati — hovoří; vai — vskutku; mṛṣā — falešný.

Překlad

Právĕ tehdy prohlásil hlas z nebes: „Balarāma čestnĕ vyhrál tuto sázku. Rukmī zajisté lže.“

10.61.34

Verš

tām anādṛtya vaidarbho
duṣṭa-rājanya-coditaḥ
saṅkarṣaṇaṁ parihasan
babhāṣe kāla-coditaḥ

Synonyma

tām — ten (hlas); anādṛtya — neberoucí ohled na; vaidarbhaḥ — Rukmī, princ z Vidarbhy; duṣṭa — zlotřilými; rājanya — králi; coditaḥ — pobízený; saṅkarṣaṇam — k Pánu Balarāmovi; parihasan — zesmĕšňující; babhāṣe — promluvil; kāla — vlivem času; coditaḥ — přinucený.

Překlad

Rukmī, pobízený zlotřilými králi, nebral na božský hlas ohled. Ve skutečnosti Rukmīho pobízel samotný osud, a tak tímto způsobem zesmĕšnil Pána Balarāmu.

10.61.35

Verš

naivākṣa-kovidā yūyaṁ
gopālā vana-gocarāḥ
akṣair dīvyanti rājāno
bāṇaiś ca na bhavādṛśāḥ

Synonyma

na — ne; eva — vskutku; akṣa — ve hře v kostky; kovidāḥ — zkušení; yūyam — Vy; gopālāḥ — pastevci; vana — v lese; gocarāḥ — potulující se; akṣaiḥ — v kostky; dīvyanti — hra; rājānaḥ — králů; bāṇaiḥ — se šípy; ca — a; na — ne; bhavādṛśāḥ — takové jako Vy.

Překlad

(Rukmī řekl:) Vy pastevci, kteří se potulujete po lesích, o kostkách nic nevíte. Hra v kostky a lukostřelba jsou pouze pro krále, ne pro takové jako Vy.

10.61.36

Verš

rukmiṇaivam adhikṣipto
rājabhiś copahāsitaḥ
kruddhaḥ parigham udyamya
jaghne taṁ nṛmṇa-saṁsadi

Synonyma

rukmiṇā — Rukmīm; evam — takto; adhikṣiptaḥ — uražený; rājabhiḥ — králi; ca — a; upahāsitaḥ — zesmĕšnĕný; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; parigham — svůj kyj; udyamya — pozvedající; jaghne — zabil; tam — ho; nṛmṇa-saṁsadi — v příznivém shromáždĕní.

Překlad

Pán Balarāma, takto uražený Rukmīm a zesmĕšnĕný králi, se rozhnĕval. V příznivém svatebním shromáždĕní pozvedl svůj kyj a Rukmīho zabil.

10.61.37

Verš

kaliṅga-rājaṁ tarasā
gṛhītvā daśame pade
dantān apātayat kruddho
yo ’hasad vivṛtair dvijaiḥ

Synonyma

kaliṅga-rājam — krále Kaliṅgy; tarasā — rychle; gṛhītvā — chytající; daśame — na desátém; pade — kroku (když se snažil utéci); dantān — jeho zuby; apātayat — vyrazil; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; yaḥ — který; ahasat — smál se; vivṛtaiḥ — s vycenĕnými; dvijaiḥ — zuby.

Překlad

Král Kaliṅgy, který se Pánu Balarāmovi smál s vycenĕnými zuby, se snažil utéci, ale rozhnĕvaný Pán ho rychle chytil na desátém kroku a všechny zuby mu vyrazil.

10.61.38

Verš

anye nirbhinna-bāhūru-
śiraso rudhirokṣitāḥ
rājāno dudravar bhītā
balena paṅghārditāḥ

Synonyma

anye — ostatní; nirbhinna — polámané; bāhu — jejich paže; ūru — stehna; śirasaḥ — a hlavy; rudhira — krví; ukṣitāḥ — zbrocení; rājānaḥ — králové; dudruvuḥ — uprchli; bhītāḥ — vydĕšení; balena — Pánem Balarāmou; parigha — s Jeho kyjem; arditāḥ — sužovaní.

Překlad

Ostatní králové, sužovaní kyjem Pána Balarāmy, strachy uprchli s polámanými pažemi, stehny a hlavami a tĕly zbrocenými krví.

10.61.39

Verš

nihate rukmiṇi śyāle
nābravīt sādhv asādhu vā
rakmiṇī-balayo rājan
sneha-bhaṅga-bhayād dhariḥ

Synonyma

nihate — zabitý; rukmiṇi — Rukmī; śyāle — Jeho švagr; na abravīt — neřekl; sādhu — dobré; asādhu — špatné; vā — nebo; rukmiṇī-balayoḥ — Rukmiṇī a Balarāmy; rājan — ó králi; sneha — náklonnosti; bhaṅga — narušení; bhayāt — z obavy; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Když byl Jeho švagr Rukmī zabit, Pán Kṛṣṇa se nevyjádřil pochvalnĕ ani neprotestoval, ó králi, neboť se obával ohrožení svých láskyplných pout buď s Rukmiṇī nebo s Balarāmou.

10.61.40

Verš

tato ’niruddhaṁ saha sūryayā varaṁ
rathaṁ samāropya yayuḥ kuśasthalīm
rāmādayo bhojakaṭād daśārhāḥ
siddhākhilārthā madhusūdanāśrayāḥ

Synonyma

tataḥ — pak; aniruddham — Aniruddhu; saha — spolu s; sūryayā — Jeho nevĕstou; varam — ženicha; ratham — na Jeho kočár; samāropya — usazující; yayuḥ — odjeli; kuśasthalīm — do Kuśasthalī (Dvāraky); rāma-ādayaḥ — v čele s Pánem Balarāmou; bhojakaṭāt — z Bhojakaṭy; daśārhāḥ — potomci Daśārhy; siddha — splnĕné; akhila — všechny; arthāḥ — jejichž zámĕry; madhusūdana — Pána Kṛṣṇy; āśrayāḥ — v útočišti.

Překlad

Pak potomci Daśārhy v čele s Pánem Balarāmou posadili Aniruddhu a Jeho nevĕstu na skvostný kočár a vydali se z Bhojakaṭy do Dvāraky. Přijali útočištĕ u Pána Madhusūdany, a tak splnili všechny své zámĕry.

Význam

I když byla Rukmiṇī všem Dāśārhům velmi drahá, její bratr Rukmī se od Rukmiṇiny svatby neustále stavĕl proti Kṛṣṇovi a urážel Ho. Śrīla Viśvanātha Cakravartī proto vysvĕtluje, že společníci Pána Kṛṣṇy mohli stĕží naříkat nad Rukmīho náhlou smrtí.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Balarāma zabíjí Rukmīho.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ DRUHÁ

Setkání Ūṣi a Aniruddhy

10.62.1

Verš

śrī-rājovāca
bāṇasya tanayām ūṣām
upayeme yadūttamaḥ
tatra yuddham abhūd ghoraṁ
hari-śaṅkarayor mahat
etat sarvaṁ mahā-yogin
samākhyātuṁ tvam arhasi

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit Mahārāja) pravil; bāṇasya — démona Bāṇy; tanayām — dcera; ūṣām — jménem Ūṣā; upayeme — vdala se za; yadu-uttamaḥ — nejlepšího z Yaduovců (Aniruddhu); tatra — v souvislosti s tím; yuddham — boj; abhūt — nastal; ghoram — hrozivý; hari-śaṅkarayoḥ — mezi Pánem Harim (Kṛṣṇou) a Pánem Śaṅkarou (Śivou); mahat — velký; etat — toto; sarvam — vše; mahā-yogin — ó velký mystiku; samākhyātum — vysvĕtlit; tvam — ty; arhasi — mĕl bys.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Nejlepší z Yaduovců si vzal Bāṇāsurovu dceru Ūṣu, a tak došlo k velkému, hrozivému boji mezi Pánem Harim a Pánem Śaṅkarou. Please vysvĕtlují všechno o tento incident, O most mocný of mystics.

10.62.2

Verš

śrī-śuka uvāca
bāṇaḥ putra-śata-jyeṣṭho
baler āsīn mahātmanaḥ
yena vāmana-rūpāya
haraye ’dāyi medinī

tasyaurasaḥ suto bānaḥ
śiva-bhakti-rataḥ sadā
mānyo vadānyo dhīmāṁś ca
satya-sandho dṛḍha-vrataḥ
śoṇitākhye pure ramye
sa rājyam akarot purā

tasya śambhoḥ prasādena
kiṅkarā iva te ’marāḥ
sahasra-bāhur vādyena
tāṇdave ’toṣayan mṛḍam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; bāṇaḥ — Bāṇa; putra — synů; śata — jednoho sta; jyeṣṭhaḥ — nejstarší; baleḥ — Mahārāje Baliho; āsīt — byl; mahā-ātmanaḥ — velké duše; yena — jímž (Balim); vāmana-rūpāya — v podobĕ trpaslíka, Vāmanadevy; haraye — Nejvyššímu Pánu Harimu; adāyi — byla darována; medinī — Zemĕ; tasya — jeho; aurasaḥ — ze semene; sutaḥ — syn; bāṇaḥ — Bāṇa; śiva-bhakti — v oddanosti Pánu Śivovi; rataḥ — neochvĕjný; sada — vždy; mānyaḥ — uctivý; vadānyaḥ — velkodušný; dhī-man — inteligentní; ca — a; satya-sandhaḥ — pravdomluvný; dṛḍha-vrataḥ — neochvĕjný v následování svých slibů; śoṇita-ākhye — známém jako Śoṇita; čistí — ve mĕstĕ; ramye — okouzlujícím; saḥ — on; rājyam akarot — učinil své království; purā — v minulosti; tasya — na nĕho; śambhoḥ — Pána Śambhua (Śivy); prasādena — potĕšením; kinkarāḥ — služebníci; iva — jako by; te — oni; amarāḥ — polobozi; sahasra — jeden tisíc; bāhuḥ — paží; vādyena — hraním na hudební nástroje; tāṇḍave — zatímco on (Pán Śiva) tančil svůj tanec tāṇḍava-nṛtya; atoṣayat — potĕšil; mṛḍam — Pána Śivu.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Bāṇa byl nejstarší ze sta synů velkého svĕtce Baliho Mahārāje, který daroval celou Zemi jako almužnu Pánu Harimu, když se zjevil jako Vāmanadeva. Bāṇāsura, zrozený z Baliho semene, se stal velkým oddaným Pána Śivy. Jeho chování bylo vždy uctivé, byl velkodušný, inteligentní, pravdomluvný a pevný ve svých slibech. Vládl krásnému mĕstu Śoṇitapuru. Jelikož mu byl naklonĕn Pán Śiva, sami polobozi Bāṇāsurovi sloužili jako obyčejní služebníci. Jednou, když Śiva tančil svůj tanec tāṇḍava-nṛtya, ho Bāṇa zvláštĕ potĕšil hudebním doprovodem hraným svými tisíci pažemi.

10.62.3

Verš

bhagavān sarva-bhūteśaḥ
śaraṇyo bhakta-vatsalaḥ
vareṇa chandayām āsa
sa taṁ vavre purādhipam

Synonyma

bhagavān — pán; sarva — všech; bhūta — stvořených bytostí; īśaḥ — vládce; śaraṇyaḥ — dárce útočištĕ; bhakta — svým oddaným; vatsalaḥ — soucitný; vareṇa — volbou požehnání; chandayām āsa — potĕšil ho; saḥ — on, Bāṇa; tam — jeho, Pána Śivu; vavre — vybral si; pura — jeho mĕsta; adhipam — jako strážce.

Překlad

Pán a vládce všech stvořených bytostí, soucitné útočištĕ svých oddaných, potĕšil Bāṇāsuru nabídkou požehnání podle vlastní volby. Bāṇa si zvolil, aby se Pán Śiva stal strážcem jeho mĕsta.

10.62.4

Verš

sa ekadāha giriśaṁ
pārśva-sthaṁ vīrya-durmadaḥ
kirīṭenārka-varṇena
saṁspṛśaṁs tat-padāmbujam

Synonyma

saḥ — on, Bāṇāsura; ekadā — jednou; āha — řekl; giri-śam — Pánu Śivovi; pārśva — po jeho boku; stham — přítomnému; vīrya — svou silou; durmadaḥ — omámený; kirīṭena — svou přilbou; arka — jako slunce; varṇena — jejíž barva; saṁspṛśan — dotýkající se; tat — jeho, Pána Śivy; pada-ambujam — lotosových nohou.

Překlad

Bāṇāsura byl omámen svou silou. Jednoho dne, když Pán Śiva stál vedle nĕho, se Bāṇāsura dotkl pánových lotosových nohou svou přilbou, jež zářila jako slunce, a takto k nĕmu promluvil.

10.62.5

Verš

namasye tvāṁ mahā-deva
lokānāṁ gurum īśvaram
puṁsām apūrṇa-kāmānāṁ
kāma-pūrāmarāṅghripam

Synonyma

namasye — klaním se; tvām — tobĕ; mahā-deva — ó nejvĕtší z bohů; lokānām — svĕtů; gurum — duchovnímu mistrovi; īśvaram — vládci; puṁsām — pro lidi; apūrṇa — nesplnĕné; kāmānām — jejichž touhy; kāma-pūra — plnící touhy; amara-aṅghripam — (jako) nebeský strom.

Překlad

(Bāṇāsura pravil:) Ó Pane Mahādevo, klaním se ti, duchovní mistře a vládce svĕtů. Jsi jako nebeský strom, který plní touhy tĕch, jejichž touhy nejsou splnĕny.

10.62.6

Verš

doḥ-sahasraṁ tvayā dattaṁ
paraṁ bhārāya me ’bhavat
tri-lokyāṁ pratiyoddhāraṁ
na labhe tvad ṛte samam

Synonyma

doḥ — paží; sahasram — jeden tisíc; tvayā — tebou; dattam — daných; param — pouze; bhārāya — břemenem; me — pro mĕ; abhavat — stalo se; tri-lokyam — ve třech svĕtech; pratiyoddhāram — protivníka; na labhe — nenacházím; tvat — tebe; ṛte — kromĕ; samam — sobĕ rovného.

Překlad

Tĕchto tisíc paží, které jsi mi dal, se stalo pouze tĕžkým břemenem. Kromĕ tebe nenacházím ve třech svĕtech nikoho hodného se mnou bojovat.

Význam

Podle ācāryů zde Bāṇāsura lehce naznačuje: „Až tedy porazím tebe, Pána Śivu, dobytí svĕta mnou bude úplné a má touha po boji bude uspokojena.“

10.62.7

Verš

kaṇḍūtyā nibhṛtair dorbhir
yuyutsur dig-gajān aham
ādyāyāṁ cūrṇayann adrīn
bhītās te ’pi pradudruvuḥ

Synonyma

kaṇḍūtyā — svĕdĕní; nibhṛtaiḥ — plnými; dorbhiḥ — mými pažemi; yuyutsuḥ — dychtivý bojovat; dik — svĕtových stran; gajān — slony; aham — já; ādya — ó prvotní; ayam — šel jsem; cūrṇayan — drtící na prach; adrīn — hory; bhītāḥ — vydĕšení; te — oni; api — dokonce; pradudruvuḥ — uprchli.

Překlad

Dychtivĕ jsem se vydal bojovat se slony vládnoucími svĕtovým stranám, ó prvotní pane, a drtil jsem hory svými pažemi, které mĕ svĕdí touhou po boji. Ale i tito velcí sloni strachy uprchli.

10.62.8

Verš

tac chrutvā bhagavān kruddhaḥ
ketus te bhajyate yadā
tvad-darpa-ghnaṁ bhaven mūḍha
saṁyugaṁ mat-samena te

Synonyma

tat — to; śrutva — slyšící; bhagavān — pán; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; ketuḥ — vlajka; te — tvoje; bhajyate — zlomena; yadā — až; tvat — tvoje; darpa — pýcha; ghnam — zničena; bhavet — bude; mūḍha — ó pošetilče; saṁyugam — bitva; mat — mnĕ; samena — s Ním, který je roven; te — tvoje.

Překlad

Když to Pán Śiva uslyšel, rozhnĕval se a odpovĕdĕl: „Tvoje vlajka bude zlomena, pošetilče, až vybojuješ bitvu s tím, který je mi roven. Ten boj zničí tvou pýchu.“

Význam

Pán Śiva mohl Bāṇāsuru ihned potrestat a osobnĕ zničit jeho pýchu, ale protože byl Bāṇāsura jeho tak vĕrný služebník, Śiva to neučinil.

10.62.9

Verš

ity uktaḥ kumatir hṛṣṭaḥ
sva-gṛhaṁ prāviśan nṛpa
pratīkṣan giriśādeśaṁ
sva-vīrya-naśanam kudhīḥ

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — osloven; ku-matiḥ — pošetilý; hṛṣṭaḥ — radující se; sva — svého; gṛham — domova; prāviśat — vstoupil do; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); pratīkṣan — čekající na; giriśa — Pána Śivy; ādeśam — předpovĕď; sva-vīrya — své statečnosti; naśanam — zničení; ku-dhīḥ — neinteligentní.

Překlad

Po tomto oslovení se neinteligentní Bāṇāsura zaradoval. Ten pošetilec potom odešel domů, ó králi, čekat na to, co Pán Giriśa předpovĕdĕl: zničení své statečnosti.

Význam

Bāṇāsura je zde popsán jako ku-dhī („se špatnou inteligencí“) a ku-mati („pošetilý“), protože naprosto špatnĕ pochopil skutečnou situaci. Tento démon byl tak domýšlivý, že byl přesvĕdčen o tom, že ho nikdo nemůže porazit. Potĕšilo ho, když se doslechl, že s ním přijde bojovat nĕkdo mocný jako Pán Śiva a uspokojí jeho touhu po boji. I když Śiva řekl, že tato osoba zlomí Bāṇovu vlajku a zničí jeho statečnost, démon byl příliš pošetilý na to, aby vzal tento výrok vážnĕ a dychtivĕ očekával boj.

V současnosti se materialističtí lidé radují z mnoha nebývalých možností pro smyslový požitek. Ačkoliv je jasné, že smrt, jak individuální tak kolektivní, se k nim rychle blíží, moderní smysloví požitkáři zapomínají na svou nevyhnutelnou zkázu. V Bhāgavatamu je uvedeno (2.1.4): paśyann api na paśyati – I když je jejich blížící se zánik zjevný, jsou příliš slepí na to, aby jej vidĕli, neboť jsou opojeni sexuálním požitkem a rodinnými pouty. Bāṇāsura byl podobnĕ omámen svou hmotnou statečností a nemohl uvĕřit, že se záhy ukáže jeho skutečné postavení.

10.62.10

Verš

tasyoṣā nāma duhitā
svapne prādyumninā ratim
kanyālabhata kāntena
prāg adṛṣṭa-śrutena sā

Synonyma

tasya — jeho; ūṣā nāma — jménem Ūṣā; duhitā — dcera; svapne — ve snu; prādyumninā — s Pradyumnovým synem (Aniruddhou); ratim — milostné setkání; kanyā — neprovdaná dívka; alabhata — získala; kāntena — se svým milencem; prāk — v minulosti; adṛṣṭa — nikdy nevidĕným; śrutena — ani neslyšela o; sā — ona.

Překlad

Ve snu Bāṇova dcera, dívka jménem Ūṣā, zažila milostné setkání s Pradyumnovým synem, ačkoliv svého milence nikdy předtím nevidĕla ani o nĕm neslyšela.

Význam

Nyní popsané události povedou k boji předpovĕzenému Pánem Śivou. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura cituje tyto verše z Viṣṇu Purāṇy, které vysvĕtlují Ūṣin sen:

ūṣā bāṇa-sutā vipra
pārvatīm śambhunā saha
krīḍantīm upalakṣyoccaiḥ
spṛhāṁ cakre tad-āśrayām

„Ó brāhmaṇo, když Ūṣā, Bāṇova dcera, shodou okolností spatřila Pārvatī dovádĕjící se svým manželem, Pánem Śambhuem, silnĕ zatoužila prožívat stejné pocity.“

tataḥ sakala-citta-jña
gaurī tām aha bhāvinīm
alam atyartha-tāpena
bhartrā tvam api raṁsyase

„Tehdy bohynĕ Gaurī (Pārvatī), která zná srdce všech bytostí, řekla citlivé dívce: ,Nebuď tak rozrušená! Budeš mít příležitost užívat si s vlastním manželem.̀“

ity uktā sā tadā cakre
kadeti matim ātmanaḥ
ko vā bhartā mamety enāṁ
punar apy āha pārvatī

„Když to Ūṣā uslyšela, pomyslela si: ,Ale kdy? A kdo bude můj manžel?̀ Pārvatī ji proto opĕt oslovila.“

vaiśākha-śukla-dvādaśyāṁ
svapne yo 'bhibhavaṁ tava
kariṣyati sa te bhartā
rāja-putri bhaviṣyati

„,Muž, který k tobĕ přijde ve snu dvanáctého lunárního dne jasné poloviny mĕsíce Vaiśākha, se stane tvým manželem, ó princezno.̀“

10.62.11

Verš

sā tatra tam apaśyantī
kvāsi kānteti vādinī
sakhīnāṁ madhya uttasthau
vihvalā vrīḍitā bhṛśam

Synonyma

sā — ona; tatra — tam (ve svém snu); tam — Ho; apaśyantī — nevidící; kva — kde; asi — jsi; kānta — můj milenče; iti — takto; vādinī — hovořící; sakhīnām — svých přítelkyň; madhye — uprostřed; uttasthau — vstala; vihvalā — rozrušená; vrīḍitā — zahanbená; bhṛśam — velmi.

Překlad

Když se Ūṣi ve snu ztratil, náhle se posadila uprostřed svých přítelkyň a vykřikla: „Kde jsi, můj milenče?“ Byla velmi rozrušená a zahanbená.

Význam

Když se Ūṣā probrala a připomnĕla si, že je obklopena svými přítelkynĕmi, byla přirozenĕ velmi zahanbená, že takto vykřikla. Zároveň byla rozrušená připoutaností k milovanému muži, který se zjevil v jejím snu.

10.62.12

Verš

bāṇasya mantrī kumbhāṇḍaś
citralekhā ca tat-sutā
sakhy apṛcchat sakhīm ūṣāṁ
kautūhala-samanvitā

Synonyma

bāṇasya — Bāṇův; mantrī — ministr; kumbhāṇḍaḥ — Kumbhāṇḍa; citralekhā — Citralekhā; ca — a; tat — jeho; sutā — dcera; sakhī — přítelkynĕ; apṛcchat — zeptala se; sakhīm — své přítelkynĕ; ūṣām — Ūṣi; kautūhala — zvĕdavostí; samanvitā — oplývající.

Překlad

Bāṇāsura mĕl ministra jménem Kumbhāṇḍa, jehož dcerou byla Ūṣina společnice Citralekhā. Byla velmi zvĕdavá, a tak se své přítelkynĕ zeptala.

10.62.13

Verš

kaṁ tvaṁ mṛgayase su-bhru
kīdṛśas te manorathaḥ
hasta-grāhaṁ na te ’dyāpi
rāja-putry upalakṣaye

Synonyma

kam — koho; tvam — ty; mṛgayase — hledáš; su-bhru — ó dívko s krásným obočím; kīdṛṣaḥ — jakého druhu; te — tvá; manaḥ-rathaḥ — touha; hasta — ruku; grāham — ten, který bere; na — ne; te — tvůj; adya api — dosud; rāja-putri — ó princezno; upalakṣaye — vidím.

Překlad

(Citralekhā pravila:) Koho hledáš, ó dívko s krásným obočím? Jakou touhu to cítíš? Dosud jsem nevidĕla žádného muže, který by přijal tvou ruku bĕhem svatby, ó princezno.

10.62.14

Verš

dṛṣṭaḥ kaścin naraḥ svapne
śyāmaḥ kamala-locanaḥ
pīta-vāsā bṛhad-bāhur
yoṣitāṁ hṛdayaṁ-gamaḥ

Synonyma

dṛṣṭaḥ — vidĕný; kaścit — jistý; naraḥ — muž; svapne — v mém snu; śyāmaḥ — tmavĕ modrý; kamala — podobné lotosu; locanaḥ — jehož oči; pīta — žlutý; vāsāḥ — jehož odĕv; bṛhat — mocné; bāhuḥ — jehož paže; yoṣitām — žen; hṛdayam — srdcí; gamaḥ — dotýkající se.

Překlad

(Ūṣā pravila:) Ve snu jsem vidĕla jistého muže, který mĕl tmavĕ modrou pleť, lotosové oči, žlutý odĕv a mocné paže. Byl to ten druh muže, který se dotýká srdcí žen.

10.62.15

Verš

tam ahaṁ mṛgaye kāntaṁ
pāyayitvādharaṁ madhu
kvāpi yātaḥ spṛhayatīṁ
kṣiptvā māṁ vṛjinārṇave

Synonyma

tam — Jeho; aham — já; mṛgaye — hledám; kāntam — milence; pāyayitvā — když mi umožnil pít; ādharam — Jeho rtů; madhu — med; kva api — nĕkam; yātaḥ — odešel; spṛhayatīm — toužící po Nĕm; kṣiptvā — poté, co uvrhl; mām — mĕ; vṛjina — úzkosti; arṇave — do oceánu.

Překlad

To je ten milenec, kterého hledám. Poté, co mi umožnil pít med Jeho rtů, odešel jinam, a tak mĕ, vroucnĕ po Nĕm toužící, uvrhl do oceánu úzkosti.

10.62.16

Verš

citralekhovāca
vyasanaṁ te ’pakarṣāmi
tri-lokyāṁ yadi bhāvyate
tam āneṣye varaṁ yas te
mano-hartā tam ādiśa

Synonyma

citralekhā uvāca — Citralekhā pravila; vyasanam — úzkost; te — tvou; apakarṣāmi — odstraním; tri-lokyām — ve třech svĕtech; yadi — pokud; bhāvyate — Ho lze nalézt; tam — Ho; āneṣye — přinesu; varam — budoucího manžela; yaḥ — který; te — tvého; manaḥ — srdce; hartā — zlodĕj; tam — Ho; ādiśa — prosím ukaž.

Překlad

Citralekhā pravila: Odstraním tvou úzkost. Lze-li Ho nalézt kdekoliv ve třech svĕtech, přinesu tohoto tvého budoucího manžela, který ti ukradl srdce. Prosím, ukaž mi, kdo je.

Význam

Je zajímavé, že jméno Citralekhā označuje osobu znalou umĕní kresby či malby. Citra znamná „vynikající“ nebo „rozmanitý,“ a lekhā „umĕní kresby či malby“. Citralekhā, jak popisuje příští verš, nyní použije talent vyjádřený svým jménem.

10.62.17

Verš

ity uktvā deva-gandharva
siddha-cāraṇa-pannagān
daitya-vidyādharān yakṣān
manujāṁś ca yathālikhat

Synonyma

iti — takto; uktvā — řkoucí; deva-gandharva — polobohy a Gandharvy; siddha-cāraṇa-pannagān — Siddhy, Cāraṇy a Pannagy; daitya-vidyādharān — démony a Vidyādhary; yakṣān — Yakṣi; manu-jān — lidi; ca — také; yathā — vĕrnĕ; alikhat — kreslila.

Překlad

Když to Citralekhā dořekla, začala kreslit vĕrné obrazy různých polobohů, Gandharvů, Siddhů, Cāraṇů, Pannagů, Daityů, Vidyādharů, Yakṣů a lidí.

10.62.18-19

Verš

manujeṣu ca sā vṛṣnīn
śūram ānakadundubhim
vyalikhad rāma-kṛṣṇau ca
pradyumnaṁ vīkṣya lajjitā

aniruddhaṁ vilikhitaṁ
vīkṣyoṣāvāṅ-mukhī hriyā
so ’sāv asāv iti prāha
smayamānā mahī-pate

Synonyma

manujeṣu — z lidí; ca — a; sā — ona (Citralekhā); vṛṣṇīn — Vṛṣṇiovce; śūram — Śūrasenu; ānakadundubhim — Vasudevu; vyalikhat — nakreslila; rāma-kṛṣṇau — Balarāmu a Kṛṣṇu; ca — a; pradyumnam — Pradyumnu; vīkṣya — vidící; lajjitā — stydící se; aniruddham — Aniruddhu; vilikhitam — nakreslila; vīkṣya — vidící; ūṣā — Ūṣā; avāk — sklánĕjící; mukhī — hlavu; hriyā — zahanbenĕ; saḥ asau asau iti — „To je on! To je on!“; prāha — pravila; smayamānā — usmívající se; mahī-pate — ó králi.

Překlad

Ó králi, z lidí Citralekhā nakreslila obrazy Vṛṣṇiovců, včetnĕ Śūraseny, Ānakadundubhiho, Balarāmy a Kṛṣṇy. Když Ūṣā spatřila obraz Pradyumny, zastydĕla se, a když uvidĕla Aniruddhův obraz, sklonila zahanbenĕ hlavu. S úsmĕvĕm zvolala: „To je on! To je on!“

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává tento další vhled: Když Ūṣā spatřila obraz Pradyumny, zastydĕla se, protože si pomyslela: „Toto je můj tchán.“ Potom uvidĕla obraz svého milence Aniruddhy a radostnĕ vykřikla.

10.62.20

Verš

citralekhā tam ājñāya
pautraṁ kṛṣṇasya yoginī
yayau vihāyasā rājan
dvārakāṁ kṛṣṇa-pālitām

Synonyma

citralekhā — Citralekhā; tam — Ho; ājñāya — poznávající; pautram — jako vnuka; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; yoginī — mystička; yayau — vydala se; vihāyasā — mystickou nebeskou cestou; rājan — ó králi; dvārakām — do Dvāraky; kṛṣṇa-pālitām — chránĕné Kṛṣṇou.

Překlad

Mystickými silami obdařená Citralekhā v Nĕm poznala Kṛṣṇova vnuka (Aniruddhu). Potom se, můj milý králi, vydala mystickou nebeskou cestou do Dvāraky, mĕsta pod ochranou Pána Kṛṣṇy.

10.62.21

Verš

tatra suptaṁ su-paryaṅke
prādyumniṁ yogam āsthitā
gṛhītvā śoṇita-puraṁ
sakhyai priyam adarśayat

Synonyma

tatra — tam; suptam — spící; su — skvostném; paryaṅke — na loži; pradyumnim — Pradyumnův syn; yogam — mystickou sílu; āsthitā — používající; gṛhītvā — beroucí Ho; śoṇita-puram — do Śoṇitapuru, Bāṇāsurova hlavního mĕsta; sakhyai — své přítelkyni Ūṣe; priyam — jejího milence; adarśayat — ukázala.

Překlad

Tam našla Pradyumnova syna Aniruddhu spícího na skvostném loži. Svou yogovou silou Ho odnesla do Śoṇitapuru, kde své přítelkyni Ūṣe jejího milence předala.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje tento verš takto: „Zde je uvedeno, že Citralekhā použila mystickou sílu (yogam āsthitā). Jak vysvĕtluje Hari-vaṁśa a další texty, musela použít své síly, protože když dorazila do Dvāraky, zjistila, že nemůže do mĕsta Pána Kṛṣṇy vstoupit. Tehdy ji Śrī Nārada Muni naučil mystické umĕní vstupu. Nĕkteré autority také říkají, že sama Citralekhā je expanzí Yogamāyi.“

10.62.22

Verš

sā ca taṁ sundara-varaṁ
vilokya muditānanā
duṣprekṣye sva-gṛhe pumbhī
reme prādyumninā samam

Synonyma

sā — ona; ca — a; tam — Ho; sundara-varam — nejsličnĕjšího muže; vilokya — vidící; mudita — radostná; ānanā — její tvář; duṣprekṣye — které nemĕly být spatřeny; sva — ve svých; gṛhe — komnatách; pumbhiḥ — muži; reme — užívala si; pradyumninā samam — s Pradyumnovým synem.

Překlad

Když Ūṣā spatřila tohoto nejsličnĕjšího z mužů, tvář se jí rozjasnila radostí. Vzala Pradyumnova syna do svých soukromých komnat, které muži nesmĕli ani spatřit, a tam si s Ním užívala.

10.62.23-24

Verš

parārdhya-vāsaḥ-srag-gandha-
dhūpa-dīpāsanādibhiḥ
pāna-bhojana-bhakṣyaiś ca
vākyaiḥ śuśrūṣaṇārcitaḥ

gūḍhaḥ kanyā-pure śaśvat-
pravṛddha-snehayā tayā
nāhar-gaṇān sa bubudhe
ūṣayāpahṛtendriyaḥ

Synonyma

parārdhya — nesmírnĕ cennými; vāsaḥ — odĕvy; srak — girlandami; gandha — parfémy; dhūpa — vonnými tyčinkami; dīpa — lampami; āsana — sedadly; ādibhiḥ — a tak dále; pāna — nápoji; bhojana — jídlem, které se žvýká; bhakṣyaiḥ — jídlem, které se nežvýká; ca — také; vākyaiḥ — slovy; śuśrūṣaṇa — vĕrnou službou; arcitaḥ — uctívala; gūḍhaḥ — ukrytého; kanyā-čistí — v komnatách neprovdaných dívek; śaśvat — neustále; pravṛddha — nesmírnĕ rostoucí; snehayā — jejíž náklonnost; tayā — jí; na — ne; ahaḥ-gaṇān — dny; saḥ — On; bubudhe — vnímal; ūṣayā — Ūṣou; apahṛta — zaujaté; indriyaḥ — Jeho smysly.

Překlad

Ūṣā uctívala Aniruddhu vĕrnou službou, nabízela Mu nesmírnĕ cenné odĕvy spolu s girlandami, parfémy, vonnými tyčinkami, lampami, sedadly a tak dále. Také Mu nabízela nápoje, všechny druhy jídel a sladká slova. Zatímco Aniruddha takto zůstával ukryt v komnatách mladých žen, nevšímal si ubíhajících dnů, neboť Jeho smysly byly zaujaty Ūṣou, jejíž náklonnost k Nĕmu neustále rostla.

10.62.25-26

Verš

tāṁ tathā yadu-vīreṇa
bhujyamānāṁ hata-vratām
hetubhir lakṣayāṁ cakrur
āpṛītāṁ duravacchadaiḥ

bhaṭā āvedayāṁ cakrū
rājaṁs te duhitur vayam
viceṣṭitaṁ lakṣayāma
kanyāyāḥ kula-dūṣaṇam

Synonyma

tām — jí; tathā — takto; yadu-vīreṇa — hrdinou z rodu Yaduovců; bhujyamānām — užívané; hata — porušený; vratām — jejíž (panenský) slib; hetubhiḥ — podle příznaků; lakṣayām cakruḥ — zjistily; ā-prītām — která byla nesmírnĕ šťastná; duravacchadaiḥ — nemožné skrýt; bhaṭāḥ — strážkynĕ; āvedayām cakruḥ — oznámily; rājan — ó králi; te — tvé; duhituḥ — dcery; vayam — my; viceṣṭitam — nevhodné chování; lakṣayāmaḥ — všimly jsme si; kanyāyāḥ — neprovdané dívky; kula — rodinu; dūṣaṇam — špinící.

Překlad

Strážkynĕ si nakonec na Ūṣe všimly neomylných příznaků romantické lásky. Poté, co porušila svůj panenský slib, užívala si s yaduovským hrdinou a vykazovala známky milostného štĕstí. Strážkynĕ šly za Bāṇāsurou a řekly mu: „Ó králi, všimly jsme si nevhodného chování tvé dcery, které ničí povĕst dívčiny rodiny.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī definuje slovo bhaṭāḥ jako „strážkynĕ“, zatímco Jīva Gosvāmī je definuje jako „eunuši a ostatní“. Z gramatického hlediska může být toto slovo vykládáno obĕma způsoby.

Strážkynĕ se obávaly, že kdyby se Bāṇāsura dozvĕdĕl o Ūṣiných činnostech z jiného zdroje, tvrdĕ by je potrestal, a tak mu osobnĕ oznámily, že jeho mladá dcera již není nevinná.

10.62.27

Verš

anapāyibhir asmābhir
guptāyāś ca gṛhe prabho
kanyāyā dūṣaṇaṁ pumbhir
duṣprekṣyāyā na vidmahe

Synonyma

anapāyibhiḥ — které jsme nikdy neodešly; asmābhiḥ — námi; guptāyāḥ — jí, která byla dobře hlídána; ca — a; gṛhe — v paláci; prabho — ó pane; kanyāyāḥ — dívky; dūṣaṇam — zneuctĕní; pumbhiḥ — muži; duṣprekṣyāyāḥ — nespatřitelné; na vidmahe — nechápeme.

Překlad

„Pečlivĕ jsme ji hlídaly a nikdy jsme neopustily svá místa, ó pane, takže nemůžeme pochopit, jak byla tato dívka, kterou žádný muž nemůže ani spatřit, v paláci zneuctĕna.“

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že slovo anapāyibhiḥ může znamenat buď „nikdy neodcházející“ nebo „nikdy zmatený“. Když také použijeme alternativní čtení duṣpreṣyāyāḥ místo duṣprekṣyāyāḥ, strážkynĕ označují Ūṣu jako „tu, jejíž zlotřilá přítelkynĕ byla vyslána za posláním.“

10.62.28

Verš

tataḥ pravyathito bāṇo
duhituḥ śruta-dūṣaṇaḥ
tvaritaḥ kanyakāgāraṁ
prāpto ’drākṣīd yadūdvaham

Synonyma

tataḥ — potom; pravyathitaḥ — velmi rozrušený; bāṇaḥ — Bāṇāsura; duhituḥ — své dcery; śruta — když se doslechl o; dūṣaṇaḥ — pohanĕ; tvaritaḥ — rychle; kanyakā — neprovdaných dívek; āgāram — komnat; prāptaḥ — přišel do; adrākṣīt — spatřil; yadu-udvaham — nejvýznamnĕjšího z Yaduovců.

Překlad

Bāṇāsura, velmi rozrušený tím, že se doslechl o pohanĕ své dcery, ihned přispĕchal do dívčích komnat. Tam spařil pýchu Yaduovců, Aniruddhu.

10.62.29-30

Verš

kāmātmajaṁ taṁ bhuvanaika-sundaraṁ
śyāmaṁ piśaṅgāmbaram ambujekṣaṇam
bṛhad-bhujaṁ kuṇḍala-kuntala-tviṣā
smitāvalokena ca maṇḍitānanam

dīvyantam akṣaiḥ priyayābhinṛmṇayā
tad-aṅga-saṅga-stana-kuṅkuma-srajam
bāhvor dadhānaṁ madhu-mallikāśritāṁ
tasyāgra āsīnam avekṣya vismitaḥ

Synonyma

kāma — Amora (Pradyumny); ātmajam — syn; tam — Jeho; bhuvana — všech svĕtů; eka — výjimečná; sundaram — sličnost; śyāmam — tmavĕ modré pleti; piśaṅga — žlutý; ambaram — jehož odĕv; ambuja — jako lotosy; īkṣaṇam — jehož oči; bṛhat — mocné; bhujam — jehož paže; kuṇḍala — Jeho náušnic; kuntala — a kadeří; tviṣā — leskem; smita — usmĕvavými; avalokena — pohledy; ca — také; maṇḍita — ozdobená; ānanam — jehož tvář; dīvyantam — hrající si; akṣaiḥ — s kostkou; priyayā — se svou milenkou; abhinṛmṇayā — dokonale příznivou; tat — s ní; aṅga — fyzickému; saṅga — díky doteku; stana — z jejích ňader; kuṅkuma — mající kuṅkumu; srajam — a kvĕtinovou girlandu; bāhvoḥ — mezi pažemi; dadhānam — nesoucí; madhu — jarních; mallikā — z jasmínů; āśritām — složenou; tasyāḥ — ní; agre — před; āsīnam — sedící; avekṣya — vidící; vismitaḥ — užaslý.

Překlad

Bāṇāsura před sebou spatřil Amorova vlastního syna, jemuž se sličností nikdo nevyrovnal, s tmavĕ modrou pletí, žlutým odĕvem, lotosovýma očima a hrozivými pažemi. Jeho tvář zdobily zářivé náušnice a vlasy a také usmĕvavé pohledy. Když sedĕl proti své nanejvýš příznivé milence a hrál s ní v kostky, mezi pažemi Mu visela girlanda z jarních jasmínů potřísnĕná kuṅkumovým práškem z jejích ňader, když ji objal. Bāṇāsura nad tím vším žasl.

Význam

Bāṇāsura žasl nad Aniruddhovou smĕlostí: princ klidnĕ sedĕl v komnatách dívky a bavil se s Bāṇovou domnĕle neprovdanou dcerou! V kontextu přísné védské kultury to byla neuvĕřitelná vĕc.

10.62.31

Verš

sa taṁ praviṣṭaṁ vṛtam ātatāyibhir
bhaṭair anīkair avalokya mādhavaḥ
udyamya maurvaṁ parighaṁ vyavasthito
yathāntako daṇḍa-dharo jighāṁsayā

Synonyma

saḥ — On, Aniruddha; tam — ho, Bāṇāsuru; praviṣṭam — vstoupivšího; vṛtam — obklopeného; ātatāyibhiḥ — nesoucími zbranĕ; bhaṭaiḥ — strážemi; anīkaiḥ — početnými; avalokya — vidící; mādhavaḥ — Aniruddha; udyamya — zvedající; maurvam — vyrobený ze železa muru; parigham — svůj kyj; vyavasthitaḥ — pevnĕ stojící; yathā — jako; anṭakaḥ — zosobnĕná smrt; daṇḍa — žezlo trestu; dharaḥ — nesoucí; jighāṁsayā — připravený udeřit.

Překlad

Když Aniruddha vidĕl Bāṇāsuru vstoupit s mnoha ozbrojenými strážemi, zvedl svůj železný kyj a zůstal pevnĕ stát, připravený udeřit kohokoliv, kdo by Ho napadl. Podobal se zosobnĕné smrti držící své žezlo trestu.

Význam

Kyj nebyl z obyčejného železa, ale ze zvláštního druhu zvaného muru.

10.62.32

Verš

jighṛkṣayā tān paritaḥ prasarpataḥ
śuno yathā śūkara-yūthapo ’hanat
te hanyamānā bhavanād vinirgatā
nirbhinna-mūrdhoru-bhujāḥ pradudruvuḥ

Synonyma

jighṛkṣayā — chtĕjící se Ho zmocnit; tān — je; paritaḥ — ze všech stran; prasarpataḥ — blížící se; śunaḥ — psy; yathā — jako; śūkara — prasat; yūtha — stáda; paḥ — vůdce; ahanat — udeřil; te — oni; hanyamānāḥ — udeřeni; bhavanāt — z paláce; vinirgatāḥ — vybĕhli; nirbhinna — rozbité; mūrdha — jejich hlavy; ūru — stehna; bhujāḥ — a paže; pradudruvuḥ — uprchli.

Překlad

Když se k Nĕmu stráže přiblížily ze všech stran ve snaze se Ho zmocnit, Aniruddha je udeřil, tak jako vůdce stáda prasat podniká protiútok vůči psům. Jeho ranami zasažené stráže uprchly z paláce a s rozbitými hlavami, stehny a pažemi utíkaly, aby si zachránily život.

10.62.33

Verš

taṁ nāga-pāśair bali-nandano balī
ghnantaṁ sva-sainyaṁ kupito babandha ha
ūṣā bhṛśaṁ śoka-viṣāda-vihvalā
baddhaṁ niśamyāśru-kalākṣy arautsīt

Synonyma

tam — Ho; nāga-pāśaiḥ — mystickou smyčkou nāgů; bali-nandanaḥ — Baliho syn (Bāṇāsura); balī — mocný; ghnantam — když zasahoval; sva — jeho vlastní; sainyam — vojsko; kupitaḥ — rozhnĕvaný; babandha ha — chytil; ūṣā — Ūṣā; bhṛśam — nesmírnĕ; śoka — zármutkem; viṣāda — a sklíčeností; vihvalā — přemožená; baddham — zajatý; niśamya — slyšící; aśru-kalā — se slzami; akṣī — v očích; arautsīt — naříkala.

Překlad

Zatímco však Aniruddha srážel k zemi Bāṇovo vojsko, tento mocný Baliho syn Ho rozhnĕvanĕ chytil mystickými provazy nāga-pāśa. Když Ūṣā slyšela o Aniruddhovĕ zajetí, přemohl ji zármutek a sklíčenost, oči jí zaplavily slzy a naříkala.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že Bāṇāsura ve skutečnosti nemohl mocného vnuka Pána Kṛṣṇy zajmout. Pánova līla-śakti, neboli energie zábav, však dovolila, aby k tomu došlo, a tak mohly nastat události popsané v příští kapitole.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Setkání Ūṣi a Aniruddhy.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ TŘETÍ

Pán Kṛṣṇa bojuje s Bāṇāsurou

10.63.1

Verš

śṛī-śuka uvāca
apaśyatāṁ cāniruddhaṁ
tad-bandhūnāṁ ca bhārata
catvāro vārṣikā māsā
vyatīyur anuśocatām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; apaśyatām — kteří nevidĕli; ca — a; aniruddham — Aniruddhu; tat — Jeho; bandhūnām — pro příbuzné; ca — a; bhārata — ó potomku Bharaty (Parīkṣite Mahārāji); catvāraḥ — čtyři; vārṣikaḥ — období dešťů; māsāḥ — mĕsíce; vyatīyuḥ — uplynuly; anuśocatām — kteří naříkali.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó potomku Bharaty, Aniruddhovi příbuzní, kteří Ho nevidĕli se vrátit, stále naříkali, zatímco uplynuly čtyři mĕsíce období dešťů.

10.63.2

Verš

nāradāt tad upākarṇya
vārtāṁ baddhasya karma ca
prayayuḥ śoṇita-puraṁ
vṛṣṇayaḥ kṛṣṇa-daivatāḥ

Synonyma

nāradāt — od Nārady; tat — tu; upākarṇya — slyšící; vārtām — zprávu; baddhasya — o Nĕm, který byl zajat; karma — činnosti; ca — a; prayayuḥ — odebrali se; śoṇita-puram — do Śoṇitapuru; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇu; daivatāḥ — mající za své uctívané Božstvo.

Překlad

Poté, co vyslechli od Nārady zprávu o Aniruddhových činech a zajetí, Vṛṣṇiovci, kteří uctívali Pána Kṛṣṇu jako své osobní Božstvo, se odebrali do Śoṇitapuru.

10.63.3-4

Verš

pradyumno yuyudhānaś ca
gadaḥ sāmbo ’tha sāraṇaḥ
nandopananda-bhadrādyā
rāma-kṛṣṇānuvartinaḥ

akṣauhiṇībhir dvādaśabhiḥ
sametāḥ sarvato diśam
rurudhur bāṇa-nagaraṁ
samantāt sātvatarṣabhāḥ

Synonyma

pradyumnaḥ yuyudhānaḥ ca — Pradyumna a Yuyudhāna (Sātyaki); gadaḥ sāmbaḥ atha sāraṇaḥ — Gada, Sāmba a Sāraṇa; nanda-upananda-bhadra — Nanda, Upananda a Bhadra; ādyāḥ — a ostatní; rāma-kṛṣṇa-anuvartinaḥ — následující Balarāmu a Kṛṣṇu; akṣauhiṇībhiḥ — s vojenskými jednotkami; dvādaśabhiḥ — dvanácti; sametāḥ — shromáždĕní; sarvataḥ diśam — ze všech svĕtových stran; rurudhuḥ — oblehli; bāṇa-nagaram — Bāṇāsurovo mĕsto; samantāt — zcela; sātvata-ṛṣabhāḥ — vůdci Sātvatů.

Překlad

Vůdci klanu Sātvatů – Pradyumna, Sātyaki, Gada, Sāmba, Sāraṇa, Nanda, Upananda, Bhadra a ostatní – v čele s Pánem Balarāmou a Pánem Kṛṣṇou se spojili s vojskem o dvanácti jednotkách a oblehli Bāṇasurovo hlavní mĕsto ze všech stran.

10.63.5

Verš

bhajyamāna-purodyāna-
prākārāṭṭāla-gopuram
prekṣamāṇo ruṣāviṣṭas
tulya-sainyo ’bhiniryayau

Synonyma

bhajyamāna — zničené; pura — mĕsta; udyāna — zahrady; prākāra — vysoké zdi; aṭṭāla — rozhledny; gopuram — a brány; prekṣamāṇaḥ — vidící; ruṣā — hnĕvem; āviṣṭaḥ — naplnĕný; tulya — stejnĕ velkým; sainyaḥ — s vojskem; abhiniryayau — vyrazil proti nim.

Překlad

Bāṇāsura se rozhnĕval, když je vidĕl ničit předmĕstské zahrady, hradby, rozhledny a brány jeho mĕsta, a tak vyrazil proti nim s vojskem o stejné velikosti.

10.63.6

Verš

bāṇārthe bhagavān rudraḥ
sa-sutaḥ pramathair vṛtaḥ
āruhya nandi-vṛṣabhaṁ
yuyudhe rāma-kṛṣṇayoḥ

Synonyma

bāṇa-arthe — v Bāṇův prospĕch; bhagavān rudraḥ — Pán Śiva; sa-sutaḥ — spolu se svým synem (Kārtikeyou, generálem vojska polobohů); pramathaiḥ — Pramathy (mystickými mudrci, kteří vždy slouží Pánu Śivovi a zjevují se v mnoha podobách); vṛtaḥ — doprovázený; āruhya — jedoucí; nandi — na Nandim; vṛṣabham — svém býku; yuyudhe — bojoval; rāma-kṛṣṇayoḥ — s Balarāmou a Kṛṣṇou.

Překlad

Pán Rudra, doprovázený svým synem Kārtikeyou a Pramathy, přijel na Nandim, svém býčím přepravci, bojovat s Balarāmou a Kṛṣṇou v Bāṇův prospĕch.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že slovo bhagavān je zde použito k vyjádření, že Pán Śiva je svou povahou vševĕdoucí, a tak si je dobře vĕdom vznešenosti Pána Kṛṣṇy. Přesto, ačkoliv Śiva vĕdĕl, že ho Pán Kṛṣṇa porazí, zapojil se do bitvy proti Nĕmu, aby ukázal slávu Nejvyšší Osobnosti Božství. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí, že Pán Śiva vstoupil do bitvy ze dvou důvodů: zaprvé, aby zvýšil radost a nadšení Pána Kṛṣṇy, a zadruhé, aby ukázal, že Pánova inkarnace v podobĕ Kṛṣṇy, ačkoliv předvádí zábavy podobné lidským, je nadřazená ostatním avatārům jako je Pán Rāmacandra. Śrīla Viśvanātha Cakravartī v této souvislosti dále uvádí, že Yogamāyā, vnitřní energie Pána Kṛṣṇy, Pána Śivu zmátla tak jako Brahmu. Na podporu tohoto výroku ācārya cituje slovní spojení brahma-rudrādi-mohanam z Bhakti-rasāmṛta-sindhu. Úkolem Yogamāyi jsou samozřejmĕ vynikající přípravy Pánových zábav, a tak Śiva získal nadšení do boje s Nejvyšším Pánem, Kṛṣṇou.

10.63.7

Verš

āsīt su-tumulaṁ yuddham
adbhutaṁ roma-harṣaṇam
kṛṣṇa-śaṅkarayo rājan
pradyumna-guhayor api

Synonyma

āsīt — nastala; su-tumulam — velmi bouřlivá; yuddham — bitva; adbhutam — úžasná; roma-harṣaṇam — z níž se ježí vlasy; kṛṣṇa-śaṅkarayoḥ — mezi Pánem Kṛṣṇou a Pánem Śivou; rājan — ó králi (Parīkṣite); pradyumna-guhayoḥ — mezi Pradyumnou a Kārtikeyou; api — také.

Překlad

Pak se strhla nanejvýš úžasná, bouřlivá bitva, z níž se ježily vlasy – Pán Kṛṣṇa bojoval s Pánem Śaṅkarou a Pradyumna s Kārtikeyou.

10.63.8

Verš

kumbhāṇḍa-kūpakarṇābhyāṁ
balena saha saṁyugaḥ
sāmbasya bāṇa-putreṇa
bāṇena saha sātyakeḥ

Synonyma

kumbhāṇḍa-kūpakarṇābhyām — s Kumbhāṇḍou a Kūpakarṇou; balena saha — s Pánem Balarāmou; saṁyugaḥ — boj; sāmbasya — Sāmby; bāṇa-putreṇa — s Bāṇovým synem; bāṇena saha — s Bāṇou; sātyakeḥ — Sātyakiho.

Překlad

Pán Balarāma bojoval s Kumbhāṇdou a Kūpakarṇou, Sāmba s Bāṇovým synem a Sātyaki s Bāṇou.

10.63.9

Verš

brahmādayaḥ surādhīśā
munayaḥ siddha-cāraṇāḥ
gandharvāpsaraso yakṣā
vimānair draṣṭum āgaman

Synonyma

brahma-ādayaḥ — v čele s Pánem Brahmou; sura — polobohů; adhīśāḥ — vládci; munayaḥ — velcí mudrci; siddha-cāraṇāḥ — Siddhové a Cāraṇové; gandharva-apsarasaḥ — Gandharvové a Apsary; yakṣāḥ — Yakṣové; vimānaiḥ — v letadlech; draṣṭum — sledovat; āgaman — dostavili se.

Překlad

Brahmā a ostatní vládnoucí polobozi spolu se Siddhy, Cāraṇy, velkými mudrci, Gandharvy, Apsarami a Yakṣi se dostavili ve svých nebeských letadlech, aby sledovali bitvu.

10.63.10-11

Verš

śaṅkarānucarān śaurir
bhūta-pramatha-guhyakān
ḍākinīr yātudhānāṁś ca
vetālān sa-vināyakān

preta-mātṛ-piśācāṁś ca
kuṣmāṇḍān brahma-rākṣasān
drāvayām āsa tīkṣṇāgraiḥ
śaraiḥ śārṅga-dhanuś-cyutaiḥ

Synonyma

śaṅkara — Pána Śivy; anucarān — následovníky; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; bhūta-pramatha — Bhūty a Pramathy; guhyakān — Guhyaky (služebníci Kuvery, kteří mu pomáhají střežit nebeský poklad); ḍākinīḥ — démonky, které slouží bohyni Kālī; yātudhānān — masožravé démony, také známé jako Rākṣasové; ca — a; vetālān — upíry; sa-vināyakān — spolu s Vināyaky; preta — duchy; mātṛ — matky-démonky; piśācān — masožravé démony, kteří žijí ve středních úrovních vesmíru; ca — také; kuṣmāṇḍān — následovníky Pána Śivy, kteří ruší meditaci yogīch; brahma-rākṣasān — démonské duchy brāhmaṇů, kteří zemřeli hříšnĕ; drāvayām āsa — zahnal na útĕk; tīkṣṇa-agraiḥ — ostrými; śaraiḥ — šípy; śārṅga-dhanuḥ — ze svého luku jménem Śārṅga; cyutaiḥ — vypouštĕnými.

Překlad

Pán Kṛṣṇa ostrými šípy vypouštĕnými ze svého luku Śārṅga zahnal na útĕk různé následovníky Pána Śivy – Bhūty, Pramathy, Guhyaky, Ḍākinī, Yātudhāny, Vetāly, Vināyaky, Prety, Māty, Piśācy, Kuṣmāṇḍy a Brahma-rākṣasy.

10.63.12

Verš

pṛthag-vidhāni prāyuṅkta
piṇāky astrāṇi śārṅgiṇe
praty-astraiḥ śamayām āsa
śārṅga-pāṇir avismitaḥ

Synonyma

pṛthak-vidhāni — různých druhů; prāyuṅkta — použil; piṇākī — Pán Śiva, nositel trojzubce; astrāṇi — zbranĕ; śārṅgiṇe — proti Pánu Kṛṣṇovi, nositeli Śārṅgy; prati-astraiḥ — protizbranĕmi; śamayām āsa — zneutralizoval je; śārṅga-pāṇiḥ — nositel Śārṅgy; avismitaḥ — nezmaten.

Překlad

Pán Śiva, nositel trojzubce, střílel různé zbranĕ na Pána Kṛṣṇu, nositele Śārṅgy. Pán Kṛṣṇa však nebyl ani v nejmenším zmaten: zneutralizoval všechny tyto zbranĕ vhodnými protizbranĕmi.

10.63.13

Verš

brahmāstrasya ca brahmāstraṁ
vāyavyasya ca pārvatam
āgneyasya ca pārjanyaṁ
naijaṁ pāśupatasya ca

Synonyma

brahma-astrasya — brahmāstry; ca — a; brahma-astram — brahmāstra; vāyavyasya — zbranĕ vytvářející vítr; ca — a; parvatam — zbraň vytvářející hory; āgneyasya — zbranĕ vytvářející oheň; ca — a; pārjanyam — zbraň vytvářející déšť; naijam — Jeho vlastní zbraň (nārāyaṇāstra); pāśupatasya — pāśupatāstry Pána Śivy; ca — a.

Překlad

Pán Kṛṣṇa zneutralizoval brahmāstru jinou brahmāstrou, zbraň vytvářející vítr zbraní vytvářející hory, zbraň vytvářející oheň zbraní vytvářející déšť a Śivovu osobní zbraň pāśupatāstru svou osobní zbraní, nārāyaṇāstrou.

10.63.14

Verš

mohayitvā tu giriśaṁ
jṛmbhaṇāstreṇa jṛmbhitam
bāṇasya pṛtanāṁ śaurir
jaghānāsi-gadeṣubhiḥ

Synonyma

mohayitvā — matoucí; tu — potom; giriśam — Pána Śivu; jṛmbhaṇa-astreṇa — zbraní vytvářející zívání; jṛmbhitam — přinuceného zívat; bāṇasya — Bāṇovo; pṛtanām — vojsko; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; jaghāna — napadl; asi — svým mečem; gadā — kyjem; iṣubhiḥ — a šípy.

Překlad

Poté, co Pán Kṛṣṇa zmátl Pána Śivu tím, že ho přinutil zívat zbraní vytvářející zívání, pobíjel Bāṇāsurovo vojsko svým mečem, kyjem a šípy.

10.63.15

Verš

skandaḥ pradyumna-bāṇaughair
ardyamānaḥ samantataḥ
asṛg vimuñcan gātrebhyaḥ
śikhināpakramad raṇāt

Synonyma

skandaḥ — Kārtikeya; pradyumna-bāṇa — Pradyumnových šípů; oghaiḥ — přívaly; ardyamānaḥ — přiveden do úzkých; samantataḥ — ze všech stran; asṛk — krev; vimuñcan — prýštící; gātrebhyaḥ — z jeho končetin; śikhinā — na svém pavím přepravci; apākramat — odjel; raṇāt — z bojištĕ.

Překlad

Pán Kārtikeya byl přiveden do úzkých přívalem Pradyumnových šípů pršících ze všech stran, a tak uprchl z bojištĕ na svém pávu, zatímco mu z končetin prýštila krev.

10.63.16

Verš

kumbhāṇḍa-kūpakarṇaś ca
petatur muṣalārditau
dudruvus tad-anīkani
hata-nāthāni sarvataḥ

Synonyma

kumbhāṇḍa-kūpakarṇaḥ ca — Kumbhāṇḍa a Kūpakarṇa; petatuḥ — padli; muṣala — kyjem (Pána Balarāmy); arditau — v úzkých; dudruvuḥ — rozprchla se; tat — jejich; anīkāni — vojska; hata — zabiti; nāthāni — jejichž vůdci; sarvataḥ — na všechny strany.

Překlad

Kumbhāṇḍa a Kūpakarṇa, sužovaní kyjem Pána Balarāmy, padli. Když vojáci tĕchto dvou démonů vidĕli, že jejich vůdci byli zabiti, rozprchli se na všechny strany.

10.63.17

Verš

viśīryamāṇam sva-balaṁ
dṛṣṭvā bāṇo ’ty-amarṣitaḥ
kṛṣṇam abhyadravat saṅkhye
rathī hitvaiva sātyakim

Synonyma

viśīryamāṇam — rozervané; sva — jeho; balam — vojsko; dṛṣṭvā — vidící; bāṇaḥ — Bāṇāsura; ati — nesmírnĕ; amarṣitaḥ — rozzuřený; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; abhyadravat — napadl; saṅkhye — na bojišti; rathī — jedoucí na svém kočáru; hitvā — opouštĕjící; eva — vskutku; sātyakim — Sātyakiho.

Překlad

Bāṇāsuru rozzuřil pohled na jeho rozervané vojsko. Zanechal boje se Sātyakim, rozehnal se přes bojištĕ na svém kočáru a napadl Pána Kṛṣṇu.

10.63.18

Verš

dhanūṁṣy ākṛṣya yugapad
bāṇaḥ pañca-śatāni vai
ekaikasmin śarau dvau dvau
sandadhe raṇa-durmadaḥ

Synonyma

dhanūṁṣi — luků; ākṛṣya — napínající; yugapat — zároveň; bāṇaḥ — Bāṇa; pañca-śatāni — pĕt set; vai — vskutku; eka-ekasmin — na každý; śarau — šípy; dvau dvau — po dvou; sandadhe — přiložil; raṇa — vlivem boje; durmadaḥ — šílený pýchou.

Překlad

Bāṇa, šílící z boje, zároveň napjal všechny tĕtivy svých pĕti set luků a přiložil na každou dva šípy.

10.63.19

Verš

tāni ciccheda bhagavān
dhanūṁsi yugapad dhariḥ
sārathiṁ ratham aśvāṁś ca
hatvā śaṅkham apūrayat

Synonyma

tāni — tyto; ciccheda — zlomil; bhagavān — Nejvyšší Pán; dhanūṁsi — luky; yugapat — zároveň; hariḥ — Śrī Kṛṣṇa; sārathim — vozataje; ratham — kočár; aśvān — konĕ; ca — a; hatvā — když zasáhl; śaṅkham — svou lasturu; apūrayat — naplnil.

Překlad

Pán Śrī Hari zlomil zároveň všechny Bāṇāsurovy luky a také srazil k zemi jeho vozataje, kočár a konĕ. Potom Pán zadul na svou lasturu.

10.63.20

Verš

tan-mātā koṭarā nāma
nagnā makta-śiroruhā
puro ’vatasthe kṛṣṇasya
putra-prāṇa-rirakṣayā

Synonyma

tat — jeho (Bāṇāsurova); mātā — matka; koṭarā nāma — jménem Koṭarā; nagnā — nahá; mukta — rozpuštĕné; śiraḥ-ruhā — vlasy; puraḥ — před; avatasthe — stála; kṛṣṇasya — Kṛṣṇou; putra — svého syna; prāṇa — život; rirakṣayā — doufající zachránit.

Překlad

Právĕ tehdy se před Pánem Kṛṣṇou objevila Bāṇāsurova matka Koṭarā, nahá a s rozpuštĕnými vlasy, toužící zachránit svému synovi život.

10.63.21

Verš

tatas tiryaṅ-mukho nagnām
anirīkṣan gadāgrajaḥ
bāṇaś ca tāvad virathaś
chinna-dhanvāviśat puram

Synonyma

tataḥ — potom; tiryak — odvrátil; mukhaḥ — svou tvář; nagnām — nahou ženu; anirīkṣan — nehledící na; gadāgrajaḥ — Pán Kṛṣṇa; bāṇaḥ — Bāṇa; ca — a; tāvat — s touto příležitostí; virathaḥ — připravený o kočár; chinna — polámaný; dhanvā — jeho luk; āviśat — vstoupil do; puram — mĕsta.

Překlad

Pán Gadāgraja odvrátil tvář, aby se vyhnul pohledu na nahou ženu, a Bāṇāsura – připravený o kočár a s polámaným lukem – využil této příležitosti k útĕku do svého mĕsta.

10.63.22

Verš

vidrāvite bhūta-gaṇe
jvaras tu trī-śirās trī-pāt
abhyadhāvata dāśārhaṁ
dahann iva diśo daśa

Synonyma

vidrāvite — poté, co byli zahnáni na útĕk; bhūta-gaṇe — všichni následovníci Pána Śivy; jvaraḥ — zosobnĕná horečka, která slouží Pánu Śivovi; tu — ale; tri — tři; śirāḥ — hlavy; tri — tři; pāt — nohy; abhyadhāvata — rozbĕhla se k; dāśārham — Pánu Kṛṣṇovi; dahan — hořících; iva — jako kdyby; diśaḥ — svĕtových stran; daśa — deset.

Překlad

Poté, co byli následovníci Pán Śivy zahnáni na útĕk, pustila se do útoku na Pána Kṛṣṇu Śiva-jvara, která mĕla tři hlavy a tři nohy. Když se Śiva-jvara blížila, vypadalo to, že spaluje všechno na deseti svĕtových stranách.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje tento popis Śiva-jvary:

jvaras tri-padas tri-śirāḥ
ṣaḍ-bhujo nava-locanaḥ
bhasma-praharaṇo raudraḥ
kālāntaka-yamopamaḥ

„Dĕsivá Śiva-jvara mĕla tři nohy, tři hlavy, šest paží a devĕt očí. Dštila popel a vypadala jako rovnocenná času, smrti a Yamarājovi.“

10.63.23

Verš

atha nārāyaṇaḥ devaḥ
taṁ dṛṣṭvā vyasṛjaj jvaram
māheśvaro vaiṣṇavaś ca
yuyudhāte jvarāv ubhau

Synonyma

atha — poté; nārāyaṇaḥ devaḥ — Pán Nārāyaṇa (Kṛṣṇa); tam — ji (Śiva-jvaru); dṛṣṭvā — vidící; vyasṛjat — vypustil; jvaram — svou zosobnĕnou horečku (vyvářející nesmírný chlad, v protikladu k nesmírnému horku Śiva-jvary); māheśvaraḥ — Pána Maheśvary; vaiṣṇavaḥ — Pána Viṣṇua; ca — a; yuyudhāte — bojovaly; jvarau — dvĕ horečky; ubhau — proti sobĕ.

Překlad

Když Pán Nārāyaṇa vidĕl blížit se tuto zosobnĕnou zbraň, vypustil svou vlastní zosobnĕnou horečnou zbraň, Viṣṇu-jvaru. Śiva-jvara a Viṣṇu-jvara tak bojovaly proti sobĕ.

10.63.24

Verš

māheśvaraḥ samākrandan
vaiṣṇavena balārditaḥ
alabdhvābhayam anyatra
bhīto māheśvaro jvaraḥ
śaraṇārthī hṛṣīkeśaṁ
tuṣṭāva prayatāñjaliḥ

Synonyma

māheśvaraḥ — (horečná zbraň) Pána Śivy; samākrandan — naříkající; vaiṣṇavena — Vaiṣṇava-jvary; bala — silou; arditaḥ — trýznĕná; alabdhvā — nezískávající; abhayam — nebojácnost; anyatra — jinde; bhītaḥ — vydĕšená; māheśvaraḥ jvaraḥ — Māheśvara-jvara; śaraṇa — po útočišti; arthī — dychtící; hṛṣīkeśam — Pána Kṛṣṇu, vládce smyslů všech bytostí; tuṣṭāva — chválila; prayata-añjaliḥ — s prosebnĕ sepjatýma rukama.

Překlad

Śiva-jvara, přemožená silou Viṣṇu-jvary, naříkala bolestí. Protože vydĕšená Śiva-jvara nenacházela žádné útočištĕ, přišla za Pánem Kṛṣṇou, vládcem smyslů, s nadĕjí, že získá útočištĕ u Nĕho. Tak začala Pána se sepjatýma rukama chválit.

Význam

Jak poukazuje Śrīla Viśvanātha Cakravartī, je významné, že Śiva-jvara musela opustit svého vládce, Pána Śivu, a přímo se uchýlit do útočištĕ Nejvyšší Osobnosti Božství, Pána Kṛṣṇy.

10.63.25

Verš

jvara uvāca
namāmi tvānanta-śaktiṁ pareśam
sarvātmānaṁ kevalaṁ jñapti-mātram
viśvotpatti-sthāna-saṁrodha-hetuṁ
yat tad brahma brahma-liṅgam praśāntam

Synonyma

jvaraḥ uvāca — horečná zbraň (Pána Śivy) pravila; namāmi — klaním se; tvā — Tobĕ; ananta — neomezené; śaktim — jehož energie; para — Nejvyššímu; īśam — Pánu; sarva — všech; ātmānam — Duši; kevalam — čisté; jñapti — vĕdomí; mātram — souhrn; viśva — vesmíru; utpatti — stvoření; sthāna — udržování; saṁrodha — a zničení; hetum — příčina; yat — která; tat — ta; brahma — Absolutní Pravda; brahma — Vedami; lingam — nepřímý odkaz na niž; praśāntam — dokonale klidnou.

Překlad

Śiva-jvara pravila: Klaním se Ti, majiteli neomezených energií, Nejvyššímu Pánu, Nadduši všech bytostí. Máš čisté a úplné vĕdomí a jsi příčina stvoření, udržování a zničení vesmíru. Jsi dokonale klidná Absolutní Pravda, na niž nepřímo odkazují Vedy.

Význam

Śiva-jvara se původnĕ cítila neomezenĕ mocná, a tak se pokusila Śrī Kṛṣṇu spálit. Nyní však byla sama popálena, a jelikož pochopila, že Śrī Kṛṣṇa je Nejvyšší Pán, pokornĕ se přichází Absolutní Pravdĕ poklonit a chválit Ji.

Podle ācāryů slovo sarvātmānam vyjadřuje, že Pán Śrī Kṛṣṇa je Nadduše, dárce vĕdomí všech živých bytostí. Kṛṣṇa to potvrzuje v Bhagavad-gītĕ (15.15): mataḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca. „Ode Mne pochází pamĕť, poznání a zapomnĕní.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī ve svém komentáři zdůrazňuje, že Śiva-jvara si mnoha způsoby uvĕdomila svrchovanost Pána Kṛṣṇy nad jejím vlastním vládcem, Pánem Śivou. Śiva-jvara proto oslovuje Kṛṣṇu jako ananta-śakti, „majitele neomezených energií“; pareśu, „svrchovaného vládce“; a sarvātmu, „Nadduši všech bytostí“ – dokonce i Pána Śivy.

Slova kevalaṁ jñapti-mātram vyjadřují, že Pán Kṛṣṇa vlastní čistou vševĕdoucnost. My podle svého omezeného chápání jednáme v tomto svĕtĕ, ale Pán Kṛṣṇa se svým neomezeným chápáním koná nekončící činy stvoření, udržování a ničení. Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že i činnosti hrubých prvků jako vzduch závisejí na Nĕm. Taittirīya Upaniṣad (2.8.1) to potvrzuje: bhīṣāsmād vātaḥ-pavate. „Vítr vane ze strachu z Nĕho.“ Tak je Pán Śrī Kṛṣṇa svrchovaným objektem uctívání pro všechny živé bytosti.

10.63.26

Verš

kālo daivaṁ karma jīvaḥ svabhāvo
dravyaṁ kṣetraṁ prāṇa ātmā vikāraḥ
tat-saṅghāto bīja-roha-pravāhas
tvan-māyaiṣā tan-niṣedhaṁ prapadye

Synonyma

kālaḥ — čas; daivam — osud; karma — reakce hmotné práce; jīvaḥ — individuální živá bytost; svabhāvaḥ — její sklony; dravyam — jemné podoby hmoty; kṣetram — tĕlo; prāṇaḥ — životní vzduch; ātmā — falešné ego; vikāraḥ — promĕny (jedenácti smyslů); tat — tĕchto všech; saṅghāṭaḥ — souhrn (jako subtilní tĕlo); bīja — semene; roha — výhonek; pravāhaḥ — neustálý tok; tvat — Tvé; māyā — hmotné klamné energie; eṣā — tento; tat — toho; niṣedham — negace (Tebe); prapadye — obracím se, abych získala útočištĕ.

Překlad

Čas, osud, karma, jīva a její sklony, jemné podoby hmoty, hmotné tĕlo, životní vzduch, falešné ego, různé smysly a souhrn tĕchto všech odrážející se v subtilním tĕle živé bytosti – to všechno tvoří /uvádí v činnost nekonečný kolobĕh Tvé/ Tvou hmotnou klamnou energii, māyu, nekonečný kolobĕh jako ten týkající se semene a rostliny. Přijímám útočištĕ u Tebe, negace této māyi.

Význam

Slovo bīja-roha-pravāha je vysvĕtleno takto: podmínĕná duše přijímá hmotné tĕlo, se kterým se snaží užívat si hmotného svĕta. Toto tĕlo je semeno (bīja) budoucí hmotné existence, protože když osoba jedná s tímto tĕlem, vytváří další reakce (karma), které přerůstají (roha) v nutnost přijmout další hmotné tĕlo. Jinak řečeno, hmotný život je řetĕz akcí a reakcí. Jednoduché rozhodnutí odevzdat se Nejvyššímu Pánu vyprošťuje podmínĕnou duši z tohoto marného opakování hmotného růstu a reakce.

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho slova tan-niṣedhaṁ prapadye vyjadřují, že Nejvyšší Osobnost Božství, Pán Kṛṣṇa, je niṣedhāvadhi-bhūtam, „hranicí negace“. Jinými slovy, poté, co je veškerý klam negován, zůstává Absolutní Pravda.

Proces vzdĕlávání lze stručnĕ popsat jako způsob vymýcení nevĕdomosti dosažením poznání. Induktivním, deduktivním a intuitivním způsobem se snažíme vyvrátit lákavé, klamné a nedokonalé a pozvednout se na úroveň dokonalého poznání. Když je nakonec veškerý klam negován, to, co zůstane pevnĕ na místĕ, je Absolutní Pravda, Nejvyšší Osobnost Božství.

V předchozím textu Śiva-jvara popsala Nejvyššího Pána jako sarvātmānaṁ kevalaṁ jñapti-mātram, „čisté, soustředĕné duchovní vĕdomí“. Nyní Śiva-jvara ukončuje svůj filozofický popis Pána tím, že různé aspekty hmotné existence jsou také energie Nejvyššího Pána.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že ačkoliv se jīva liší od māyi, je zde zahrnuta mezi složky māyi, protože ji māyā ovládá. Viśvanātha Cakravartī také zmiňuje, že vlastní tĕlo a smysly Nejvyššího Pána, jak je zde naznačeno slovem tan-niṣedham, se neliší od Pánovy čisté duchovní existence. Pánovo tĕlo a smysly se nenacházejí mimo Nĕj, ani Ho nepokrývají, ale naopak Pán je totožný se svou duchovní podobou a smysly. Úplná Absolutní Pravda, neomezená v úžasné rozmanitosti, je Pán Śrī Kṛṣṇa.

10.63.27

Verš

nānā-bhāvair līlayaivopapannair
devān sādhūn loka-setūn bibharṣi
haṁsy unmārgān hiṁsayā vartamānān
janmaitat te bhāra-hārāya bhūmeḥ

Synonyma

nānā — různými; bhāvaiḥ — se zámĕry; līlayā — jako zábavy; eva — vskutku; upapannaiḥ — přijaté; devān — polobohy; sādhūn — svaté mudrce; loka — svĕta; setūn — náboženské zásady; bibharṣi — udržuješ; haṁsi — zabíjíš; ut-mārgān — ty, kdo se odchýlí z cesty; hiṁsayā — násilím; vartamānān — žijící; janma — zrození; etat — toto; te — Tvé; bhāra — břemene; hārāya — zbavit; bhūmeḥ — Zemĕ.

Překlad

S různými zámĕry provádíš zábavy na ochranu polobohů, svatých osob a náboženských zásad určených pro tento svĕt. V tĕchto zábavách také zabíjíš ty, kdo se odchýlí ze správné cesty a žijí násilím. Vždyť i Tvá současná inkarnace má zbavit Zemi jejího břemene.

Význam

Pán Kṛṣṇa uvádí v Bhagavad-gītĕ (9.29):

samo 'haṁ sarva-bhūteṣu
na me dveṣyo 'sti na priyaḥ
ye bhajanti tu māṁ bhaktyā
mayi te teṣu cāpy aham

„Vůči nikomu nechovám zášť a nikomu nestraním. Jsem stejnĕ naklonĕn všem. Ale každý, kdo Mi oddanĕ slouží, je Můj přítel – je u Mĕ – a Já jsem také přítelem jemu.“

Polobozi a mudrci (devān sādhūn) jsou oddáni plnĕní vůle Nejvyššího Pána. Polobozi jednají jako správci vesmíru a mudrci svým vyučováním a dobrým příkladem osvĕtlují cestu seberealizace a svatosti. Ti, kdo však porušují přírodní zákon, zákon Boha, a žijí pácháním násilí vůči ostatním, jsou zabiti Nejvyšším Pánem v Jeho různých inkarnacích přijímaných pro zábavy. Pán uvádí v Bhagavad-gītĕ (4.11): ye yathā māṁ prapadyante tāṁs tathaiva bhajāmy aham. Je nestranný, ale vhodnĕ odpovídá na činnosti živých bytostí.

10.63.28

Verš

tapto ’ham te tejasā duḥsahena
śāntogreṇāty-ulbaṇena jvareṇa
tāvat tāpo dehināṁ te ’nghri-mūlaṁ
no severan yāvad āśānubaddhāḥ

Synonyma

taptaḥ — popálená; aham — já; te — Tvou; tejasā — mocí; duḥsahena — nesnesitelným; śānta — chladem; ugreṇa — přesto spalující; ati — nesmírnĕ; ulbaṇena — hrozivá; jvareṇa — horečka; tāvat — tak dlouho; tāpaḥ — spalující trýzeň; dehinām — vtĕlených duší; te — Tvých; aṅghri — nohou; mūlam — chodidlům; na — ne; u — vskutku; severan — slouží; yāvat — dokud; āśā — hmotnými touhami; anubaddhāḥ — neustále spoutané.

Překlad

Trýzní mĕ strašlivá moc Tvé hrozivé horečné zbranĕ, která je chladná, a přesto spalující. Všechny vtĕlené duše musí trpĕt, dokud zůstávají připoutány k hmotným cílům, a tak odvráceny od služby Tvým nohám.

Význam

V předchozím verši Śiva-jvara uvedla, že ti, kdo žijí násilím, budou trpĕt podobným násilím z rukou Pána. Zde však dále uvádí, že ti, kdo se neodevzdají Nejvyššímu Pánu, si zvláštĕ zaslouží trest. Ačkoliv sama Śiva-jvara dosud jednala násilnĕ, jelikož se odevzdala Pánu a napravila se, doufá, že získá Pánovu milost. Jinak řečeno, nyní se stala Pánovou oddanou.

10.63.29

Verš

śrī-bhagavān uvāca
tri-śiras te prasanno ’smi
vyetu te maj-jvarād bhayam
yo nau smarati saṁvādaṁ
tasya tvan na bhaved bhayam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; tri-śiraḥ — ó tříhlavá; te — s tebou; prasannaḥ — spokojen; asmi — jsem; vyetu — nechť odejde; te — tvůj; mat — Mé; jvarāt — z horečné zbranĕ; bhayam — strach; yaḥ — kdokoliv; nau — náš; smarati — vzpomíná na; saṁvādam — rozhovor; tasya — pro nĕho; tvat — z tebe; na bhavet — nebude; bhayam — strach.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó tříhlavá, jsem s tebou spokojen. Nechť je tvůj strach z Mé horečné zbranĕ rozptýlen a nechť kdokoliv, kdo vzpomíná na tento náš rozhovor, nemá důvod se tĕ bát.

Význam

Zde Pán přijímá Śiva-jvaru jako svou oddanou a dává jí svůj první pokyn – any nikdy nedĕsila horečkou ty, kdo s vírou naslouchají této Pánovĕ zábavĕ.

10.63.30

Verš

ity ukto ’cyutam ānamya
gato māheśvaro jvaraḥ
bāṇas tu ratham ārūḍhaḥ
prāgād yotsyan janārdanam

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — oslovena; acyutam — Kṛṣṇovi, neklesajícímu Nejvyššímu Pánu; ānamya — klanĕjící se; gataḥ — odešla; māheśvaraḥ — Pána Śivy; jvaraḥ — horečná zbraň; bāṇaḥ — Bāṇāsura; tu — ale; ratham — na svém kočáru; ārūḍhaḥ — jedoucí; prāgāt — přijel; yotsyan — zamýšlející bojovat s; janārdanam — Pánem Kṛṣṇou.

Překlad

Takto oslovená Māheśvara-jvara se poklonila neklesajícímu Pánu a odešla. Poté však přijel Bāṇāsura na svém kočáru bojovat s Pánem Kṛṣṇou.

10.63.31

Verš

tato bāhu-sahasreṇa
nānāyudha-dharo ’suraḥ
mumoca parama-kruddho
bāṇāṁś cakrāyudhe nṛpa

Synonyma

tataḥ — poté; bāhu — svými pažemi; sahasreṇa — tisíci; nānā — četné; āyudha — zbranĕ; dharaḥ — nesoucí; asuraḥ — démon; mumoca — vypustil; parama — svrchovanĕ; kruddhaḥ — rozzuřený; bāṇān — šípy; cakra-āyudhe — na Nĕho, jehož zbraní je disk; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Ó králi, nesmírnĕ rozzuřený démon nesoucí ve svých tisíci rukách četné zbranĕ vystřelil mnoho šípů na Pána Kṛṣṇu, nositele zbranĕ v podobĕ disku.

10.63.32

Verš

tasyāsyato ’strāṇy asakṛc
cakreṇa kṣura-neminā
ciccheda bhagavān bāhūn
śākhā iva vanaspateḥ

Synonyma

tasya — jeho; asyataḥ — který vrhal; astrāṇi — zbranĕ; asakṛt — opakovanĕ; cakreṇa — svým diskem; kṣura — ostrý jako břitva; neminā — jehož obvod; ciccheda — usekal; bhagavān — Nejvyšší Pán; bāhūn — paže; śākhāḥ — vĕtve; iva — jako kdyby; vanaspateḥ — stromu.

Překlad

Když Ho Bāṇa nepřestával zasypávat Nejvyššího Pána zbranĕmi, ten použil svou jako břitva ostrou cakru, aby usekal Bāṇāsurovy paže, jako kdyby to byly vĕtve stromů.

10.63.33

Verš

bāhuṣu chidyamāneṣu
bāṇasya bhagavān bhavaḥ
bhaktānakampy upavrajya
cakrāyudham abhāṣata

Synonyma

bāhuṣu — paže; chidyamāneṣu — když byly utínány; bāṇasya — Bāṇāsurovy; bhagavān bhavaḥ — velký Pán Śiva; bhakta — se svým oddaným; anukampī — soucitný; upavrajya — přicházející; cakra-āyudham — za Pánem Kṛṣṇou, nositelem zbranĕ v podobĕ disku; abhāṣata — promluvil.

Překlad

Pán Śiva mĕl soucit se svým oddaným Bāṇāsurou, jehož paže byly utínány, a tak přišel za Pánem Cakrāyudhou (Kṛṣṇou) a takto k Nĕmu promluvil.

10.63.34

Verš

śrī-rudra uvāca
tvaṁ hi brahma paraṁ jyotir
gūḍhaṁ brahmaṇi vāṅ-maye
yaṁ paśyanty amalātmāna
ākāśam iva kevalam

Synonyma

śrī-rudraḥ uvāca — Pán Śiva pravil; tvam — Ty; hi — jediný; brahma — Absolutní Pravda; param — svrchované; jyotiḥ — svĕtlo; gūḍham — skryté; brahmaṇi — v Absolutním; vāk-maye — v její jazykové podobĕ (Vedách); yam — jehož; paśyanti — vidí; amala — neposkvrnĕná; ātmānaḥ — jejichž srdce; ākāśam — nebe; iva — jako; kevalam — čisté.

Překlad

Śrī Rudra pravil: Ty jediný jsi Absolutní Pravda, svrchované svĕtlo, tajemství skryté v jazykovém projevu Absolutního. Ti, jejichž srdce jsou neposkvrnĕná, Tĕ mohou vidĕt, neboť jsi neposkvrnĕný jako nebe.

Význam

Absolutní Pravda je zdroj veškerého svĕtla, a je proto svrchované svĕtlo, zářící samo o sobĕ. Tato Absolutní Pravda je důvĕrnĕ vysvĕtlena ve Vedách, a je proto obtížnĕ pochopitelná pro bĕžného čtenáře. Následující výroky citované Śrīlou Jīvou Gosvāmīm z Gopāla-tāpanī Upaniṣady ukazují, jak védské hlásky příležitostnĕ odhalují Absolutního: Te hocur upāsanam etasya parātmano govindasyākhilādhāriṇo brūhi (Pūrva-khaṇḍa 17): „Oni (čtyři Kumārové) řekli (Brahmovi): ,Prosíme řekni nám, jak uctívat Govindu, Nejvyšší Duši a základ všeho, co existuje.̀“ Cetanaś cetanānām (Pūrva-khaṇḍa 21): „On je hlavní ze všech živých bytostí.“ A taṁ ha devam ātma-vṛtti-prakāśam (Pūrva-khaṇḍa 23): „Osoba realizuje tohoto Svrchovaného Boha tím, že nejprve realizuje vlastní já.“ Velký ācārya Jīva Gosvāmī také cituje verš ze Śrīmad-Bhāgavatamu (7.10.48) – gūḍhaṁ paraṁ brahma manuṣya-liṅgam – který poukazuje na „Nejvyšší Pravdu skrytou v tĕle podobném lidskému.“

Jelikož je Pán čistý, proč nĕkteří lidé vnímají Kṛṣṇovu podobu a činnosti jako nečisté? Ācārya Jīva vysvĕtluje, že ti, jejichž srdce jsou nečistá, nemohou porozumĕt čistému Pánu. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále cituje Pánův vlastní pokyn Arjunovi ve Śrī Hari-vaṁśe:

tat-paraṁ paramaṁ brahma
sarvaṁ vibhajate jagat
mamaiva tad ghanaṁ tejo
jñātum arhasi bhārata

„Vyšší než tato (celková hmotná příroda) je Nejvyšší Brahman, z nĕhož se expanduje celé toto stvoření. Ó potomku Bharaty, mĕl bys vĕdĕt, že Nejvyšší Brahman je tvořen Mou koncentrovanou září.“

Takto, aby zachránil svého oddaného, Śiva nyní oslavuje Nejvyššího Pána, Kṛṣṇu, svého vĕčného pána hodného uctívání. Pánova matoucí energie Śivu přimĕla s Pánem Kṛṣṇou bojovat, ale nyní je po boji a Pán Śiva vĕnuje pro záchranu svého oddaného tyto krásné modlitby.

10.63.35-36

Verš

nābhir nabho ’gnir mukham ambu reto
dyauḥ śīrṣam āśāḥ śrutir aṅghrir urvī
candro mano yasya dṛg arka ātmā
ahaṁ samudro jaṭharaṁ bhujendraḥ

romāṇi yasyauṣadhayo ’mbu-vāhāḥ
keśā viriñco dhiṣaṇā visargaḥ
prajā-patir hṛdayaṁ yasya dharmaḥ
sa vai bhavān puruṣo loka-kalpaḥ

Synonyma

nābhiḥ — pupek; nabhaḥ — nebe; agniḥ — oheň; mukham — tvář; ambu — voda; retaḥ — semeno; dyauḥ — nebesa; śīrṣam — hlava; āśāḥ — svĕtové strany; śrutiḥ — sluch; aṅghriḥ — noha; urvī — Zemĕ; candraḥ — Mĕsíc; manaḥ — mysl; yasya — jehož; dṛk — zrak; arkaḥ — Slunce; ātmā — vĕdomí; aham — já (Śiva); samudraḥ — oceán; jaṭharam — břicho; bhuja — paže; indraḥ — Indra; romāṇi — chlupy na tĕle; yasya — jehož; oṣadhayaḥ — byliny; ambu-vāhāḥ — mraky plné vody; keśāḥ — vlasy; viriñcaḥ — Pán Brahmā; dhiṣaṇā — rozlišující inteligence; visargaḥ — genitálie; prajā-patiḥ — stvořitel lidstva; hṛdayam — srdce; yasya — jehož; dharmaḥ — náboženství; saḥ — On; vai — vskutku; bhavān — Ty, vznešený; puruṣaḥ — prvotní stvořitel; loka — svĕty; kalpaḥ — stvořené z nĕhož.

Překlad

Nebe je Tvůj pupek, oheň Tvoje tvář, voda Tvé semeno a nebesa Tvá hlava. Hlavní svĕtové strany jsou Tvůj sluch, byliny chlupy na Tvém tĕle a mraky plné vody vlasy na Tvé hlavĕ. Zemĕ je Tvá noha, Mĕsíc Tvá mysl a Slunce Tvůj zrak, zatímco já jsem Tvé ego. Oceán je Tvé břicho, Indra Tvá paže, Pán Brahmā Tvá inteligence, stvořitel lidstva Tvé genitálie a náboženství Tvé srdce. Jsi vskutku původní puruṣa, stvořitel svĕtů.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že tak jako nepatrný hmyz žijící v plodu nemůže plodu porozumĕt, my nepatrné živé bytosti nemůžeme porozumĕt Nejvyšší Absolutní Pravdĕ, ve které existujeme. Je obtížné porozumĕt Pánovu vesmírnému projevu, o Jeho transcendentální podobĕ Śrī Kṛṣṇy nemluvĕ. Proto bychom se mĕli odevzdat s vĕdomím Kṛṣṇy a Pán samotný nám pomůže porozumĕt.

10.63.37

Verš

tavāvatāro ’yam akuṇṭha-dhāman
dharmasya guptyai jagato hitāya
vayaṁ ca sarve bhavatānubhāvitā
vibhāvayāmo bhuvanāni sapta

Synonyma

tava — Tvůj; avatāraḥ — příchod; ayam — tento; akuṇṭha — neomezená; dhāman — ó Ty, jehož moc; dharmasya — spravedlnosti; guptyai — na ochranu; jagataḥ — vesmíru; hitāya — ve prospĕch; vayam — my; ca — také; sarve — vše; bhavatā — Tebou; anubhāvitāḥ — osvícené a autorizované; vibhāvayāmaḥ — projevujeme a rozvíjíme; bhuvanāni — svĕtů; sapta — sedm.

Překlad

Tvůj současný příchod do hmotného svĕta, ó Pane neomezené moci, je určen pro ochranu zásad spravedlnosti a prospívá celému vesmíru. My polobozi, každý závisející na Tvé milosti a autoritĕ, rozvíjíme sedm planetárních systémů.

Význam

Když Pán Śiva oslavuje Pána Kṛṣṇu, může se objevit pochybnost, protože Pán Kṛṣṇa zdánlivĕ stojí před Pánem Śivou jako historická osobnost s tĕlem podobným lidskému. To, že se nám Pán zjevuje v podobĕ viditelné našim svĕtským očím, je však Jeho bezpříčinná milost. Jestli chceme porozumĕt Absolutní Pravdĕ, Śrī Kṛṣṇovi, musíme naslouchat uznávaným autoritám na proces vĕdomí Kṛṣṇy, jako Pánu Kṛṣṇovi samotnému v Bhagavad-gītĕ, nebo Pánu Śivovi, uznávané vaiṣṇavské autoritĕ, který zde oslavuje Nejvyšší Osobnost Božství.

10.63.38

Verš

tvam eka ādyaḥ puruṣo ’dvitīyas
turyaḥ sva-dṛg dhetur ahetur īśaḥ
pratīyase ’thāpi yathā-vikāraṁ
sva-māyayā sarva-guṇa-prasiddhyai

Synonyma

tvam — Ty; ekaḥ — jediná; ādyaḥ — původní; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; advitīyaḥ — jedna jediná; turyaḥ — transcendentální; sva-dṛk — projevující sebe sama; hetuḥ — příčina; ahetuḥ — nemající příčinu; īśaḥ — svrchovaný vládce; pratīyase — jsi vnímán; atha api — přesto; yathā — podle; vikāram — různých přemĕn; sva — svou vlastní; māyayā — energií klamu; sarva — všech; guṇa — hmotných vlastností; prasiddhyai — pro úplné projevení.

Překlad

Jsi původní osoba, jedna jediná, transcendentální a projevující sebe sama. Nemáš příčinu, jsi příčina všeho a svrchovaný vládce. Přesto jsi vnímán z hlediska přemĕn hmoty způsobených Tvou energií klamu – přemĕn, které umožňuješ, aby se mohly plnĕ projevit různé hmotné vlastnosti.

Význam

Ācāryové komentují tento verš takto: Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že výraz ādyaḥ puruṣaḥ, „původní puruṣa“, vyjadřuje, že se Pán Kṛṣṇa expanduje jako Mahā-Viṣṇu, první ze tří puruṣů, kteří mají na starost projevení vesmíru. Pán je eka advitīyaḥ, „jeden jediný“, protože Mu není nikdo roven ani se od Nĕho neliší. Nikdo se zcela nevyrovná Nejvyššímu Bohu a přesto protože jsou všechny živé bytosti expanze energie Boha, nikdo se od Nĕho kvalitativnĕ neliší. Śrī Caitanya Mahāprabhu tuto nepochopitelnou situaci pĕknĕ vysvĕtluje prohlášením, že Absolutní Pravda a živá bytosti jsou kvalitativnĕ totožné ale kvantitativnĕ odlišné. Absolutní má neomezené duchovní vĕdomí, zatímco živé bytosti mají neomezenĕ malé vĕdomí, které může být zahaleno klamem.

Śrīla Jīva Gosvāmī, komentující výraz ādyaḥ puruṣaḥ, cituje ze Sātvata-tantry: viṣṇos tu trīṇi rūpāṇi. „Existují tři podoby Viṣṇua (pro projevení vesmíru, a tak dále).“ Śrīla Jīva Gosvāmī také cituje Pánův výrok ze śruti: pūrvam evāham ihāsam. „Na počátku jsem v tomto svĕtĕ existoval jen Já.“ Tento výrok popisuje podobu Pána zvanou puruṣa-avatāra, která existuje před projevením vesmíru. Śrīla Jīva Gosvāmī také cituje tuto śruti-mantru: tat-puruṣasya puruṣatvam, což znamená „toto tvoří Pánovo postavení puruṣi.“ Pán Kṛṣṇa je ve skutečnosti podstatou inkarnace puruṣi, protože je turīya, jak popisuje v tomto verši. Jīva Gosvāmī vysvĕtluje výraz turīya (doslova „čtvrtý“) citací komentáře Śrīdhara Svāmīho k verši Bhāgavatamu 11.15.16:

virāṭ hiraṇyagarbhaś ca
kāraṇaṁ cety upādhayaḥ
īśasya yat tribhir hīnaṁ
turīyaṁ tad vidur budhāḥ

„Pánova vesmírná podoba, Jeho podoba Hiraṇyagarbhy a prvotní příčinné projevení hmotné přírody jsou všechno relativní koncepty, ale protože Pán samotný není tĕmito třemi zahalen, inteligentní autority Ho nazývají ,čtvrtý̀.“

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho slovo turīya vyjadřuje, že Pán je čtvrtým členem čtverné expanze Boha zvané Catur-vyūha. Jinými slovy, Pán Kṛṣṇa is Vāsudeva.

Pán Kṛṣṇa je sva-dṛk – On sám se dokáže dokonale vnímat – protože je nekonečná duchovní existence, nekonečnĕ čistá. Je hetu, příčina všeho, a přesto je ahetu, bez příčiny. Proto je īśa, svrchovaný vládce.

Poslední dvĕ řádky tohoto verše mají zvláštní filozofický význam. Proč je Pán vnímán různými osobami různĕ, ačkoliv je jediný? Částečné vysvĕtlení je uvedeno zde. Vlivem Māyi, Pánovy externí energie, je hmotná příroda ve stavu neustálé přemĕny, vikāra. V jednom smyslu je tedy hmotná příroda „neskutečná“, asat. Protože je však Bůh svrchovaná skutečnost, a protože je přítomen ve všech vĕcech a všechny vĕci jsou Jeho energie, hmotné předmĕty a energie mají jistý stupeň skutečnosti. Proto nĕkteří lidé vidí jeden aspekt hmotné energie a myslí si: „Toto je skutečnost,“ zatímco ostatní lidé vidí odlišný aspekt hmotné energie a myslí si: „Ne, toto je skutečnost.“ Jako podmínĕné duše jsme zahaleni různými uspořádáními hmotné přírody, a tak popisujeme Nejvyšší Pravdu nebo Nejvyššího Pána z hlediska svého porušeného pohledu. Přesto jsou i zahalující vlastnosti hmotné přírody, jako naše podmínĕná inteligence, mysl a smysly, skutečné (neboť jsou energií Nejvyššího Pána), a proto můžeme skrze všechny vĕci vnímat, více či ménĕ subjektivnĕ, Nejvyšší Osobnost Božství. Proto tento verš uvádí pratīyase: „Jsi vnímán.“ Navíc bez projevení zahalujících vlastností hmotné přírody by stvoření nemohlo plnit svůj účel – dovolit podmínĕným duším pokusit se co nejlépe si užívat bez Boha, takže nakonec pochopí marnost této klamné představy.

10.63.39

Verš

yathaiva sūryaḥ pihitaś chāyayā svayā
chāyāṁ ca rūpāṇi ca sañcakāsti
evaṁ guṇenāpihito guṇāṁs tvam
ātma-pradīpo guṇinaś ca bhūman

Synonyma

yathā eva — tak jako; sūryaḥ — slunce; pihitaḥ — zahalené; chāyayā — stínem; svayā — svým vlastním; chāyām — stín; ca — a; rūpāṇi — viditelné podoby; ca — také; sañcakāsti — osvĕtluje; evam — podobnĕ; guṇena — hmotnou kvalitou (falešného ega); apihitaḥ — zahalené; guṇān — kvality hmoty; tvam — Ty; ātma-pradīpaḥ — vydávající vlastní záři; guṇinaḥ — majitelé tĕchto kvalit (živé bytosti); ca — a; bhūman — ó všemocný.

Překlad

Ó všemocný, tak jako slunce, třebaže skryté za mrakem, osvĕtluje mrak a také všechny ostatní viditelné podoby, Ty, ačkoliv skrytý hmotnými kvalitami, vydáváš vlastní záři, a tak zjevuješ všechny tyto kvality, spolu se živými bytostmi, které je vlastní.

Význam

Zde Pán Śiva dále objasňuje myšlenku vyjádřenou v posledních dvou řádcích předchozího verše. Analogie mraků a slunce je vhodná. Slunce svou energií vytváří mraky, které zahalují náš pohled na slunce. A přesto je to slunce, co nám dovoluje vidĕt mraky i všechny ostatní vĕci. Podobnĕ Pán expanduje svou energii klamu, a tak nám brání Ho přímo vidĕt. A přesto je to samotný Bůh, kdo nám odhaluje svou zahalující energii – hmotný svĕt – a je tedy ātma-pradīpa, „vydávající vlastní záři“. Je to skutečnost Jeho existence, co činí všechny vĕci viditelnými.

10.63.40

Verš

yan-māyā-mohita-dhiyaḥ
putra-dāra-gṛhādiṣu
unmajjanti nimajjanti
prasaktā vṛjinārṇave

Synonyma

yat — jehož; māyā — energií klamu; mohita — zmatená; dhiyaḥ — jejich inteligence; putra — co se týče dĕtí; dāra — manželky; gṛha — domova; ādiṣu — a tak dále; unmajjanti — vynořují se na hladinu; nimajjanti — ponořují se; prasaktāḥ — plnĕ zapletené; vṛjina — utrpení; arṇave — v oceánu.

Překlad

Osoby pohroužené v oceánu hmotného utrpení se nĕkdy vynořují k hladinĕ a nĕkdy se ponořují, neboť je jejich inteligence zmatená Tvou māyou, a jsou plnĕ připoutané k dĕtem, manželce, domovu a tak dále.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že „vynořování se v oceánu utrpení“ vyjadřuje povznesení do vyšších druhů, jako jsou polobozi, a „být ponořen“ se týká poklesnutí do nižších druhů – dokonce až do nehybných druhů života jako jsou stromy. Vāyu Purāṇa uvádí: viparyayaś ca bhavati brahmatva-sthāvaratvayoḥ: „Živá bytost koluje mezi postavením Brahmy a nehybného tvora.“

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že Śiva poté, co oslavil Pána, nyní sleduje svůj původní zámĕr zajistit Bāṇāsurovi Pánovu milost. V tomto a v následujících čtyřech verších tedy Pán Śiva poučuje Bāṇu o svém skutečném postavení ve vztahu k Pánu. Śivova prosba k Pánu o soucit s Bāṇou se nachází v textu 45.

10.63.41

Verš

deva-dattam imaṁ labdhvā
nṛ-lokam ajitendriyaḥ
yo nādriyeta tvat-pādau
sa śocyo hy ātma-vañcakaḥ

Synonyma

deva — Nejvyšším Pánem; dattam — dané; imam — toto; labdhvā — dosahující; nṛ — lidských bytostí; lokam — svĕta; ajita — neovládnuté; indriyaḥ — jeho smysly; yaḥ — kdo; na ādriyeta — nebude uctívat; tvat — Tvé; pādau — nohy; saḥ — on; śocyaḥ — politováníhodný; hi — vskutku; ātma — sebe sama; vañcakaḥ — podvodník.

Překlad

Ten, kdo dosáhl tohoto lidského tĕla jako daru od Boha, a přesto neovládá své smysly a neuctívá Tvé nohy, je jistĕ politováníhodný, neboť pouze podvádí sám sebe.

Význam

Pán Śiva zde zavrhuje ty, kdo se odmítají vĕnovat oddané službĕ Nejvyššímu Pánu.

10.63.42

Verš

yas tvāṁ visṛjate martya
ātmānaṁ priyam īśvaram
viparyayendriyārthārthaṁ
viṣam atty amṛtaṁ tyajan

Synonyma

yaḥ — kdo; tvām — Tebe; visṛjate — zavrhne; martyaḥ — smrtelník; ātmānam — své skutečné Já; priyam — nanejvýš drahý; īśvaram — Pán; viparyaya — které jsou přesnĕ opačné; indriya-artha — smyslovým předmĕtům; artham — kvůli; viṣam — jed; atti — pojídá; amṛtam — nektaru; tyajan — vyhýbá se.

Překlad

Ten smrtelník, který zavrhne Tebe – své skutečné Já, nanejvýš drahého přítele a Pána – kvůli smyslovým předmĕtům, jejichž povaha je přesnĕ opačná, odmítá nektar a místo toho pojídá jed.

Význam

Výše popsaná osoba je politováníhodná, protože zavrhuje to, co je ve skutečnosti drahé, Pána, a přijímá to, co není drahé, ale bezbožné: dočasný smyslový požitek, který vede k utrpení a zmatenosti.

10.63.43

Verš

ahaṁ brahmātha vibudhā
munayaś cāmalāśayāḥ
sarvātmanā prapannās tvām
ātmānaṁ preṣṭham īśvaram

Synonyma

aham — já; brahmā — Brahmā; atha — a také; vibudhāḥ — polobozi; munayaḥ — mudrci; ca — a; amala — čisté; āśayāḥ — jejichž vĕdomí; sarva-ātmanā — z celého srdce; prapannāḥ — odevzdaní; tvām — Tobĕ; ātmānam — Já; preṣṭham — nejdražšímu; īśvaram — Pánu.

Překlad

Já, Pán Brahmā, ostatní polobozi a mudrci s čistou myslí jsme se všichni odevzdali z celého srdce Tobĕ, našemu nanejvýš drahému Já a Pánu.

10.63.44

Verš

taṁ tvā jagat-sthity-udayānta-hetuṁ
samaṁ prasāntaṁ suhṛd-ātma-daivam
ananyam ekaṁ jagad-ātma-ketaṁ
bhavāpavargāya bhajāma devam

Synonyma

tam — Jeho; tvā — Ty; jagat — vesmíru; sthiti — udržování; udaya — vznik; anta — a zánik; hetum — příčina; samam — vyrovnaný; praśāntam — dokonale klidný; suhṛt — přítel; ātma — Já; daivam — Pán hodný uctívání; ananyam — jeden jediný; ekam — jedinečný; jagat — všech svĕtů; ātma — a všech duší; ketam — útočištĕ; bhava — hmotného života; apavargāya — pro ukončení; bhajāma — uctívejme; devam — Nejvyššího Pána.

Překlad

Uctívejme Tebe, Nejvyššího Pána, abychom byli osvobozeni z hmotného života. Jsi udržovatel vesmíru a příčina jeho stvoření a zániku. Jsi vyrovnaný, dokonale klidný, skutečný přítel, Já a Pán hodný uctívání. Jsi jeden jediný, útočištĕ všech svĕtů a všech duší.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že Pán je skutečný přítel, protože uvádí v činnost správnou inteligenci osoby, pokud ta zatouží poznat pravdu o Bohu a duši. Śrīla Jīva Gosvāmī i Śrīla Viśvanātha Cakravartī zdůrazňují, že výraz bhavāpavargāya vyjadřuje nejvyšší osvobození v podobĕ čisté lásky k Bohu charakterizované čistou oddanou službou Pánu.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī také vysvĕtluje, že Nejvyšší Pán je samam, „dokonale objektivní a vyrovnaný“, zatímco jiné živé bytosti nemohou být dokonale objektivní kvůli neúplnému chápání skutečnosti. Ti, kdo se odevzdají Pánu, se také stávají plnĕ objektivními přijetím útočištĕ u Jeho svrchovaného vĕdomí.

10.63.45

Verš

ayaṁ mameṣṭo dayito ’nuvartī
mayābhayaṁ dattam amuṣya deva
sampādyatāṁ tad bhavataḥ prasādo
yathā hi te daitya-patau prasādaḥ

Synonyma

ayam — tento; mama — můj; iṣṭaḥ — oblíbený; dayitaḥ — velmi drahý; anuvartī — následovník; mayā — mnou; abhayam — nebojácnost; dattam — daná; amuṣya — jeho; deva — ó Pane; sampādyatām — prosím nechť je udĕlena; tat — proto; bhavataḥ — Tvá; prasādaḥ — milost; yathā — jako; hi — vskutku; te — Tvá; daitya — démonů; patau — vládci (Prahlādovi); prasādaḥ — milost.

Překlad

Tento Bāṇāsura je můj drahý a vĕrný následovník a já jsem mu udĕlil osvobození od strachu. Proto mu, můj Pane, prosím udĕl svou milost, tak jako jsi prokázal milost Prahlādovi, vládci démonů.

Význam

Pán Śiva chce Bāṇāsurovi pomoci, protože démon projevil velkou oddanost Pánu Śivovi, když poskytl hudební doprovod pro Śivův tanec tāṇḍava. Další důvod, proč Bāṇa požívá příznĕ Pána Śivy, je ten, že je potomkem velkých oddaných Prahlāda a Baliho.

10.63.46

Verš

śrī-bhagavān uvāca
yad āttha bhagavaṁs tvaṁ naḥ
karavāma priyaṁ tava
bhavato yad vyavasitaṁ
tan me sādhv anumoditam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; yat — co; āttha — řekl jsi; bhagavan — ó pane; tvam — ty; naḥ — Nám; karavāma — mĕli bychom učinit; priyam — tĕšící; tava — tebe; bhavataḥ — tebou; yat — co; vyavasitam — rozhodnuto; tat — to; me — Mnou; sādhu — dobře; anumoditam — souhlasící se.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Můj milý pane, pro tvé potĕšení musíme jistĕ učinit to, oč jsi Nás požádal. Plnĕ souhlasím s tvým závĕrem.

Význam

Nemĕli bychom považovat za podivné, že Nejvyšší Pán Kṛṣṇa zde oslovuje Pána Śivu jako bhagavāna, „pána“. Všechny živé bytosti jsou nedílné části Pána, kvalitativnĕ s Ním totožné, a Pán Śiva je zvláštĕ mocná, čistá bytost s mnoha vlastnostmi Nejvyššího Pána. Tak jako je otec šťastný, když se může podĕlit o své bohatství s milovaným synem, Nejvyšší Pán šťastnĕ obdařuje čisté živé bytosti částí své energie a majestátu. A tak jako otec pyšnĕ a šťastnĕ pozoruje dobré vlastnosti svých dĕtí, Pán je nanejvýš šťastný, když oslavuje čisté živé bytosti mocné díky vĕdomí Kṛṣṇy. Nejvyššího Pána tedy tĕší oslavování Pána Śivy tím, že ho oslovuje jako bhagavāna.

10.63.47

Verš

avadhyo ’yaṁ mamāpy eṣa
vairocani-suto ’suraḥ
prahrādāya varo datto
na vadhyo me tavānvayaḥ

Synonyma

avadhyaḥ — nebýt zabit; ayam — on; mama — Mnou; api — vskutku; eṣaḥ — tento; vairocani-sutaḥ — Vairocaniho (Baliho) syn; asuraḥ — démon; prahrādāya — Prahlādovi; varaḥ — požehnání; dattaḥ — dané; na vadhyaḥ — nebýt zabiti; me — Mnou; tava — tvoji; anvayaḥ — potomci.

Překlad

Nezabiji tohoto démonského Vairocaniho syna, neboť jsem dal Prahlādovi Mahārājovi požehnání, že nezabiji žádné z jeho potomků.

10.63.48

Verš

darpopaśamanāyāsya
pravṛkṇā bāhavo mayā
sūditaṁ ca balaṁ bhūri
yac ca bhārāyitaṁ bhuvaḥ

Synonyma

darpa — pýchy; upaśamanāya — pro zmírnĕní; asya — jeho; pravṛkṇāḥ — usekané; bāhavaḥ — paže; mayā — Mnou; sūditam — pobité; ca — a; balam — vojsko; bhūri — obrovské; yat — které; ca — a; bhārāyitam — jelikož se stalo břemenem; bhuvaḥ — pro Zemi.

Překlad

To kvůli zmírnĕní Bāṇāsurovy pýchy jsem mu usekal paže. A jeho mocné vojsko jsem pobil, protože se stalo břemenem Zemĕ.

10.63.49

Verš

catvāro ’sya bhujāḥ śiṣṭā
bhaviṣyaty ajarāmaraḥ
pārṣada-mukhyo bhavato
na kutaścid-bhayo ’suraḥ

Synonyma

catvāraḥ — čtyři; asya — jeho; bhujāḥ — paže; śiṣṭāḥ — zbývající; bhaviṣyati — bude; ajara — nestárnoucí; amaraḥ — a nesmrtelný; pārṣada — společník; mukhyaḥ — hlavní; bhavataḥ — tvůj; na kutaścit-bhayaḥ — nemající strach za žádných okolností; asuraḥ — démon.

Překlad

Tento démon, který má stále čtyři paže, bude odolný vůči stáří a smrti a bude sloužit jako jeden ze tvých hlavních společníků. Tak se nebude mít za žádných okolností čeho bát.

10.63.50

Verš

iti labdhvābhayaṁ kṛṣṇaṁ
praṇamya śirasāsuraḥ
prādyumniṁ ratham āropya
sa-vadhvo samupānayat

Synonyma

iti — takto; labdhvā — získávající; abhayam — osvobození od strachu; kṛṣṇam — Pánu Kṛṣṇovi; praṇamya — klanící se; śirasā — hlavou; asuraḥ — démon; pradyumnim — Aniruddhu, Pradyumnova syna; ratham — na Jeho kočár; āropya — usazující; sa-vadhvaḥ — s Jeho manželkou; samupānayat — přivezl je vpřed.

Překlad

Poté, co Bāṇāsura takto dosáhl osvobození od strachu, se poklonil Pánu Kṛṣṇovi dotekem hlavy o zem. Pak Bāṇa posadil Aniruddhu a Jeho nevĕstu na jejich kočár a přivezl je před Pána.

10.63.51

Verš

akṣauhiṇyā parivṛtaṁ
su-vāsaḥ-samalaṅkṛtam
sa-patnīkaṁ puras-kṛtya
yayau rudrānumoditaḥ

Synonyma

akṣauhiṇyā — celou vojenskou jednotkou; parivṛtam — obklopené; su — skvostný; vāsaḥ — jejichž odĕv; samalaṅkṛtam — a ozdobené šperky; sa-patnīkam — Aniruddhu s Jeho manželkou; puraḥ-kṛtya — stavící dopředu; yayau — On (Pán Kṛṣṇa) odjel; rudra — Pánem Śivou; anumoditaḥ — propuštĕný.

Překlad

Pán Kṛṣṇa potom do čela průvodu postavil Aniruddhu a Jeho nevĕstu, oba krásnĕ ozdobené skvostnými odĕvy a šperky, a obklopil je celou vojenskou jednotkou. Tak se Pán Kṛṣṇa rozloučil s Pánem Śivou a odjel.

10.63.52

Verš

sva-rājadhānīṁ samalaṅkṛtāṁ dhvajaiḥ
sa-toraṇair ukṣita-mārga-catvarām
viveśa śaṅkhānaka-dundubhi-svanair
abhyudyataḥ paura-suhṛd-dvijātibhiḥ

Synonyma

sva — svého; rājadhānīm — hlavního mĕsta; samalaṅkṛtām — zcela vyzdobeného; dhvajaiḥ — vlajkami; sa — a s; toraṇaiḥ — vítĕznými oblouky; ukṣita — pokropené vodou; mārga — jehož třídy; catvarām — a křižovatky; viveśa — vstoupil; śaṅkha — lastur; ānaka — postranních bubnů; dundubhi — a kotlů; svanaiḥ — s dunĕním; abhyudyataḥ — uctivĕ uvítaný; paura — lidmi z mĕsta; suhṛt — svými příbuznými; dvijātibhiḥ — a brāhmaṇy.

Překlad

Pán potom vstoupil do svého hlavního mĕsta, bohatĕ vyzdobeného vlajkami a vítĕznými oblouky, s třídami a křižovatkami pokropenými vodou. Za dunĕní lastur a bubnů ānaka a dundubhi přišli všichni Pánovi příbuzní, brāhmaṇové a ostatní obyvatelé Pána uctivĕ přivítat.

10.63.53

Verš

ya evaṁ kṛṣṇa-vijayaṁ
śaṅkareṇa ca saṁyugam
saṁsmaret prātar utthāya
na tasya syāt parājayaḥ

Synonyma

yaḥ — kdokoliv; evam — takto; kṛṣṇa-vijayam — vítĕzství Pána Kṛṣṇy; śaṅkareṇa — s Pánem Śaṅkarou; ca — a; saṁyugam — bitvu; saṁsmaret — vzpomíná na; prātaḥ — za úsvitu; utthāya — probouzející se; na — ne; tasya — pro nĕho; syāt — bude; parājayaḥ — porážka.

Překlad

Kdokoliv vstává brzy ráno a vzpomíná na vítĕzství Pána Kṛṣṇy v Jeho boji s Pánem Śivou, nikdy nezažije porážku.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Kṛṣṇa bojuje s Bāṇāsurou.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ-ČTVRTÁ

Osvobození krále Nṛgy

10.64.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
ekadopavanaṁ rājan
jagmur yadu-kumārakāḥ
vihartuṁ sāmba-pradyumna
cāru-bhānu-gadādayaḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ — Badarāyaṇův syn (Śukadeva Gosvāmī); uvāca — pravil; ekadā — jednoho dne; upavanam — do lesíka; rājan — ó králi (Parīkṣite); jagmuḥ — šli; yadu-kumārakāḥ — chlapci z yaduovské dynastie; vihartum — hrát si; sāmba-pradyumna-cāru-bhānu-gada-ādayaḥ — Sāmba, Pradyumna, Cāru, Bhānu, Gada a další.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Ó králi, jednoho dne si šli Sāmba, Pradyumna, Cāru, Bhānu, Gada a další chlapci z yaduovské dynastie hrát do lesíka.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že příbĕh krále Nṛgy vyprávĕný v této kapitole má dát vĕcné pokyny všem pyšným králům. Prostřednictvím této události Pán Kṛṣṇa také předal vážná ponaučení členům své vlastní rodiny, kteří zpychli na svůj majestát.

10.64.2

Verš

krīḍitvā su-ciraṁ tatra
vicinvantaḥ pipāsitāḥ
jalaṁ nirudake kūpe
dadṛśuḥ sattvam adbhutam

Synonyma

krīḍitvā — poté, co si hráli; su-ciram — dlouhou dobu; tatra — tam; vicinvantaḥ — hledající; pipāsitāḥ — žízniví; jalam — vodu; nirudake — vyschlé; kūpe — ve studni; dadṛśuḥ — spatřili; sattvam — tvora; adbhutam — úžasného.

Překlad

Poté, co si dlouho hráli, dostali žízeň. Při hledání vody nahlédli do vyschlé studny a spatřili podivného tvora.

10.64.3

Verš

kṛkalāsaṁ giri-nibhaṁ
vīkṣya vismita-mānasāḥ
tasya coddharaṇe yatnaṁ
cakrus te kṛpayānvitāḥ

Synonyma

kṛkalāsam — ještĕra; giri — hoře; nibham — podobajícího se; vīkṣya — hledící na; vismita — užaslé; mānasāḥ — jejichž mysli; tasya — z toho; ca — a; uddharaṇe — při vyzvednutí; yatnam — úsilí; cakruḥ — vynaložili; te — oni; kṛpayā anvitāḥ — ze soucitu.

Překlad

Chlapci užasli při pohledu na toho tvora, ještĕra podobného kopci. Slitovali se nad ním a pokusili se ho ze studny vyzvednout.

10.64.4

Verš

carma-jais tāntavaiḥ pāśair
baddhvā patitam arbhakāḥ
nāśaknuran samuddhartuṁ
kṛṣṇāyācakhyur utsukāḥ

Synonyma

carma-jaiḥ — kožené; tāntavaiḥ — a z pleteného vlákna; pāśaiḥ — provazy; baddhvā — přivazující; patitam — tvora, který spadl; arbhakāḥ — chlapci; na aśaknuran — nebyli schopni; samuddhartum — vyzvednout; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; ācakhyuḥ — oznámili; utsukāḥ — nadšenĕ.

Překlad

Přivázali ještĕra koženými popruhy a potom pletenými provazy, ale přesto ho nemohli vyzvednout. Šli tedy za Pánem Kṛṣṇou a nadšenĕ Mu o tom tvorovi povĕdĕli.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že v této kapitole jsou yaduovští chlapci, dokonce včetnĕ Śrī Pradyumny, popsáni jako dosti mladí, a proto muselo jít o ranou zábavu.

10.64.5

Verš

tatrāgatyāravindākṣo
bhagavān viśva-bhāvanaḥ
vīkṣyojjahāra vāmena
taṁ kareṇa sa līlayā

Synonyma

tatra — tam; āgatya — jdoucí; aravinda-akṣaḥ — lotosooký; bhagavān — Nejvyšší Pán; viśva — vesmíru; bhāvanaḥ — udržovatel; vīkṣya — vidící; ujjahāra — vyzvedl; vāmena — levou; tam — ho; kareṇa — rukou; saḥ — On; līlayā — snadno.

Překlad

Lotosooký Nejvyšší Pán, udržovatel vesmíru, šel ke studni, spatřil ještĕra a pak ho levou rukou snadno vyzvedl ven.

10.64.6

Verš

sa uttamaḥ-śloka-karābhimṛṣṭo
vihāya sadyaḥ kṛkalāsa-rūpam
santapta-cāmīkara-cāru-varṇaḥ
svargy adbhutālaṅkaraṇāmbara-srak

Synonyma

saḥ — ten; uttamaḥ-śloka — slavného Pána; kara — rukou; abhimṛṣṭaḥ — dotknutý; vihāya — opouštĕjící; sadyaḥ — ihned; kṛkalāsa — ještĕra; rūpam — podobu; santapta — tekutého; cāmīkara — zlata; caru — krásná; varṇaḥ — jehož pleť; svargī — obyvatel nebes; adbhuta — úžasné; alaṅkaraṇa — jehož ozdoby; ambara — odĕv; srak — a girlandy.

Překlad

Po doteku ruky slavného Nejvyššího Pána ta bytost ihned opustila tĕlo ještĕra a přijala podobu obyvatele nebes. Jeho pleť mĕla krásnou barvu tekutého zlata a mĕl na sobĕ úžasné ozdoby, odĕvy a girlandy.

10.64.7

Verš

papraccha vidvān api tan-nidānaṁ
janeṣu vikhyāpayituṁ mukundaḥ
kas tvaṁ mahā-bhāga vareṇya-rūpo
devottamaṁ tvāṁ gaṇayāmi nūnam

Synonyma

papraccha — zeptal se; vidvān — dobře si vĕdom; api — ačkoliv; tat — toho; nidānam — příčiny; janeṣu — mezi obyčejnými lidmi; vikhyāpayitum — aby to učinil známým; mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; kaḥ — kdo; tvam — ty; mahā-bhāga — ó požehnaný; vareṇya — vynikající; rūpaḥ — jehož podoba; deva-uttamam — vznešený polobůh; tvām — ty; gaṇayāmi — mĕl bych zvážit; nūnam — jistĕ.

Překlad

Pán Kṛṣṇa pochopil situaci, ale aby informoval obyčejné lidi, zeptal se: „Kdo jsi, ó vysoce požehnaný? Když vidím tvou vynikající podobu, myslím si, že jistĕ musíš být vznešený polobůh.

10.64.8

Verš

daśām imāṁ vā katamena karmaṇā
samprāpito ’sy atad-arhaḥ su-bhadra
ātmānam ākhyāhi vivitsatāṁ no
yan manyase naḥ kṣamam atra vaktum

Synonyma

daśām — situace; imām — do této; vā — a; katamena — jakým; karmaṇā — činem; samprāpitaḥ — přiveden; asi — jsi; atat-arhaḥ — nezasluhující to; su-bhadra — ó dobrá duše; ātmānam — ty; ākhyāhi — prosím vysvĕtli; vivitsatām — kteří dychtí poznat; naḥ — nám; yat — pokud; manyase — si myslíš; naḥ — nám; kṣamam — vhodné; atra — zde; vaktum — povĕdĕt.

Překlad

„Jakým minulým činem ses dostal do této situace? Zdá se, že sis takový osud nezasloužil, ó dobrá duše. Dychtíme tĕ poznat, tak nám prosím o sobĕ povĕz – pokud ovšem považuješ tuto dobu a místo za vhodné.“

10.64.9

Verš

śrī-śuka uvāca
iti sma rājā sampṛṣṭaḥ
kṛṣṇenānanta-mūrtinā
mādhavaṁ praṇipatyāha
kirīṭenārka-varcasā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; sma — vskutku; rājā — král; sampṛṣṭaḥ — dotázaný; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; ananta — neomezené; mūrtinā — jehož podoby; mādhavam — Jemu, Pánu Mādhavovi; praṇipatya — klanící se; āha — promluvil; kirīṭena — se svou přilbou; arka — jako slunce; varcasa — jejíž záře.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Král s přilbou zářící jako slunce, takto dotázaný Kṛṣṇou, jehož podoby jsou neomezené, se poklonil Pánu Mādhavovi a odpovĕdĕl.

10.64.10

Verš

nṛga uvāca
nṛgo nāma narendro ’ham
ikṣvāku-tanayaḥ prabho
dāniṣv ākhyāyamāneṣu
yadi te karṇam aspṛśam

Synonyma

nṛgaḥ uvāca — král Nṛga pravil; nṛgaḥ nāma — jménem Nṛga; nara-indraḥ — vládce lidí; aham — já; ikṣvāku-tanayaḥ — syn Ikṣvākua; prabho — ó Pane; dāniṣu — mezi dárci milodarů; ākhyāyamāneṣu — když jsem byl vyjmenováván; yadi — možná; te — Tvého; karṇam — ucha; aspṛśam — dotkl jsem se.

Překlad

Král Nṛga pravil: Jsem král známý jako Nṛga, syn Ikṣvākua. Možná jsi o mĕ, Pane, slyšel při přednášení seznamů dárců milodarů.

Význam

Ācāryové zde poukazují na to, že ačkoliv je použit výraz vyjadřující nejistotu – „možná jsi o mĕ slyšel“ – rozumí se, že o tom není pochyb.

10.64.11

Verš

kiṁ nu te ’viditaṁ nātha
sarva-bhūtātma-sākṣiṇaḥ
kālenāvyāhata-dṛśo
vakṣye ’thāpi tavājñayā

Synonyma

kim — co; nu — vskutku: te  –  Tobĕ; aviditam — neznámé; nātha — ó pane; sarva — všech; bhūta — bytostí; ātma — inteligence; sākṣiṇaḥ — svĕdku; kālena — časem; avyāhata — nerušený; dṛśaḥ — jehož pohled; vakṣye — promluvím; atha api — přesto; tava — Tvůj; ājñayā — na pokyn.

Překlad

Co by Ti mohlo být neznámé, ó pane? Pohledem nerušeným časem sleduješ mysli všech živých bytostí. Přesto na Tvůj pokyn promluvím.

Význam

Jelikož Pán ví vše, není třeba Ho o ničem informovat. Přesto král Nṛga promluví, aby splnil Pánův zámĕr.

10.64.12

Verš

yāvatyaḥ sikatā bhūmer
yāvatyo divi tārakāḥ
yāvatyo varṣa-dhārāś ca
tāvatīr adadaṁ sma gāḥ

Synonyma

yāvatyaḥ — kolik; sikatāḥ — zrnek písku; bhūmeḥ — patřících Zemi; yāvatyaḥ — kolik; divi — na nebi; tārakāḥ — hvĕzd; yāvatyaḥ — kolik; varṣa — deštĕ; dhārāḥ — kapek; ca — a; tāvatīḥ — tolik; adadam — jsem rozdal; sma — vskutku; gāḥ — krav.

Překlad

Rozdal jsem v podobĕ milodarů tolik krav, jako je na Zemi zrnek písku, na nebi hvĕzd nebo v dešťové přeháňce kapek.

Význam

Zde je myšleno, že král rozdal jako milodary nespočet krav.

10.64.13

Verš

payasvinīs taruṇīḥ śīla-rūpa-
guṇopapannāḥ kapilā hema-sṛṅgīḥ
nyāyārjitā rūpya-khurāḥ sa-vatsā
dukūla-mālābharaṇā dadāv aham

Synonyma

payaḥ-vinīḥ — s mlékem; taruṇīḥ — mladé; śīla — s dobrým chováním; rūpa — krásou; guṇa — a ostatními vlastnostmi; upapannāḥ — obdařené; kapilāḥ — hnĕdé; hema — zlatými; śṛṅgīḥ — s rohy; nyāya — čestnĕ; arjitāḥ — nabyté; rūpya — stříbrnými; khurāḥ — s kopyty; sa-vatsāḥ — s jejich telaty; dukūla — skvostným odĕvem; mālā — girlandami; ābharaṇāḥ — ozdobené; dadau — rozdával jsem; aham — já.

Překlad

Mladé, hnĕdé krávy plné mléka, s dobrým chováním, krásné a obdařené dobrými vlastnostmi, všechny čestnĕ nabyté, s pozlacenými rohy, postříbřenými kopyty a ozdobené skvostnými odĕvy a girlandami – takové byly krávy, spolu s jejich telaty, které jsem rozdával jako milodary.

10.64.14-15

Verš

sv-alaṅkṛtebhyo guṇa-śīlavadbhyaḥ
sīdat-kuṭumbebhya ṛta-vratebhyaḥ
tapaḥ-śruta-brahma-vadānya-sadbhyaḥ
prādāṁ yuvabhyo dvija-puṅgavebhyaḥ

go-bhū-hiraṇyāyatanāśva-hastinaḥ
kanyāḥ sa-dāsīs tila-rūpya-śayyāḥ
vāsāṁsi ratnāni paricchadān rathān
iṣṭaṁ ca yajñaiś caritaṁ ca pūrtam

Synonyma

su — pĕknĕ; alaṅkṛtebhyaḥ — ozdobené; guṇa — dobré vlastnosti; śīla — a povahu; vadbhyaḥ — kteří mĕli; sīdat — nešťastné; kuṭumbebhyaḥ — jejichž rodiny; ṛta — pravdĕ; vratebhyaḥ — oddaným; tapaḥ — díky askezi; śruta — dobře známým; brahma — ve Vedách; vadānya — nesmírnĕ učeným; sadbhyaḥ — svatým; prādām — rozdal jsem; yuvabhyaḥ — kteří byli mladí; dvija — brāhmaṇům; pum-gavebhyaḥ — nanejvýš výjimečné; go — krávy; bhū — půdu; hiraṇya — zlato; āyatana — domy; aśva — konĕ; hastinaḥ — a slony; kanyāḥ — dcery na vdávání; sa — se; dāsīḥ — služebnicemi; tila — sezam; rūpya — stříbro; śayyāḥ — a lůžka; vāsāṁsi — odĕvy; ratnāni — drahokamy; paricchadān — nábytek; rathān — kočáry; iṣṭam — vykonané uctívání; ca — a; yajñaiḥ — védskými ohňovými obĕťmi; caritam — vykonané; ca — a; pūrtam — zbožné činy.

Překlad

Nejprve jsem poctil brāhmaṇy, příjemce mých milodarů, pĕknými ozdobami. Tito nanejvýš vznešení brāhmaṇové, jejichž rodiny se octly v nouzi, byli mladí a mĕli vynikající povahu a vlastnosti. Byli oddaní pravdĕ, proslulí svou askezí, nesmírnĕ učení ve védských písmech a svatého chování. Rozdal jsem jim krávy, půdu, zlato a domy, spolu s koňmi, slony a dívkami na vdávání se služebnicemi, a také sezam, stříbro, skvostná lůžka, odĕvy, drahokamy, nábytek a kočáry. Navíc jsem vykonal védské obĕti a různé zbožné dobročinné skutky.

10.64.16

Verš

kasyacid dvija-mukhyasya
bhraṣṭā gaur mama go-dhane
sampṛktāviduṣā sā ca
mayā dattā dvijātaye

Synonyma

kasyacit — jistého; dvija — brāhmaṇy; mukhyasya — prvotřídního; bhraṣṭā — ztracená; gauḥ — kráva; mama — mého; go-dhane — do stáda; sampṛktā — zamíchaná; aviduṣā — jenž jsem o tom nevĕdĕl; sā — ona; ca — a; mayā — mnou; dattā — darovaná; dvi-jātaye — (jinému) brāhmaṇovi.

Překlad

Jednou se kráva patřící jistému prvotřídnímu brāhmaṇovi zatoulala do mého stáda. Aniž bych o tom vĕdĕl, daroval jsem tu krávu jako milodar jinému brāhmaṇovi.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že výraz dvija-mukhya, „prvotřídní brāhmaṇa“, zde označuje brāhmaṇu, který přestal přijímat milodary, a odmítl proto přijmout i sto tisíc krav výmĕnou za krávu, která byla nevhodnĕ darována.

10.64.17

Verš

tāṁ nīyamānāṁ tat-svāmī
dṛṣṭrovāca mameti tam
mameti parigrāhy āha
nṛgo me dattavān iti

Synonyma

tām — ji, krávu; nīyamānām — odvádĕnou pryč; tat — její; svāmī — pán; dṛṣṭvā — vidící; uvāca — řekl; mama — moje; iti — takto; tam — jemu; mama — moje; iti — takto; parigrāhī — ten, který přijal dar; āha — řekl; nṛgaḥ — král Nṛga; me — mnĕ; dattavān — daroval; iti — takto.

Překlad

Když první majitel krávy uvidĕl, že je odvádĕna pryč, řekl, „Je moje!“ Druhý brāhmaṇa, který ji přijal darem, odpovĕdĕl: „Ne, je moje! Nṛga mi ji daroval.“

10.64.18

Verš

viprau vivadamānau mām
ūcatuḥ svārtha-sādhakau
bhavān dātāpaharteti
tac chrutvā me ’bhavad bhramaḥ

Synonyma

viprau — oba brāhmaṇové; vivadamānau — hádající se; mām — mnĕ; ūcatuḥ — řekli; sva — svůj vlastní; artha — zájem; sādhakau — uskutečňující; bhavān — ty, pane; dātā — ten, kdo dává; apahartā — ten, kdo bere; iti — takto; tat — toto; śrutvā — slyšící; me — mé; abhavat — vzniklo; bhramaḥ — zdĕšení.

Překlad

Zatímco se oba brāhmaṇové hádali a každý se snažil uskutečnit svůj vlastní zámĕr, přišli ke mnĕ. Jeden z nich řekl: „Dals mi tuto krávu“ a druhý pravil: „Ale ukradls ji mnĕ.“ Když jsem to slyšel, byl jsem zmaten.

10.64.19-20

Verš

anunītāv ubhau viprau
dharma-kṛcchra-gatena vai
gavāṁ lakṣaṁ prakṛṣṭānāṁ
dāsyāmy eṣā pradīyatām

bhavantāv anugṛhṇītāṁ
kiṅkarasyāvijānataḥ
samuddharataṁ māṁ kṛcchrāt
patantaṁ niraye ’śucau

Synonyma

anunītau — pokornĕ požádáni; ubhau — oba; viprau — dva brāhmaṇové; dharma — náboženské povinnosti; kṛcchra — obtížnou situaci; gatena — (mnou) jenž jsem se octl v; vai — vskutku; gavām — krav; lakṣam — lakh (sto tisíc); prakṛṣṭānām — nejlepší kvality; dāsyāmi — dám; eṣā — tuto jednu; pradīyatām — prosím dejte; bhavantau — vy dva; anugṛhṇītām — mĕli byste prosím prokázat milost; kiṅkarasya — svému služebníkovi; avijānataḥ — který si nebyl vĕdom; samuddharatam — prosím zachraňte; mām — mĕ; kṛcchrāt — před nebezpečím; patantam — padající; niraye — do pekla; aśucau — nečistého.

Překlad

Když jsem se octl v hrozivém dilematu ohlednĕ své povinnosti v dané situaci, pokornĕ jsem požádal oba brāhmaṇy: „Dám sto tisíc nejlepších krav výmĕnou za tuto jednu. Prosím vraťte mi ji. Mĕli byste být ke mnĕ, svému služebníkovi, milostiví. Nevĕdĕl jsem, čeho se dopouštím. Prosím zachraňte mĕ z této obtížné situace nebo zajisté poklesnu do odporného pekla.“

10.64.21

Verš

nāhaṁ pratīcche vai rājann
ity uktvā svāmy apākramat
nānyad gavām apy ayutam
icchāmīty aparo yayau

Synonyma

na — ne; aham — já; pratīcche — chci; vai — vskutku; rājan — ó králi; iti — takto; uktvā — řkoucí; svāmī — majitel; apākramat — odešel; na — ne; anyat — navíc; gavām — krav; api — dokonce; ayutam — deset tisíc; icchāmi — chci; iti — takto řkoucí; aparaḥ — druhý (brāhmaṇa); yayau — odešel.

Překlad

Současný majitel krávy pravil: „Nechci za tuto krávu nic, ó králi“ a odešel. Druhý brāhmaṇa prohlásil: „Nechci ani o deset tisíc krav víc (než nabízíš)“ a také odešel.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda komentuje: „Nepřistoupili tedy na králův návrh a oba rozzlobenĕ odešli, neboť si mysleli, že byli připraveni o právoplatné vlastnictví.“

10.64.22

Verš

etasminn antare yāmair
dūtair nīto yama-kṣayam
yamena pṛṣṭas tatrāhaṁ
deva-deva jagat-pate

Synonyma

etasmin — této; antare — příležitosti; yāmaiḥ — Yamarāje, vládce smrti; dūtaiḥ — posly; nītaḥ — odvedený; yama-kṣayam — do Yamarājova sídla; yamena — Yamarājem; pṛṣṭaḥ — otázaný; tatra — tam; aham — já; deva-deva — ó Pane pánů; jagat — vesmíru; pate — ó vládce.

Překlad

Ó Pane pánů, ó vládce vesmíru, poslové Yamarāje využili takto vzniklé příležitosti a pozdĕji mĕ odvedli do jeho sídla. Tam se mĕ samotný Yamarāja otázal.

Význam

Podle ācāryů bylo královo provádĕní plodonosných činností do té doby bezchybné. Nyní však vznikl neúmyslný rozpor a když tedy král zemřel, Yamadūtové ho odvedli do Yamarājova sídla zvaného Saṁyamanī.

10.64.23

Verš

pūrvaṁ tvam aśubhaṁ bhuṅkṣa
utāho nṛpate śubham
nāntaṁ dānasya dharmasya
paśye lokasya bhāsvataḥ

Synonyma

pūrvam — nejprve; tvam — ty; aśubham — bezbožné reakce; bhuṅkṣe — chceš zakusit; uta āha u — nebo; nṛ-pate — ó králi; śubham — zbožné reakce; na — ne; antam — konec; dānasya — dobročinnosti; dharmasya — zbožné; paśye — vidím; lokasya — svĕta; bhāsvataḥ — zářícího.

Překlad

(Yamarāja pravil:) Můj milý králi, přeješ si nejprve zakusit výsledky svých hříchů nebo své zbožnosti? Nedohlédnu konce dobročinnosti, kterou jsi vykonal, ani tvého následného požitku na zářících nebeských planetách.

10.64.24

Verš

pūrvaṁ devāśubhaṁ bhuñja
iti prāha pateti saḥ
tāvad adrākṣam ātmānaṁ
kṛkalāsaṁ patan prabho

Synonyma

pūrvam — nejprve; deva — ó pane; aśubham — hříšné reakce; bhuñje — zakusím; iti — takto řkoucí; prāha — pravil; pata — padni; iti — takto; saḥ — on; tāvat — vzápĕtí; adrākṣam — vidĕl jsem; ātmānam — sebe; kṛkalāsam — ještĕra; patan — padajícího; prabho — ó pane.

Překlad

Odpovĕdĕl jsem: „Nejprve mi, můj pane, dovol vytrpĕt mé hříšné reakce“ a Yamarāja řekl: „Tedy padni!“ „Vzápĕtí jsem padl a bĕhem pádu jsem vidĕl, jak se stávám ještĕrem, ó pane.

10.64.25

Verš

brahmaṇyasya vadānyasya
tava dāsasya keśava
smṛtir nādyāpi vidhvastā
bhavat-sandarśanārthinaḥ

Synonyma

brahmaṇyasya — který byl oddaný brāhmaṇům; vadānyasya — který by štĕdrý; tava — Tvého; dāsasya — služebníka; keśava — ó Kṛṣṇo; smṛtiḥ — pamĕť; na — ne; adya — dnes; api — dokonce; vidhvastā — ztracená; bhavat — Tvém; sandarśana — pohledu na; arthinaḥ — který toužil po.

Překlad

Ó Keśavo, jako Tvůj služebník jsem byl oddaný brāhmaṇům, byl jsem k nim štĕdrý a vždy jsem toužil, aby na mĕ spočinul Tvůj pohled. Proto jsem ani dodnes nezapomnĕl (na svůj minulý život).

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī komentuje tento verš takto: „Jelikož král Nṛga otevřenĕ prohlásil, že má dvĕ význačné vlastnosti – oddanost brāhmaṇům a štĕdrost – je zřejmé, že tyto vlastnosti mĕl pouze částečnĕ, protože nĕkdo opravdu čistý by se jimi nechlubil. Je také jasné, že král Nṛga považoval tuto zbožnost za oddĕlený, sám o sobĕ vytoužený cíl. Proto plnĕ neoceňoval čistou oddanou službu Pánu Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa nebyl jediný cíl Nṛgova života, tak jako byl pro Ambarīṣe Mahārāje, ani na úrovni praxe založené na předpisech. Také nevidíme, že by král Nṛga překonal překážky jako Ambarīṣa, když se na nĕho rozzlobil Durvāsā Muni. Přesto můžeme učinit závĕr, že vzhledem k tomu, že Nṛga byl z nĕjakého důvodu schopen spatřit Pána, musel mít dobrou vlastnost v podobĕ upřímné touhy po Pánovĕ společnosti.“

Śrīla Prabhupāda potvrzuje výše uvedenou analýzu v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství: „Celkovĕ nebylo vĕdomí Kṛṣṇy vyvinuté. Človĕk vĕdomý si Kṛṣṇy rozvíjí lásku k Bohu, Kṛṣṇovi, a ne lásku ke zbožným nebo bezbožným činnostem, a proto nepodléhá výsledkům tĕchto činů. Jak stojí v Brahma-saṁhitĕ, oddaný není, Pánovou milostí, vystaven následkům plodonosného jednání.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī nabízí tento komentář: „Když Nṛga zmínil ,ten, který toužil, aby na nĕm spočinul Tvůj pohled̀, mĕl na mysli událost týkající se jistého vznešeného oddaného, jehož král Nṛga jednou potkal. Tento oddaný velmi toužil získat chrám pro překrásné Božstvo Nejvyššího Pána a chtĕl také opisy písem jako jsou Bhagavad-gītā a Śrīmad-Bhāgavatam. Velmi štĕdrý Nṛga tyto vĕci opatřil a oddaného tak potĕšil, že králi požehnal: ,Můj milý králi, nechť na tobĕ spočine zrak Nejvyššího Pána.̀ Od té doby Nṛga toužil spatřit Pána.“

10.64.26

Verš

sa tvaṁ kathaṁ mama vibho ’kṣi-pathaḥ parātmā
yogeśvaraḥ śruti-dṛśāmala-hṛd-vibhāvyaḥ
sākṣād adhokṣaja uru-vyasanāndha-buddheḥ
syān me ’nudṛśya iha yasya bhavāpavargaḥ

Synonyma

saḥ — On; tvam — Ty; katham — jak; mama — mnĕ; vibho — ó všemocný; akṣi-pathaḥ — viditelný; para-ātmā — Nejvyšší Duše; yoga — mystické yogy; īśvaraiḥ — mistry; śruti — písem; dṛśā — okem; amala — neposkvrnĕných; hṛt — ve svých srdcích; vibhāvyaḥ — být předmĕtem meditace; sākṣāt — přímo viditelný; adhokṣaja — ó transcendentální Pane, jehož nelze spatřit hmotnými smysly; uru — nesmírnými; vyasana — potížemi; andha — zaslepená; buddheḥ — jehož inteligence; syāt — může být; me — pro mĕ; anudṛśyaḥ — být vnímán; iha — v tomto svĕtĕ; yasya — jehož; bhava — hmotného života; apavargaḥ — ukončení.

Překlad

Ó všemocný, jak to, že Tĕ mé oči vidí zde přede mnou? Jsi Nejvyšší Duše, o které nejvĕtší mistři mystické yogy mohou meditovat ve svých čistých srdcích pouze s využitím duchovního oka Ved. Jak je tedy možné, ó transcendentální Pane, že Tĕ přímo vidím, neboť má inteligence byla zaslepena nesmírnými potížemi hmotného života? Mĕl by Tĕ být schopen vidĕt pouze ten, kdo ukončil své hmotné zapletení v tomto svĕtĕ.

Význam

Dokonce i v tĕle ještĕra si král Nṛga pamatoval na svůj minulý život. A nyní, když mĕl příležitost spatřit Pána, pochopil, že obdržel zvláštní milost Osobnosti Božství.

10.64.27-28

Verš

deva-deva jagan-nātha
govinda puruṣottama
nārāyaṇa hṛṣīkeśa
puṇya-ślokācyutāvyaya

anujānīhi māṁ kṛṣṇa
yāntaṁ deva-gatiṁ prabho
yatra kvāpi sataś ceto
bhūyān me tvat-padāspadam

Synonyma

deva-deva — ó Pane pánů; jagat — vesmíru; nātha — ó vládce; go-vinda — ó Pane krav; puruṣa-uttama — ó Nejvyšší Osobnosti; nārāyaṇa — ó zdroji všech živých bytostí; hṛṣīkeśa — ó vládce smyslů; puṇya-śloka — ó Ty, jehož oslavuje transcendentální poezie; acyuta — ó neklesající; avyaya — ó nevyčerpatelný; anujānīhi — prosím propusť; mām — mĕ; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; yāntam — jenž odcházím; deva-gatim — do svĕta polobohů; prabho — ó vládce; yatra kva api — kdekoliv; sataḥ — sídlící; cetaḥ — mysl; bhūyāt — nechť je; me — má; tvat — Tvých; pada — nohou; āspadam — jejíž útočištĕ.

Překlad

Ó Devadevo, Jagannāthe, Govindo, Puruṣottamo, Nārāyaṇe, Hṛṣīkeśo, Puṇyaśloko, Acyuto, Avyayo! Ó Kṛṣṇo, prosím dovol mi odejít do svĕta polobohů. Kdekoliv budu žít, ó vládce, nechť má mysl vždy přijímá útočištĕ u Tvých nohou.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje tento verš takto: Král Nṛga, jehož víru povzbudilo získání Pánovy milosti a jenž takto dosáhl postavení služebníka, správnĕ oslavuje Pána pronášením Jeho jmen a potom Pána žádá o svolení odejít. Nálada jeho modlitby je tato: „Jsi Devadeva, Bůh dokonce i bohů, a Jagannātha, vládce vesmíru, tak prosím buď mým vládcem. Ó Govindo, prosím učiň mĕ svým majetkem tím samým milostivým pohledem, jímž okouzluješ krávy. Můžeš to učinit, protože jsi Puruṣottama, svrchovaná podoba Boha. Ó Nārāyaṇe, jelikož jsi zdrojem živých bytostí, buď mi prosím oporou, i když jsem špatná živá bytost. Ó Hṛṣīkeśi, prosím učiň mé smysly svými vlastními. Ó Puṇyaśloko, nyní ses stal slavným jako Nṛgův osvoboditel. Ó Acyuto, prosím nebuď nikdy ztracen mé mysli. Ó Avyayo, v mé mysli se nikdy nezmenšíš.“ Takto velký komentátor Bhāgavatamu, Śrīla Viśvanātha Cakravartī, vysvĕtluje význam tĕchto veršů.

10.64.29

Verš

namas te sarva-bhāvāya
brahmaṇe ’nanta-śaktaye
kṛṣṇāya vāsudevāya
yogānāṁ pataye namaḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; te — Tobĕ; sarva-bhāvāya — zdroji všech bytostí; brahmaṇe — Nejvyšší Absolutní Pravdĕ; ananta — neomezených; śaktaye — vlastníku energií; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; vāsudevāya — synovi Vasudevy; yogānām — všech cest yogy; pataye — Pánu; namaḥ — poklony.

Překlad

Opakovanĕ se klaním Tobĕ, Kṛṣṇo, synu Vasudevy. Jsi zdroj všech bytostí, Nejvyšší Absolutní Pravda, vlastník neomezených energií, pán všech duchovních disciplín.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje, že se král Nṛga zde klaní Brahmanu – to jest Absolutní Pravdĕ – která se nemĕní navzdory tomu, že koná činnosti. Od starodávna si západní filozofové lámali hlavu nad otázkou, jak může být Bůh nemĕnný, a přesto konat činnosti. Śrīdhara Svāmī uvádí, že tato pochybnost je zodpovĕzena zde výrazem ananta-śaktaye, který popisuje Pána jako „majitele neomezených energií“. Tak může Pán prostřednictvím svých nekonečných energií konat nesčetné činnosti beze zmĕny své základní povahy.

Král se dále klaní Śrī Kṛṣṇovi, majiteli vĕčnĕ blažené podoby a svrchovanému cíli života. Svaté jméno Kṛṣṇy je analyzováno ve verši z Mahābhāraty (Udyoga-parva 71.4) /viz Dravida, Errors, 9.2.2009:/ citovaném v Caitanya-caritāmṛtĕ (Madhya 9.30, význam):

kṛṣir bhū-vācakaḥ śabdo
ṇaś ca nirvṛti-vācakaḥ
tayor aikyaṁ paraṁ brahma
kṛṣṇa ity abhidhīyate

„Slovo kṛṣ je rysem přitažlivosti Pánovy existence a ṇa znamená duchovní blaženost. Spojením slovního kořene kṛṣ s příponou ṇa vznikne slovo Kṛṣṇa označující Absolutní Pravdu.“

Král Nṛga pronáší výše uvedené modlitby, neboť se chystá opustit osobní společnost Nejvyššího Pána.

10.64.30

Verš

ity uktvā taṁ parikramya
pādau spṛṣṭvā sva-maulinā
anujñāto vimānāgryam
āruhat paśyatāṁ nṛṇām

Synonyma

iti — takto; uktvā — když promluvil; tam — Jeho; parikramya — obřadnĕ obcházející; pādau — Jeho nohou; spṛṣṭvā — dotýkající se; sva — svou; maulinā — korunou; anujñātaḥ — propuštĕný; vimāna — nebeského letadla; agryam — vynikajícího; āruhat — nastoupil do; paśyatām — zatímco přihlíželi; nṛṇām — lidé.

Překlad

Poté, co Mahārāja Nṛga takto promluvil, obřadnĕ obešel Pána Kṛṣṇu a dotkl se korunou Pánových nohou. Dostal svolení odletĕt a před zraky všech přítomných lidí nastoupil do úžasného nebeského letadla.

10.64.31

Verš

kṛṣṇaḥ parijanaṁ prāha
bhagavān devakī-sutaḥ
brahmaṇya-devo dharmātmā
rājanyān anuśikṣayan

Synonyma

kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; parijanam — své osobní společníky; prāha — oslovil; bhagavān — Nejvyšší Osobnost; devakī-sutaḥ — syn Devakī; brahmaṇya — oddaný brāhmaṇům; devaḥ — Bůh; dharma — náboženství; ātmā — duše; rājanyān — královskou třídu; anuśikṣayan — poučující.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství – Pán Kṛṣṇa, syn Devakī – který je zvláštĕ oddaný brāhmaṇům a ztĕlesňuje podstatu náboženství, potom promluvil ke svým osobním společníkům a takto poučil královskou třídu jako celek.

10.64.32

Verš

durjaraṁ bata brahma-svaṁ
bhuktam agner manāg api
tejīyaso ’pi kim uta
rājñāṁ īśvara-māninām

Synonyma

durjaram — nestravitelný; bata — vskutku; brahma — brāhmaṇův; svam — majetek; bhuktam — strávený; agneḥ — než oheň; manāk — nepatrnĕ; api — dokonce; tejīyasaḥ — pro mocnĕjšího; api — dokonce; kim uta — nemluvĕ o; rājñām — pro krále; īśvara — vládce; māninām — kteří se považují za.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pravil:) Jak nestravitelný je majetek brāhmaṇy, dokonce i když je využíván jen nepatrnĕ a osobou mocnĕjší než oheň! O králích, kteří se snaží si jej užívat, neboť se považují za vládce, ani nemluvĕ.

Význam

Ani ti, kdo nabyli moci askezí, mystickou yogou a tak dále, si nemohou užívat majetku ukradeného brāhmaṇovi, o ostatních nemluvĕ.

10.64.33

Verš

nāhaṁ hālāhalaṁ manye
viṣaṁ yasya pratikriyā
brahma-svaṁ hi viṣaṁ proktaṁ
nāsya pratividhir bhuvi

Synonyma

na — ne; aham — Já; hālāhalam — jed jménem hālāhala, jehož vypití bez následků proslavilo Pána Śivu; manye — považuji; viṣam — jed; yasya — jehož; pratikriyā — neutralizace; brahma-svam — brāhmaṇův majetek; hi — vskutku; viṣam — jed; proktam — nazvaný; na — ne; asya — na to; pratividhiḥ — protijed; bhuvi — na svĕtĕ.

Překlad

Nepovažuji hālāhalu za skutečný jed, jelikož na nĕj existuje protijed. Brāhmaṇův majetek, je-li ukraden, však lze opravdu nazvat jedem, neboť na tomto svĕtĕ nemá protijed.

Význam

Ten, kdo si přivlastní brāhmaṇův majetek s myšlenkou, že si ho bude užívat, ve skutečnosti požil ten nejsmrtonosnĕjší jed.

10.64.34

Verš

hinasti viṣam attāraṁ
vahnir adbhiḥ praśāmyati
kulaṁ sa-mūlaṁ dahati
brahma-svāraṇi-pāvakaḥ

Synonyma

hinasti — zničí; viṣam — jed; attāram — toho, kdo požije; vahniḥ — oheň; adbhiḥ — vodou; praśāmyati — je uhašen; kulam — vlastní rodinu; sa-mūlam — do kořene; dahati — spálí; brahma-sva — brāhmaṇův majetek; araṇi — jehož dřívkem na rozdĕlávání ohnĕ; pāvakaḥ — oheň.

Překlad

Jed zabíjí pouze osobu, která jej požije, a bĕžný oheň může být uhašen vodou. Oheň zažehnutý dřívkem na rozdĕlávání ohnĕ v podobĕ brāhmaṇova majetku však spálí celou rodinu zlodĕje až do kořene.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī přirovnává oheň zažehnutý krádeží brāhmaṇova majetku k ohni hořícímu v dutinĕ starého stromu. Tento oheň nelze uhasit ani vodou mnoha dešťů. Naopak, spálí celý strom zevnitř, až do kořenů v zemi. Podobnĕ oheň zažehnutý krádeží brāhmaṇova majetku je ten nesmrtonosnĕjší a je třeba se mu za každou cenu vyhnout.

10.64.35

Verš

brahma-svaṁ duranujñātaṁ
bhuktaṁ hanti tri-pūruṣam
prasahya tu balād bhuktaṁ
daśa pūrvān daśāparān

Synonyma

brahma-svam — brāhmaṇův majetek; duranujñātam — bez řádného svolení; bhuktam — užívaný; hanti — zničí; tri — tři; pūruṣam — osoby; prasahya — silou; tu — ale; balāt — uchylující se ke vnĕjší síle (vlády a tak dále); bhuktam — užívaný; daśa — deset; pūrvān — předchozích; daśa — deset; aparān — následujících.

Překlad

Pokud si osoba užívá brāhmaṇova majetku bez řádného svolení, tento majetek zničí tři generace její rodiny. Pokud si jej však přivlastní násilím nebo přimĕje vládu nebo jiné osoby, aby jí pomohly jej zabavit, potom bude zničeno deset generací jeho předků a deset generací jeho potomků.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho se tri-pūruṣa týká sebe sama, vlastních synů a vnuků.

10.64.36

Verš

rājāno rāja-lakṣmyāndhā
nātma-pātaṁ vicakṣate
nirayaṁ ye ’bhimanyante
brahma-svaṁ sādhu bāliśāḥ

Synonyma

rājānaḥ — členové královské třídy; rāja — královským; lakṣmyā — majestátem; andhāḥ — zaslepení; na — ne; ātma — svůj vlastní; pātam — pád; vicakṣate — předvídají; nirayam — peklo; ye — kdo; abhimanyante — touží po; brahma-svam — brāhmaṇovĕ majetku; sādhu — jako vhodné; bāliśaḥ — dĕtinské.

Překlad

Členové královské třídy, zaslepení královským majestátem, nejsou schopni předvídat vlastní pád. Když dĕtinsky touží užívat si brāhmaṇova majetku, ve skutečnosti touží jít do pekla.

10.64.37-38

Verš

gṛhṇanti yāvataḥ pāṁśūn
krandatām aśru-bindavaḥ
viprāṇāṁ hṛta-vṛttīnām
vadānyānāṁ kuṭumbinām

rājāno rāja-kulyāś ca
tāvato ’bdān niraṅkuśāḥ
kumbhī-pākeṣu pacyante
brahma-dāyāpahāriṇaḥ

Synonyma

gṛhṇanti — dotknou se; yāvataḥ — kolika; pāṁśūn — zrnek prachu; krandatām — kteří naříkají; aśru-bindavaḥ — slzy; viprāṇām — brāhmaṇů; hṛta — ukradené; vṛttīnām — jejichž živobytí; vadānyānām — štĕdrých; kuṭumbinām — hospodářů; rājānaḥ — králové; rāja-kulyāḥ — ostatní členové královských rodin; ca — také; tāvataḥ — tolik; abdān — let; niraṅkuśāḥ — neovládnutí; kumbhī-pākeṣu — v pekle známém jako Kumbhīpāka; pacyante — jsou vařeni; brahma-dāya — brāhmaṇova podílu; apahāriṇaḥ — uchvatitelé.

Překlad

Neovládnutí králové, kteří uchvátí brāhmaṇův majetek, jsou vařeni spolu se svými královskými rodinami v pekle známém jako Kumbhīpāka tolik let, kolika zrnek prachu se dotknou slzy štĕdrých brāhmaṇů s rodinami, jež na nich závisejí, a jejichž majetek je ukraden.

10.64.39

Verš

sva-dattāṁ para-dattāṁ vā
brahma-vṛttiṁ harec ca yaḥ
ṣaṣṭi-varṣa-sahasrāṇi
viṣṭhāyāṁ jāyate kṛmiḥ

Synonyma

sva — jím samotným; dattām — darovaný; para — jiným; dattām — darovaný; vā — nebo; brahma-vṛttim — brāhmaṇův majetek; haret — ukradne; ca — a; yaḥ — kdo; ṣaṣṭi — šedesát; varṣa — let; sahasrāṇi — tisíc; viṣṭhāyām — ve výkalech; jāyate — se rodí; kṛmiḥ — červ.

Překlad

Ať jde o její vlastní dar nebo dar nĕkoho jiného, osoba, která ukradne brāhmaṇův majetek, se bude rodit jako červ ve výkalech po šedesát tisíc let.

10.64.40

Verš

na me brahma-dhanaṁ bhūyād
yad gṛdhvālpāyuṣo narāḥ
parājitāś cyutā rājyād
bhavanty udvejino ’hayaḥ

Synonyma

na — ne; me — ke Mnĕ; brahma — brāhmaṇů; dhanam — bohatství; bhūyāt — nechť přijde; yat — po kterém; gṛdhvā — toužící; alpa-āyuṣaḥ — s krátkým životem; narāḥ — lidé; parājitāḥ — poraženi; cyutāḥ — připraveni; rājyāt — o království; bhavanti — stanou se; udvejinaḥ — tvůrci úzkosti; ahayaḥ — hady.

Překlad

Netoužím po bohatství brāhmaṇů. Ti, kdo po nĕm dychtí, si zkrátí život a jsou poraženi. Přijdou o svá království a stanou se hady, kteří sužují ostatní.

10.64.41

Verš

vipraṁ kṛtāgasam api
naiva druhyata māmakāḥ
ghnantaṁ bahu śapantaṁ vā
namas-kuruta nityaśaḥ

Synonyma

vipram — s učeným brāhmaṇou; kṛta — poté, co spáchal; āgasam — hřích; api — dokonce; na — ne; eva — vskutku; druhyata — nezacházejte nepřátelsky; māmakāḥ — ó Moji následovníci; ghnantam — fyzicky bijící; bahu — opakovanĕ; śapantam — proklínající; vā — nebo; namaḥ-kuruta — mĕli byste se klanĕt; nityaśaḥ — vždy.

Překlad

Moji milí následovníci, nikdy nezacházejte s učeným brāhmaṇou hrubĕ, ačkoliv se prohřešil. I když vás fyzicky napadne nebo vás opakovanĕ proklíná, vždy se mu dále klaňte.

Význam

Pán Kṛṣṇa předkládá tento pokyn nejen svým osobním společníkům, ale všem, kdo se prohlašují za následovníky Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.64.42

Verš

yathāhaṁ praṇame viprān
anukālaṁ samāhitaḥ
tathā namata yūyaṁ ca
yo ’nyathā me sa daṇḍa-bhāk

Synonyma

yathā — jako; aham — Já; praṇame — klaním se; viprān — brāhmaṇům; anu-kālam — vždy; samāhitaḥ — pečlivĕ; tathā — tak; namata — mĕli byste se klanĕt; yūyam — vy všichni; ca — také; yaḥ — ten, kdo; anyathā — (jedná) jinak; me — Mnou; saḥ — on; daṇḍa — trestu; bhāk — kandidát.

Překlad

Tak jako se Já vždy pečlivĕ klaním brāhmaṇům, vy všichni byste se jim mĕli klanĕt také. Potrestám každého, kdo jedná jinak.

10.64.43

Verš

brāhmaṇārtho hy apahṛto
hartāraṁ pātayaty adhaḥ
ajānantam api hy enaṁ
nṛgaṁ brāhmaṇa-gaur iva

Synonyma

brāhmaṇa — brāhmaṇův; arthaḥ — majetek; hi — vskutku; apahṛtaḥ — ukradený; hartāram — zlodĕji; pātayati — způsobí pád; adhaḥ — dolů; ajānantam — nevĕdomky; api — dokonce; hi — vskutku; enam — tato osoba; nṛgam — králi Nṛgovi; brāhmaṇa — brāhmaṇova; gauḥ — kráva; iva — jako.

Překlad

Když je ukraden brāhmaṇův majetek, dokonce i nevĕdomky, jistĕ způsobí zlodĕjův pád, tak jako brāhmaṇova kráva Nṛgovi.

Význam

Pán zde ukazuje, že Jeho pokyny nejsou teoretické, ale praktické, jak je konkrétnĕ vidĕt na případu Nṛgy Mahārāje.

10.64.44

Verš

evaṁ viśrāvya bhagavān
mukundo dvārakaukasaḥ
pāvanaḥ sarva-lokānāṁ
viveśa nija-mandiram

Synonyma

evam — takto; viśrāvya — když přimĕl vyslechnout; bhagavān — Nejvyšší Pán; mukundaḥ — Kṛṣṇa; dvārakā-okasaḥ — obyvatele Dvāraky; pāvanaḥ — očišťovatel; sarva — všech; lokānām — svĕtů; viveśa — vešel do; nija — svého; mandiram — paláce.

Překlad

Poté, co Pán Mukunda, očišťovatel všech svĕtů, takto poučil obyvatele Dvāraky, vešel do svého paláce.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Osvobození krále Nṛgy.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ PÁTÁ

Pán Balarāma navštĕvuje Vṛndāvan

10.65.1

Verš

śrī-śuka uvāca
balabhadraḥ kuru-śreṣṭha
bhagavān ratham āsthitaḥ
suhṛd-didṛkṣur utkaṇṭhaḥ
prayayau nanda-gokulam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; balabhadraḥ — Pán Balarāma; kuru-śreṣṭha — ó nejlepší z Kuruovců (králi Parīkṣite); bhagavān — Nejvyšší Pán; ratham — do svého kočáru; āsthitaḥ — usedl; suhṛt — své přátele; didṛkṣuḥ — chtĕjící navštívit; utkaṇṭhaḥ — dychtivý; prayayau — cestoval; nanda-gokulam — do pastevecké vesnice Nandy Mahārāje.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó nejlepší z Kuruovců, jednou Pán Balarāma, dychtící navštívit své přátele, usedl do svého kočáru a cestoval do Nandovy Gokuly.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že cesta Pána Balarāmy do Śrī Vṛndāvanu je také popsána v Hari-vaṁśi (Viṣṇu-parva 46.1):

kasyacid atha kālasya
smṛtvā gopeṣu sauhṛdam
jagāmaiko vrajaṁ rāmaḥ
kṛṣṇasyānumate sthitaḥ

„Pán Rāma, vzpomínající na hluboké přátelství, jehož si kdysi užíval pastevci, odjel sám do Vraji poté, co přijal svolení Pána Kṛṣṇy.“ Prostí obyvatelé Vṛndāvanu byli zarmouceni, že Pán Kṛṣṇa odjel žít jinam, tak je Pán Balarāma jel utĕšit.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura se zabývá otázkou, proč Pán Kṛṣṇa, velký oceán čisté lásky, nejel do Vraji také. Na vysvĕtlení ācārya poskytuje tyto dva verše:

preyasīḥ prema-vikhyātāḥ
pitarāv ati-vatsalau
prema-vaśyaś ca kṛṣṇas tāṁs
tyaktvā naḥ katham eṣyati

iti matvaiva yādavaḥ
pratyabadhnan harer gatau
vraja-prema-pravardhi sva-
līlādhīnatvam īyuṣaḥ

„Yaduovci si mysleli: ,Pánovy milované přítelkynĕ jsou proslulé svou čistou, extatickou láskou a Jeho rodiče Ho nesmírnĕ milují. Pán Kṛṣṇa je ovládán čistou láskou, takže když je pojede navštívit, jak bude schopen je opustit a vrátit se k nám?̀ S tímto na mysli Yaduovci Pánu Harimu zabránili jet, neboť vĕdĕli že podléhá zábavám, v nichž opĕtuje neustále rostoucí lásku obyvatelé Vraji.“

10.65.2

Verš

pariṣvaktaś cirotkaṇṭhair
gopair gopībhir eva ca
rāmo ’bhivādya pitarāv
āśīrbhir abhinanditaḥ

Synonyma

pariṣvaktaḥ — objatý; cira — dlouho; utkaṇṭhaiḥ — kteří žili v úzkosti; gopaiḥ — pastevci; gopībhiḥ — ženami pastevců; eva — vskutku; ca — také; rāmaḥ — Pán Balarāma; abhivādya — klanící se; pitarau — svým rodičům (Nandovi a Yaśodĕ); āśīrbhiḥ — s požehnáními; abhinanditaḥ — radostnĕ zdravili.

Překlad

Pastevci a jejich manželky, kteří žili dlouho v úzkosti odloučení, objali Pán Balarāmu. Pán se potom poklonil svým rodičům a oni Ho radostnĕ přivítali požehnáními.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī předkládá tento verš o stávající situaci:

nityānanda-svarūpo 'pi
prema-tapto vrajaukasām
yayau kṛṣṇam api tyaktvā
yas taṁ rāmaṁ muhuḥ stumaḥ

„Opakovanĕ oslavujme Pána Balarāmu. Ačkoliv je původní osobnost vĕčné blaženosti, Nityānanda, bolela Ho Jeho láska k obyvatelům Vraji, a tak je jel navštívit, dokonce i za cenu opuštĕní Pána Kṛṣṇy.“

10.65.3

Verš

ciraṁ naḥ pāhi dāśārha
sānujo jagad-īśvaraḥ
ity āropyāṅkam āliṅgya
netraiḥ siṣicatur jalaiḥ

Synonyma

ciram — dlouho; naḥ — nás; pāhi — prosím chraňte; dāśārha — ó potomku Daśārhy; sa — spolu se; anujaḥ — svým mladším bratrem; jagat — vesmíru; īśvaraḥ — Pane; iti — takto řkoucí; āropya — zvedající; aṅkam — na své klíny; āliṅgya — objímající; netraiḥ — ze svých očí; siṣicatuḥ — zmáčeli; jalaiḥ — vodou.

Překlad

(Nanda a Yaśodā se modlili:) „Ó potomku Daśārhy, ó Pane vesmíru, kéž nás Ty a Tvůj mladší bratr Kṛṣṇa vždy chráníte.“ Když to dořekli, zvedli Śrī Balarāmu na své klíny, objali Ho a zmáčeli Ho slzami ze svých očí.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī komentuje tento verš takto: „Nanda a Yaśodā se modlili ke Śrī Balarāmovi: ,Kéž nás, spolu se svým mladším bratrem, chráníte.̀ Tak vyjádřili svou úctu ke skutečnosti, že je starším bratrem, a také ukázali, jak moc Ho považují za vlastního syna.“

10.65.4-6

Verš

gopa-vṛddhāṁś ca vidhi-vad
yaviṣṭhair abhivanditaḥ
yathā-vayo yathā-sakhyaṁ
yathā-sambandham ātmanaḥ

samupetyātha gopālān
hāsya-hasta-grahādibhiḥ
viśrāntam sukham āsīnaṁ
papracchuḥ paryupāgatāḥ

pṛṣṭāś cānāmayaṁ sveṣu
prema-gadgadayā girā
kṛṣṇe kamala-patrākṣe
sannyastākhila-rādhasaḥ

Synonyma

gopa — z pastevců; vṛddhān — starší; ca — a; vidhi-vat — ve shodĕ s védskými pokyny; yaviṣṭhaiḥ — mladšími; abhivanditaḥ — uctivĕ pozdravený; yathā-vayaḥ — podle vĕku; yathā-sakhyam — podle přátelství; yathā-sambandham — podle rodinného vztahu; ātmanaḥ — s Ním; samupetya — přicházející k; atha — potom; gopālān — pastevci; hāsya — s úsmĕvy; hasta-graha — beroucí je za ruce; ādibhiḥ — a dále; viśrāntam — odpočinul si; sukham — pohodlnĕ; āsīnam — usazený; papracchuḥ — zeptali se; paryupāgatāḥ — poté, co Ho obklopili; pṛṣṭāḥ — dotázaný; ca — a; anāmayam — na zdraví; sveṣu — pokud jde o jejich drahé přátele; prema — z lásky; gadgadayā — zalykajícími se; girā — hlasy; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; kamala — lotosu; patra — (jako) okvĕtní lístky; akṣe — jehož oči; sannyasta — poté, co odevzdali; akhila — veškerý; rādhasaḥ — hmotný majetek.

Překlad

Pán Balarāma potom složil řádné poklony starším pastevcům a všichni mladší Ho uctivĕ pozdravili. Se všemi se přivítal úsmĕvy, potřásáním rukou a tak dále a s každým jednal osobnĕ podle vĕku, stupnĕ přátelství a rodinného vztahu. Poté, když si Pán odpočinul, přijal pohodlné sedadlo a všichni se kolem Nĕho shromáždili. S hlasy zalykajícími se láskou k Nĕmu se tito pastevci, kteří odevzdali vše lotosookému Kṛṣṇovi, zeptali na zdraví svých drahých (ve Dvārace) a Balarāma se na oplátku zeptal na blaho pastevců.

10.65.7

Verš

kaccin no bāndhavā rāma
sarve kuśalam āsate
kaccit smaratha no rāma
yūyaṁ dāra-sutānvitāḥ

Synonyma

kaccit — zda; naḥ — naši; bāndhavāḥ — příbuzní; rāma — ó Balarāmo; sarve — všichni; kuśalam — dobře; āsate — se mají; kaccit — zda; smaratha — vzpomínáte; naḥ — na nás; rāma — ó Rāmo; yūyam — vy všichni; dāra — s manželkami; suta — a dĕtmi; anvitāḥ — spolu.

Překlad

(Pastevci pravili:) Ó Rāmo, mají se všichni naši příbuzní dobře? A Rāmo, stále na nás vy všichni, s vašimi manželkami a dĕtmi, vzpomínáte?

10.65.8

Verš

diṣṭyā kaṁso hataḥ pāpo
diṣṭyā muktāḥ suhṛj-janāḥ
nihatya nirjitya ripūn
diṣṭyā durgaṁ samāśrītāḥ

Synonyma

diṣṭyā — díky štĕstí; kaṁsaḥ — Kaṁsa; hataḥ — zabit; pāpaḥ — hříšný; diṣṭyā — díky štĕstí; muktāḥ — osvobozeni; suhṛt-janāḥ — drazí příbuzní; nihatya — zabíjející; nirjitya — porážející; ripūn — nepřátele; diṣṭyā — díky štĕstí; durgam — pevnosti; samāśritāḥ — přijali útočištĕ v.

Překlad

Je naším velkým štĕstím, že byl hříšný Kaṁsa zabit a naši drazí příbuzní osvobozeni. A máme také štĕstí, že naši příbuzní zabili a porazili své nepřátele a nalezli naprosté bezpečí ve velké pevnosti.

10.65.9

Verš

gopyo hasantyaḥ papracchū
rāma-sandarśanādṛtāḥ
kaccid āste sukhaṁ kṛṣṇaḥ
pura-strī-jana-vallabhaḥ

Synonyma

gopyaḥ — mladé pasačky; hasantyaḥ — smĕjící se; papracchuḥ — zeptaly se; rāma — s Pánem Balarāmou; sandarśana — díky osobnímu setkání; ādṛtāḥ — poctily; kaccit — zda; āste — žije; sukham — šťastnĕ; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; pura — z mĕsta; strī-jana — žen; vallabhaḥ — miláček.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Mladé gopī, které poctily Pána Balarāmu, protože dosáhly osobního setkání s Ním, se usmály a zeptaly se Ho: „Je Kṛṣṇa, miláček mĕstských žen, šťastnĕ živ?“

Význam

Podle ācāryů se milované přítelkynĕ Pána Kṛṣṇy smály v božském šílenství, neboť cítily nesmírné neštĕstí v odloučení od svého milovaného Kṛṣṇy. Pán Rāma choval v hluboké úctĕ jejich velkou lásku ke Śrī Kṛṣṇovi, svému mladšímu bratrovi, a tak výraz rāma-sandarśanādṛtāḥ nese význam, že Balarāma poctil gopī, tak jako uvedený význam, že ony poctily Jeho.

10.65.10

Verš

kaccit smarati vā bandhūn
pitaraṁ mātaraṁ ca saḥ
apy asau mātaraṁ draṣṭuṁ
sakṛd apy āgamiṣyati
api vā smarate ’smākam
anusevāṁ mahā-bhujaḥ

Synonyma

kaccit — zda; smarati — vzpomíná na; vā — nebo; bandhūn — členy své rodiny; pitaram — svého otce; mātaram — svou matku; ca — a; saḥ — On; api — také; asau — sám; mātaram — svou matku; draṣṭum — navštívit; sakṛt — jednou; api — dokonce; āgamiṣyati — přijede; api — vskutku; vā — nebo; smarate — vzpomíná na; asmākam — naši; anusevām — neochvĕjnou službu; mahā — mocné; bhujaḥ — jehož paže.

Překlad

„Vzpomíná na členy své rodiny, zvláštĕ na svého otce a matku? Myslíš si, že se vůbec nĕkdy alespoň jednou vrátí navštívit svou matku? A vzpomíná Kṛṣṇa s mocnými pažemi na službu, kterou jsme Mu vždy poskytovaly?“

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že gopī sloužily Pánu Kṛṣṇovi navlékáním kvĕtinových girland, dovedným používáním voňavek a výrobou vĕjířů, lůžek a baldachýnů z okvĕtních lístků kvĕtin. Tĕmito prostými skutky lásky gopī prokazovaly Nejvyšší Osobnosti Božství tu nejvĕtší službu.

10.65.11-12

Verš

mātaraṁ pitaraṁ bhrātṝn
patīn putrān svasṝn api
yad-arthe jahima dāśārha
dustyajān sva-janān prabho

tā naḥ sadyaḥ parityajya
gataḥ sañchinna-sauhṛdaḥ
kathaṁ nu tādṛśaṁ strībhir
na śraddhīyeta bhāṣitam

Synonyma

mātaram — matku; pitaram — otce; bhrātṝn — bratry; patīn — manžely; putrān — dĕti; svasṝn — sestry; api — také; yat — nĕmuž; arthe — kvůli; jahima — opustily jsme; dāśārha — ó potomku Dāśārhy; prachyajān — obtížné se vzdát; sva-janān — příbuzné; prabho — ó Pane; tāḥ — tyto ženy; naḥ — nás; sadyaḥ — náhle; parityajya — zavrhující; gataḥ — odjel; sañchinna — poté, co ukončil; sauhṛdaḥ — přátelství; katham — jak; nu — vskutku; tādṛśam — takovým; strībhiḥ — ženy; na śraddhīyeta — by nedůvĕřovaly; bhāṣītam — proneseným slovům.

Překlad

„Kvůli Kṛṣṇovi, ó potomku Dāśārhy, jsme opustily své matky, otce, bratry, manžely, dĕti a sestry, třebaže tĕchto rodinných vztahů je obtížné se vzdát. Nyní však, ó Pane, nás ten samý Kṛṣṇa náhle opustil a odjel, čímž ukončil všechna láskyplná pouta s námi. A přesto jak by mohla jakákoliv žena nedůvĕřovat Jeho slibům?“

10.65.13

Verš

kathaṁ nu gṛhṇanty anavasthitātmano
vacaḥ kṛta-ghnasya budhāḥ pura-striyaḥ
gṛhṇanti vai citra-kathasya sundara-
smitāvalokocchvasita-smarāturāḥ

Synonyma

katham — jak; nu — vskutku; gṛhṇanti — přijímají; anavasthita — nestálé; ātmanaḥ — toho, jehož srdce; vacaḥ — slova; kṛta-ghnasya — nevdĕčného; budhāḥ — inteligentní; pura — z mĕsta; striyaḥ — ženy; gṛhṇanti — přijímají; vai — vskutku; citra — úžasná; kathasya — jehož vyprávĕní; sundara — krásnĕ; smita — usmĕvavými; avaloka — pohledy; ucchvasita — oživené; smara — chtíčem; āturāḥ — vzrušené.

Překlad

„Jak mohou inteligentní mĕstské ženy vĕřit slovům toho, jehož srdce je tak nestálé a jenž je tak nevdĕčný? Musí Mu vĕřit, protože mluví tak úžasnĕ a také protože Jeho krásné usmĕvavé pohledy probouzejí jejich chtíč.“

Význam

Podle Śrīdhara Svāmīho nĕkteré gopī pronášejí první dvĕ řádky tohoto verše a ostatní odpovídají ve druhých dvou řádcích.

10.65.14

Verš

kiṁ nas tat-kathayā gopyaḥ
kathāḥ kathayatāparāḥ
yāty asmābhir vinā kālo
yadi tasya tathaiva naḥ

Synonyma

kim — jaký (užitek); naḥ — pro nás; tat — o Nĕm; kathayā- — s rozhovorem; gopyaḥ — ó gopī; kathāḥ — námĕty; kathayata — prosím vyprávĕjte; aparāḥ — jiné; yāti — ubíhá; asmābhiḥ — nás; vinā — bez; kālaḥ — čas; yadi — pokud; tasya — Jeho; tathā eva — přesnĕ stejným způsobem; naḥ — náš.

Překlad

„Proč se zdržovat mluvením o Nĕm, drahé gopī? Prosím mluvte o nĕčem jiném. Jestli On tráví čas bez nás, potom my budeme podobnĕ trávit náš (bez Nĕho).“

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že gopī zde jemnĕ naznačují, že Pán Kṛṣṇa tráví svůj čas šťastnĕ bez nich, zatímco ony jsou nanejvýš nešťastné bez svého Pána. To je rozdíl mezi Ním a jimi. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává tento komentář: „Gopī se považovaly za odlišné od ostatních žen a uvažovaly takto: ,Pokud jsou ostatní ženy se svými milenci, žijí, a pokud jsou od nich oddĕleny, umírají. My však nežijeme ani neumíráme. To je osud, který nám Prozřetelnost napsala na čela. Jaký lék můžeme nalézt?“

10.65.15

Verš

iti prahasitaṁ śaurer
jalpitaṁ cāru-vīkṣitam
gatiṁ prema-pariṣvaṅgaṁ
smarantyo ruruduḥ striyaḥ

Synonyma

iti — takto hovořící; prahasitam — smích; śaureḥ — Pána Kṛṣṇy; jalpitam — příjemné rozhovory; cāru — přitažlivé; vīkṣitam — pohledy; gatim — chůzi; prema — láskyplné; pariṣvaṅgam — objetí; smarantyaḥ — vzpomínající na; ruruduḥ — plakaly; striyaḥ — ženy.

Překlad

Zatímco říkaly tato slova, mladé pasačky vzpomínaly na smích Pána Śauriho, Jeho příjemné rozhovory s nimi, přitažlivé pohledy, styl chůze a láskyplná objetí. Tak se rozplakaly.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje takto: „Gopī si myslely: ,Mĕsíc Kṛṣṇa zašel poté, co probodl naše srdce šipkami svého nektarového smíchu. Jak mĕstské ženy nezemřou, až udĕlá totéž jim?̀ Mladé pasačky přemožené tĕmito myšlenkami se rozplakaly, dokonce i v přítomnosti Śrī Baladevy.“

10.65.16

Verš

saṅkarṣaṇas tāḥ kṛṣṇasya
sandeśair hṛdayaṁ-gamaiḥ
sāntvayām āsa bhagavān
nānānunaya-kovidaḥ

Synonyma

saṅkarṣaṇaḥ — Pán Balarāma, svrchovaný přitahovatel; tāḥ — je; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; sandeśaiḥ — důvĕrnými zprávami; hṛdayam — srdce; gamaiḥ — dotýkající se; sāntvayām āsa — utĕšil; bhagavān — Nejvyšší Pán; nānā — různých druhů; anunaya — v usmiřování; kovidaḥ — zkušený.

Překlad

Nejvyšší Pán Balarāma, který přitahuje všechny bytosti, zkušený v různých druzích usmiřování, utĕšil gopī předáním důvĕrných zpráv, které po Nĕm Pán Kṛṣṇa poslal. Tyto zprávy se hluboce dotkly srdcí gopī.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī cituje tento verš ze Śrī Viṣṇu Purāṇy (5.24.20) popisující zprávy, který Pán Balarāma přinesl od Kṛṣṇy pro gopī:

sandeśaiḥ sāma-madhuraiḥ
prema-garbhair agarvitaiḥ
rāmeṇāśvāsitā gopyaḥ
kṛṣṇasyāti-manoharaiḥ

„Pán Balarāma utĕšil gopī předáním nanejvýš okouzlujících zpráv Pána Kṛṣṇy, které vyjadřovaly sladké usmíření, byly inspirovány Jeho čistou láskou k nim a nenesly ani stopu pýchy.“ Śrīla Jīva Gosvāmī také komentuje, že použití jména Saṅkarṣaṇa zde vyjadřuje, že Balarāma přitáhl Pána Kṛṣṇu, aby se zjevil v Jeho mysli a tak ukázal Śrī Kṛṣṇu gopīm. Balarāma tedy utĕšil milované přítelkynĕ Śrī Kṛṣṇy.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Pán Kṛṣṇa poslal různé zprávy. Nĕkteré poučily gopī o transcendentálním poznání, jiné byly smířlivé a další odhalovaly Pánovu moc. Slovo hṛdayaṁ-gamaiḥ kromĕ uvedeného významu také vyjadřuje, že tyto zprávy byly důvĕrné.

10.65.17

Verš

dvau māsau tatra cāvātsīn
madhuṁ mādhavaṁ eva ca
rāmaḥ kṣapāsu bhagavān
gopīnāṁ ratim āvahan

Synonyma

dvau — dva; māsau — mĕsíce; tatra — tam (v Gokule); ca — a; avātsīt — sídlil; madhum — Madhu (první mĕsíc védského kalendáře, v dobĕ jarní rovnodennosti); mādhavam — Mādhava (druhý mĕsíc); eva — vskutku; ca — také; rāmaḥ — Balarāma; kṣapāsu — bĕhem nocí; bhagavān — Nejvyšší Pán; gopīnām — gopīm; ratim — milostné potĕšení; āvahan — přinášející.

Překlad

Pán Balarāma, Osobnost Božství, tam sídlil dva mĕsíce (Madhu a Mādhava) a bĕhem nocí poskytoval svým přítelkyním pasačkám milostné potĕšení.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že gopī, které si užívaly milostných vztahů se Śrī Balarāmou bĕhem Jeho návštĕvy Gokuly, se neúčastnily tance rāsa Śrī Kṛṣṇy, neboť byly v té dobĕ příliš mladé. Śrīla Jīva Gosvāmī tento výrok potvrzuje citováním fráze z Bhāgavatam (10.15.8) – gopyo 'ntareṇa bhujayoḥ – která vyjadřuje, že existují konkrétní gopī v roli přítelkyň Pána Balarāmy. Jīva Gosvāmī dále uvádí, že gopī, s nimiž si Pán Balarāma užíval bĕhem oslav Holī slavených v dobĕ, kdy Kṛṣṇa zabil Śaṅkhacūḍu, byly jiné než ty, s nimiž si užíval Pán Kṛṣṇa. Śrīla Viśvanātha Cakravartī s tímto vysvĕtlením souhlasí.

10.65.18

Verš

pūrṇa-candra-kalā-mṛṣṭe
kaumudī-gandha-vāyunā
yamunopavane reme
sevite strī-gaṇair vṛtaḥ

Synonyma

pūrṇa — v úplňku; candra — mĕsíce; kalā — paprsky; mṛṣṭe — koupané; kaumudī — lotosů, které se otevírají ve svĕtle mĕsíce; gandha — (nesoucí) vůni; vāyunā — vĕtrem; yamunā — řeky Yamuny; upavane — v zahradĕ; reme — užíval si; sevite — obsluhovaný; strī — ženami; gaṇaiḥ — mnoha; vṛtaḥ — doprovázený.

Překlad

Pán Balarāma si užíval ve společnosti mnoha žen v zahradĕ u řeky Yamuny. Tato zahrada se koupala v paprscích mĕsíce v úplňku a laskaly ji vánky nesoucí vůni v noci kvetoucích lotosů.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že milostné zábavy Pána Balarāmy probíhaly v lesíku podél Yamuny na místĕ známém jako Śrīrāma-ghaṭṭa, které je daleko od místa tance rāsa Śrī Kṛṣṇy.

10.65.19

Verš

varuṇa-preṣitā devī
vāruṇī vṛkṣa-koṭarāt
patantī tad vanaṁ sarvaṁ
sva-gandhenādhyavāsayat

Synonyma

varuṇa — Varuṇou, polobohem oceánu; preṣitā — poslaný; devī — božský; vāruṇī — likér Vāruṇī; vṛkṣa — stromu; koṭarāt — z dutiny; patantī — tekoucí; tat — ten; vanam — les; sarvam — celý; sva — svou vlastní; gandhena — vůní; adhyavāsayat — ještĕ provonĕnĕjší.

Překlad

Sent by polobůh Varuṇa, božský likér Vāruṇī tekl dutiny stromu a svou sladkou vůní celý les ještĕ více provonĕl.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že Vāruṇī je likér destilovaný z medu. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že bohynĕ Vāruṇī, Varuṇova dcera, je božstvem tohoto konkrétního božského likéru. Ācārya také cituje tento výrok ze Śrī Hari-vaṁśi: samīpaṁ preṣitā pitrā varuṇena tavānagha. Zde bohynĕ Vāruṇī říká Pánu Balarāmovi: „Můj otec Varuṇa mĕ poslal za Tebou, ó bezhříšný.“

10.65.20

Verš

taṁ gandhaṁ madhu-dhārāyā
vāyunopahṛtaṁ balaḥ
āghrāyopagatas tatra
lalanābhiḥ samaṁ papau

Synonyma

tam — tu; gandham — vůni; madhu — medu; dhārāyāḥ — záplavy; vāyunā — vánkem; upahṛtam — přinesenou; balaḥ — Pán Balarāma; āghrāya — cítící; upagataḥ — když přišel; tatra — tam; lalanābhiḥ — s mladými ženami; samam — společnĕ; papau — pili.

Překlad

Vítr přinesl k Balarāmovi vůni té záplavy sladkého likéru a když ji ucítil, šel (k tomu stromu) a tam On a Jeho společnice pili.

10.65.21

Verš

upagīyamāno gandharvair
vanitā-śobhi-maṇḍale
reme kareṇu-yūtheśo
māhendra iva vāraṇaḥ

Synonyma

upagīyamānaḥ — oslavovaný písní; gandharvaiḥ — Gandharvy; vanitā — mladými ženami; śobhi — zkrášleném; maṇḍale — v kruhu; reme — užíval si; kareṇu — slonic; yūtha — stáda; īśaḥ — pán; māhā-indraḥ — Pána Indry; iva — přesnĕ jako; vāraṇaḥ — slon (jménem Airāvata).

Překlad

Pán Balarāma si užíval ve skvícím se kruhu mladých žen, zatímco Gandharvové opĕvovali Jeho slávu. Vypadal přesnĕ jako Indrův slon, vznešený Airāvata, užívající si ve společnost slonic.

10.65.22

Verš

nedur dundubhayo vyomni
vavṛṣuḥ kusumair mudā
gandharvā munayo rāmaṁ
tad-vīryair īḍire tadā

Synonyma

neduḥ — znĕly; dundubhayaḥ — kotle; vyomni — na obloze; vavṛṣuḥ — shazovali; kusumaiḥ — kvĕtiny; mudā — radostnĕ; gandharvāḥ — Gandharvové; munayaḥ — velcí mudrci; rāmam — Pána Balarāmu; tat-vīryaiḥ — s Jeho hrdinskými činy; īḍire — oslavovali; tadā — potom.

Překlad

Tehdy oblohou znĕly kotle, Gandharvové radostnĕ shazovali kvĕtiny a velcí mudrci oslavovali hrdinské činy Pána Balarāmy.

10.65.23

Verš

upagīyamāna-carito
vanitābhir halāyudha
vaneṣu vyacarat kṣīvo
mada-vihvala-locanaḥ

Synonyma

upagīyamāna — opĕvované; caritaḥ — Jeho zábavy; vanitābhiḥ — se ženami; halāyudhaḥ — Pán Balarāma; vaneṣu — mezi lesy; vyacarat — toulal se; kṣīvaḥ — omámený; mada — opojením; vihvala — přemožené; locanaḥ — Jeho oči.

Překlad

Za opĕvování svých činů se Pán Halāyudha toulal jako omámený mezi různými lesy se svými přítelkynĕmi. Následkem likéru se Mu koulely oči.

10.65.24-25

Verš

sragvy eka-kuṇḍalo matto
vaijayantyā ca mālayā
bibhrat smita-mukhāmbhojaṁ
sveda-prāleya-bhūṣitam

sa ājuhāva yamunāṁ
jala-krīḍārtham īśvaraḥ
nijaṁ vākyam anādṛtya
matta ity āpagāṁ balaḥ
anāgatāṁ halāgreṇa
kupito vicakarṣa ha

Synonyma

srak-vī — s girlandou; eka — s jednou; kuṇḍalaḥ — náušnicí; mattaḥ — omámený radostí; vaijayantyā — jménem Vaijayantī; ca — a; mālayā — s girlandou; bibhrat — ukazující; smita — usmĕvavou; mukha — svou tvář; ambhojam — podobnou lotosu; sveda — potu; prāleya — snĕhem; bhūṣitam — ozdobenou; saḥ — On; ājuhāva — zavolal; yamunām — řeku Yamunu; jala — ve vodĕ; kṛīḍā — hře; artham — kvůli; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán; nijam — Jeho; vākyam — slova; anādṛtya — neberoucí na zřetel; mattaḥ — opilý; iti — takto (uvažující); āpa-gām — řeku; balaḥ — Pán Balarāma; anāgatām — která nepřišla; hala — své zbranĕ v podobĕ pluhu; agreṇa — špičkou; kupitaḥ — rozhnĕvaný; vicakarṣa ha — táhl.

Překlad

Radostí omámený Pán Balarāma na sobĕ mĕl kvĕtinové girlandy, včetnĕ slavné Vaijayantī, jedinou náušnici a Jeho usmĕvavou lotosovou tvář zdobily jako snĕhové vločky kapky potu. Pán poté zavolal řeku Yamunu, aby si mohl hrát v jejích vodách, ale ona nevzala Jeho příkaz na zřetel, protože Ho považovala za opilého. To Balarāmu rozhnĕvalo a začal řeku táhnout špičkou svého pluhu.

10.65.26

Verš

pāpe tvaṁ mām avajñāya
yan nāyāsi mayāhutā
neṣye tvāṁ lāṅgalāgreṇa
śatadhā kāma-cāriṇīm

Synonyma

pāpe — ó hříšná; tvam — ty; mām — Mĕ; avajñāya — nemáš v úctĕ; yat — protože; na āyāsi — nepřicházíš; mayā — Mnou; āhutā — zavolaná; neṣye — přivedu; tvām — tebe; lāṅgala — Mého pluhu; agreṇa — špičkou; śatadhā — ve stovce částí; kāma — podle rozmaru; cāriṇīm — jež se pohybuje.

Překlad

(Pán Balarāma pravil:) Ó hříšná, která Mĕ nemáš v úctĕ, nepřicházíš, když tĕ zavolám, ale naopak se pohybuješ jen podle svého rozmaru. Proto tĕ sem přivedu špičkou svého pluhu ve stovce ramen!

10.65.27

Verš

evaṁ nirbhartsitā bhītā
yamunā yadu-nandanam
uvāca cakitā vācaṁ
patitā pādayor nṛpa

Synonyma

evam — takto; nirbhartsitā — pokáraná; bhītā — polekaná; yamunā — vládnoucí bohynĕ řeky Yamuny; yadu-nandanam — k milovanému potomku Yadua, Pánu Balarāmovi; uvāca — promluvila; cakitā — chvĕjící se; vācam — slova; patitā — když padla; pādayoḥ — k Jeho nohám; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Polekaná říční bohynĕ Yamunā, takto pokáraná Pánem, ó králi, přišla a padla k nohám Śrī Balarāmy, milovaného potomka Yadua. Chvĕla se a promluvila tato slova.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho bohynĕ, která se zjevila před Pánem Balarāmou, je expanze Śrīmatī Kālindī, jedné z královen Pána Kṛṣṇy ve Dvārace. Śrīla Jīva Gosvāmī ji nazývá „stínem“ Kālindī a Śrīla Viśvanātha Cakravartī potvrzuje, že je expanzí Kālindī, nikoliv samotnou Kālindī. Śrīla Jīva Gosvāmī také uvádí důkaz ze Śrī Hari-vaṁśi – ve výroku pratyuvācārṇava-vadhūm – že bohynĕ Yamunā je manželkou oceánu. Hari-vaṁśa ji proto také nazývá sāgarāṅganā.

10.65.28

Verš

rāma rāma mahā-bāho
na jāne tava vikramam
yasyaikāṁśena vidhṛtā
jagatī jagataḥ pate

Synonyma

rāma rāma — ó Rāmo, Rāmo; mahā-bāho — ó Pane mocných paží; na jāne — nejsem si vĕdoma; tava — Tvé; vikramam — moci; yasya — jehož; eka — jedinou; aṁśena — částí; vidhṛtā — je udržována; jagatī — Zemĕ; jagataḥ — vesmíru; pate — ó vládce.

Překlad

(Bohynĕ Yamunā pravila:) Rāmo, Rāmo, ó Pane mocných paží! Nevím nic o Tvé moci. Svou jedinou částí držíš Zemi, ó Pane vesmíru.

Význam

Spojení ekāṁśena („jedinou částí“) se týká Pánovy expanze v podobĕ Śeṣi. Ācāryové to potvrzují.

10.65.29

Verš

paraṁ bhāvaṁ bhagavato
bhagavan mām ajānatīm
moktum arhasi viśvātman
prapannāṁ bhakta-vatsala

Synonyma

param — svrchované; bhāvam — postavení; bhagavataḥ — Osobnosti Božství; bhagavan — ó Nejvyšší Pane; mām — mĕ; ajānatīm — neznající; moktum arhasi — prosím propusť; viśva — vesmíru; ātman — ó duše; prapannām — odevzdaná; bhakta — se svými oddanými; vatsala — ó soucitný.

Překlad

Můj Pane, prosím propusť mĕ. Ó duše vesmíru, neznala jsem Tvé postavení Nejvyššího Boha, ale jsem se Ti odevzdala a Ty jsi vždy laskavý ke svým oddaným.

10.65.30

Verš

tato vyamuñcad yamunāṁ
yācito bhagavān balaḥ
vijagāha jalaṁ strībhiḥ
kareṇubhir ivebha-rāṭ

Synonyma

tataḥ — potom; vyamuñcat — propustil; yamunām — Yamunā; yācitaḥ — požádaný; bhagavān — Nejvyšší Pán; balaḥ — Balarāma; vijagāha — ponořil se; jalam — do vody; strībhiḥ — se ženami; kareṇubhiḥ — se svými slonicemi; iva — jako; ibha — slonů; rāṭ — král.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Potom Pán Balarāma Yamunu propustil a vstoupil do vody řeky se svými společnicemi jako král slonů v doprovodu svých slonic.

10.65.31

Verš

kāmaṁ vihṛtya salilād
uttīrṇāyāsītāmbare
bhūṣaṇāni mahārhāṇi
dadau kāntiḥ śubhāṁ srajam

Synonyma

kāmam — jak Ho tĕšilo; vihṛtya — když si pohrál; salilāt — z vody; uttīrṇāya — Jemu, který vyšel; asita — modrý; ambare — odĕv (svrchní a spodní); bhūṣaṇāni — ozdoby; mahā — velmi; arhāṇi — cenný; dadau — dala; kāntiḥ — bohynĕ Kānti; śubhām — skvostný; srajam — náhrdelník.

Překlad

Pán si pohrál ve vodĕ ke své plné spokojenosti a když vyšel ven, bohynĕ Kānti Mu předala modrý odĕv, cenné ozdoby a zářící náhrdelník.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje z Viṣṇu Purāṇy, aby ukázal, že zde zmínĕná bohynĕ Kānti je ve skutečnosti Lakṣmī, bohynĕ štĕstí:

varuṇa-prahitā cāsmai
mālām amlāna-paṅkajām
samudrābhe tathā vastre
nīle lakṣmīr ayacchata

„Bohynĕ Lakṣmī poslaná Varuṇou Mu potom předala girlandu neuvadajících lotosů a dva odĕvy modré jako oceán.“

Velký komentátor Bhāgavatamu Śrīla Śrīdhara Svāmī také cituje tento výrok ze Śrī Hari-vaṁśi pronesený bohyní Lakṣmī k Pánu Balarāmovi:

jātarūpa-mayaṁ caikaṁ
kuṇḍalaṁ vajra-bhūṣaṇam
ādi-padmaṁ ca padmākhyaṁ
divyaṁ śravaṇa-bhūṣaṇam
devemāṁ pratigṛhṇīṣva
paurāṇīṁ bhūṣaṇa-kriyām

„Ó Pane, prosím přijmi jako božské ozdoby svých uší tuto jedinou zlatou náušnici posázenou diamanty a tento prvotní lotos zvaný Padma. Laskavĕ je přijmi, neboť tento akt ozdobení je tradiční.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále poukazuje na to, že bohynĕ Lakṣmī je společnicí Pánovy úplné expanze Saṅkarṣaṇa, který patří do druhé vyūhy.

10.65.32

Verš

vasitvā vāsasī nīle
mālāṁ āmucya kāñcanīm
reye sv-alaṅkṛto lipto
māhendra iva vāraṇaḥ

Synonyma

vasitvā — oblékající se; vāsasī — do dvou odĕvů; nīle — modrých; mālām — náhrdelník; āmucya — zavĕšující si na krk; kāñcanīm — zlatý; reje — vypadal oslnivĕ; su — vynikajícím způsobem; alaṅkṛtaḥ — ozdobený; liptaḥ — potřený; māhā-indraḥ — Mahendry, krále nebes; iva — jako; vāraṇaḥ — slon.

Překlad

Pán Balarāma se oblékl do modrých odĕvů a na krk si zavĕsil zlatý náhrdelník. Potřený voňavkami a krásnĕ ozdobený vypadal stejnĕ oslnivĕ jako Indrův královský slon.

Význam

Balarāma potřený santálovou pastou a ostatními čistými, vonnými látkami připomínal Airāvatu, velkého slona Pána Indry.

10.65.33

Verš

adyāpi dṛśyate rājan
yamunākṛṣṭa-vartmanā
balasyānanta-vīryasya
vīryaṁ sūcayatīva hi

Synonyma

adya — dnes; api — dokonce; dṛśyate — je vidĕna; rājan — ó králi (Parīkṣite); yamunā — řeka Yamunā; ākṛṣṭa — tažené; vartmanā — jejíž proudy; balasya — Pána Balarāmy; ananta — neomezená; vīryasya — jehož energie; vīryam — moc; sūcayatī — ukazující; iva — jako; hi — vskutku.

Překlad

I dnes, ó králi, lze vidĕt, jak Yamunā teče mnoha kanály vytvořenými, když byla tažena neomezenĕ mocným Pánem Balarāmou. Ukazuje tak Jeho moc.

10.65.34

Verš

evaṁ sarvā niśā yātā
ekeva ramato vraje
rāmasyākṣipta-cittasya
mādhuryair vraja-yoṣitām

Synonyma

evam — tímto způsobem; sarvā — všechny; niśāḥ — noci; yātāḥ — strávil; ekā — jedna; iva — jako kdyby; ramataḥ — jenž si užíval; vraje — ve Vraji; rāmasya — pro Pána Balarāmu; ākṣipta — okouzlená; cittasya — jehož mysl; mādhuryaiḥ — dokonalým půvabem a krásou; vraja-yoṣitām — žen z Vraji.

Překlad

Tak Pánovi Balarāmovi, zatímco si užíval ve Vraji s myslí okouzlenou dokonalým půvabem a krásou mladých žen z Vraji, ubĕhly všechny noci jako jediná.

Význam

Pán Balarāma byl okouzlen půvabnými zábavami krásných mladých žen z Vraji. Tak byla každá noc zcela novým zážitkem a všechny noci uplynuly jako kdyby byly nocí jedinou.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Balarāma navštĕvuje Vṛndāvan.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ ŠESTÁ

Pauṇḍraka, falešný Vāsudeva

10.66.1

Verš

śrī-śuka uvāca
nanda-vrajaṁ gate rāme
karūṣādhipatir nṛpa
vāsudevo ’ham ity ajño
dūtaṁ kṛṣṇāya prāhiṇot

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; nanda — Nandy Mahārāje; vrajam — do vesnice pastevců; gate — když odjel; rāme — Pán Balarāma; karūṣa-adhipatiḥ — vládce Karūṣi (Pauṇḍraka); nṛpa — ó králi (Parīkṣite); vāsudevaḥ — Nejvyšší Pán, Vāsudeva; aham — já; iti — takto uvažující; ajñaḥ — pošetilý; dūtam — posla; kṛṣṇāya — k Pánu Kṛṣṇovi; prāhiṇot — vyslal.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, zatímco byl Pán Balarāma na návštĕvĕ Nandovy vesnice ve Vraji, vládce Karūṣi, pošetile si myslící „Jsem Nejvyšší Pán, Vāsudeva“, vyslal k Pánu Kṛṣṇovi posla.

Význam

Jelikož Pán Rāma odjel do Nanda-vraji, Pauṇḍraka si pošetile myslel, že Pán Kṛṣṇa bude sám, a proto Ho bude snadné vyzvat. Odvážil se tedy Pánu poslat svůj šílený vzkaz.

10.66.2

Verš

tvaṁ vāsudevo bhagavān
avatīṛno jagat-patiḥ
iti prastobhito bālair
mena ātmānam acyutam

Synonyma

tvam — ty; vāsudevaḥ — Vāsudeva; bhagavān — Nejvyšší Pán; avatīrṇaḥ — který sestoupil; jagat — vesmíru; patiḥ — vládce; iti — takto; prastobhitaḥ — povzbuzený lichotkami; bālaiḥ — dĕtinskými lidmi; mene — představoval si; ātmānam — on sám; acyutam — neklesající Pán.

Překlad

Pauṇḍraku povzbudily lichotky dĕtinských lidí, kteří mu řekli: „Jsi Vāsudeva, Nejvyšší Pán a vládce vesmíru, který nyní sestoupil na Zemi.“ Představoval si tedy, že je neklesající Osobnost Božství.

Význam

Pauṇḍraka pošetile přijal lichotky nevĕdomých osob.

10.66.3

Verš

dūtaṁ ca prāhiṇon mandaḥ
kṛṣṇāyāvyakta-vartmane
dvārakāyāṁ yathā bālo
nṛpo bāla-kṛto ’budhaḥ

Synonyma

dūtam — posla; ca — a; prāhiṇot — vyslal; mandaḥ — omezený; kṛṣṇāya — k Pánu Kṛṣṇovi; avyakta — nevyzpytatelná; vartmane — jehož cesta; dvārakāyām — do Dvāraky; yathā — jako; bālaḥ — chlapec; nṛpaḥ — král; bāla — dĕtmi; kṛtaḥ — učinĕný; abudhaḥ — neinteligentní.

Překlad

Tak omezený král Pauṇḍraka vyslal posla k nevyzpytatelnému Pánu Kṛṣṇovi do Dvāraky. Pauṇḍraka jednal přesnĕ jako neinteligentní dítĕ, které ostatní dĕti považují za krále.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura je důvod, proč zde Śukadeva Gosvāmī podruhé zmiňuje, že Pauṇḍraka poslal vzkaz Pánu Kṛṣṇovi, že se velký mudrc diví Pauṇḍrakovĕ nesmírné pošetilosti.

10.66.4

Verš

dūtas tu dvārakām etya
sabhāyām āsthitaṁ prabhum
kṛṣṇaṁ kamala-patrākṣaṁ
rāja-sandeśam abravīt

Synonyma

dūtaḥ — posel; tu — potom; dvārakām — do Dvāraky; etya — přijíždĕjící; sabhāyām — v královském shromáždĕní; āsthitam — přítomný; prabhum — všemocnému Pánu; kṛṣṇam — Kṛṣṇovi; kamala — lotosu; patra — (jako) okvĕtní lístky; akṣam — jehož oči; rāja — svého krále; sandeśam — vzkaz; abravīt — přednesl.

Překlad

Posel přijel do Dvāraky, našel lotosookého Kṛṣṇu v Jeho královském shromáždĕní a přednesl tomuto všemocnému Pánu králův vzkaz.

10.66.5

Verš

vāsudevo ’vatīrno ’ham
eka eva na cāparaḥ
bhūtānām anukampārthaṁ
tvaṁ tu mithyābhidhāṁ tyaja

Synonyma

vāsudevaḥ — Pán Vāsudeva; avatīrṇaḥ — sestoupivší do tohoto svĕta; aham — já; ekaḥ eva — pouze jediný; na — ne; ca — a; aparaḥ — kdokoliv jiný; bhūtānām — živým bytostem; anukampā — projevení milosti; artham — kvůli; tvam — Ty; tu — však; mithyā — falešného; abhidhām — označení; tyaja — vzdej se.

Překlad

(Posel Pauṇḍrakovým jménem pravil:) Jsem jediný Pán Vāsudeva a žádný jiný není. To já jsem sestoupil do tohoto svĕta, abych projevil milost živým bytostem. Proto se vzdej svého falešného jména.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī, inspirován bohyní Sarasvatī, uvádí skutečný význam tĕchto dvou veršů: „Nejsem inkarnovaný Vāsudeva, ale naopak Vāsudeva jsi Ty jediný a nikdo jiný. Jelikož jsi sestoupil, abys projevil milost živým bytostem, prosím přimĕj mĕ vzdát se mého falešného označení, které je jako ústřice prohlašující se za stříbro.“ Nejvyšší Pán této žádosti jistĕ vyhoví.

10.66.6

Verš

yāni tvam asmac-cihnāni
mauḍhyād bibharṣi sātvata
tyaktvaihi māṁ tvaṁ śaraṇaṁ
no ced dehi mamāhavam

Synonyma

yāni — které; tvam — Ty; asmat — našich; cihnāni — symbolů; mauḍhyāt — z pomatenosti; bibharṣi — nosíš; sātvata — ó vůdce Sātvatů; tyaktvā — vzdávající se; ehi — přijď; mām — ke mnĕ; tvam — Ty; śaraṇam — do útočištĕ; na — ne; u — jinak; cet — pokud; dehi — dej; mama — mi; āhavam — boj.

Překlad

Ó Sātvato, vzdej se mých osobních symbolů, které nyní z pošetilosti nosíš, a přijď u mnĕ přijmout útočištĕ. Pokud tak neučiníš, potom se mnou musíš bojovat.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī znovu vykládá Pauṇḍrakova slova podle inspirace Sarasvatī, bohynĕ učenosti. Tak mohou být pochopena ve smyslu: „Z pošetilosti jsem přijal napodobeninu lastury, disku, lotosu a kyje a Ty je udržuješ tím, že mi je dovoluješ používat. Ještĕ jsi mĕ neporazil a nezbavil ses tĕchto napodobenin symbolů. Proto prosím milostivĕ přijď a osvoboď mĕ tím, že mĕ přinutíš se jich vzdát. Bojuj se mnou a udĕl mi osvobození tím, že mĕ zabiješ.“

10.66.7

Verš

śrī-śuka uvāca
katthanaṁ tad upākarṇya
pauṇḍrakasyālpa-medhasaḥ
ugrasenādayaḥ sabhyā
uccakair jahasus tadā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; katthanam — chvástání; tat — toto; upākarṇya — slyšící; pauṇḍrakasya — Pauṇḍraky; alpa — malá; medhasaḥ — jehož inteligence; ugrasena-ādayaḥ — v čele s králem Ugrasenou; sabhyāḥ — členové shromáždĕní; uccakaiḥ — hlasitĕ; jahasuḥ — rozesmáli se; tadā — potom.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Král Ugrasena a ostatní členové shromáždĕní se hlasitĕ rozesmáli, když slyšeli toto prázdné chvástání neinteligentního Pauṇḍraky.

10.66.8

Verš

uvāca dūtaṁ bhagavān
parihāsa-kathām anu
utsrakṣye mūḍha cihnāni
yais tvam evaṁ vikatthase

Synonyma

uvāca — řekl; dūtam — poslovi; bhagavān — Nejvyšší Pán; parihāsa — smĕšném; kathām — rozhovoru; anu — po; utsrakṣye — vypustím; mūḍha — ó pošetilče; cihnāni — symboly; yaiḥ — kvůli kterým; tvam — ty; evam — takto; vikatthase — chvástáš se.

Překlad

Když se Pán, Osobnost Božství, pobavil vtipy ze shromáždĕní, řekl poslovi (aby předal vzkaz svému pánovi:) „Ty pošetilče, opravdu vypustím zbranĕ, jimiž se takto chvástáš.

Význam

Sanskrtské slovo utsrakṣye znamená „Vrhnu, hodím, vypustím, opustím a tak dále.“ Pošetilý Pauṇḍraka žádal, aby se Pán Kṛṣṇa vzdal svých mocných zbraní, jako jsou disk a kyj, a zde Pán odpovídá: utsrakṣye mūḍha cihnāni – „Ano, pošetilče, opravdu vypustím tyto zbranĕ, až se střetneme na bojišti.“

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda pĕknĕ popisuje tuto scénu takto: „Jakmile všichni členové královského shromáždĕní včetnĕ krále Ugraseny vyslechli vzkaz, který Pauṇḍraka poslal, dlouho se velmi hlasitĕ smáli. Poté, co se Kṛṣṇa pobavil hlasitým smíchem všech členů shromáždĕní, odpovĕdĕl poslovi: ,Ó Pauṇḍrakův posle, můžeš předat svému pánovi Můj vzkaz: Jsi hloupý darebák. Otevřenĕ o Tobĕ říkám, že jsi darebák, a odmítám vyplnit tvoje pokyny. Nikdy neodložím Vāsudevovy symboly, zvláštĕ svůj disk. Tímto diskem zabiji nejen tebe, ale i všechny tvoje stoupence. Zničím tebe i tvoje hloupé společníky, kteří jen tvoříte společnost podvodníků a podvedených.̀“

10.66.9

Verš

mukhaṁ tad apidhāyājña
kaṅka-gṛdhra-vaṭair vṛtaḥ
śayiṣyase hatas tatra
bhavitā śaraṇaṁ śunām

Synonyma

mukham — tvář; tat — ta; apidhāya — pokrytá; ajña — ó nevĕdomče; kaṅka — volavkami; gṛdhra — supy; vaṭaiḥ — a ptáky vaṭa; vṛtaḥ — obklopený; śayiṣyase — budeš ležet; hataḥ — zabitý; tatra — potom; bhavitā — staneš se; śaraṇam — útočištĕm; śunām — pro psy.

Překlad

„Až budeš ležet mrtvý, ó pošetilče, s tváří pokrytou supy, volavkami a ptáky vaṭa, staneš se útočištĕm psů.“

Význam

Pauṇḍraka pošetile řekl Nejvyššímu Pánu, aby u nĕho přišel přijmout útočištĕ, ale zde mu Pán Kṛṣṇa říká: „Nejsi Mé útočištĕ, ale naopak se staneš útočištĕm psů, až budou šťastnĕ hodovat na tvé mrtvole.“

Śrīla Prabhupāda živĕ popisuje tuto scénu takto: „(Pán Kṛṣṇa řekl Pauṇḍrakovi, „Až tĕ zničím,) ničemný králi, zahanbenĕ si budeš zakrývat tvář a když ti diskem useknu hlavu, slétnou se k ní masožraví ptáci jako supi, jestřábi a orli. Místo aby ses stal Mým útočištĕm, jak jsi vyžadoval, budeš vydán na milost tĕmto nízkým ptákům. Tvé tĕlo pak bude hozeno psům, kteří ho s radostí sežerou.̀“

10.66.10

Verš

iti dūtas tam ākṣepaṁ
svāmine sarvam āharat
kṛṣṇo ’pi ratham āsthāya
kāśīm upajagāma ha

Synonyma

iti — takto oslovený; dūtaḥ — posel; tam — tyto; ākṣepam — urážky; svāmine — svému pánovi; sarvam — celé; āharat — doručil; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; api — a; ratham — ve svém kočáře; āsthāya — jedoucí; kāśīm — Vārāṇasī; upajagāma ha — odjel poblíž.

Překlad

Když Pán takto promluvil, posel doručil Jeho urážlivou odpovĕď svému pánovi v její úplnosti. Pán Kṛṣṇa potom nastoupil do svého kočáru a odjel do blízkosti Kāśī.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda popisuje tuto událost takto: „Posel donesl Kṛṣṇova slova svému pánovi Pauṇḍrakovi, který si všechny urážky trpĕlivĕ vyslechl. Pán Śrī Kṛṣṇa bez dalšího otálení vyrazil na svém kočáru, aby ničemného Pauṇḍraku potrestal. Protože karūṣský král žil v té dobĕ u svého přítele krále Kāśī, Kṛṣṇa obklíčil celé toto mĕsto.“

10.66.11

Verš

pauṇḍrako ’pi tad-udyogam
upalabhya mahā-rathaḥ
akṣauhiṇībhyāṁ saṁyukto
niścakrāma purād drutam

Synonyma

pauṇḍrakaḥ — Pauṇḍraka; api — a; tat — Jeho; udyogam — přípravy; upalabhya — zaznamenávající; mahā-rathaḥ — mocný bojovník; akṣauhiṇībhyām — dvĕma úplnými vojenskými jednotkami; saṁyuktaḥ — doprovázený; niścakrāma — vyjel; purāt — z mĕsta; drutam — rychle.

Překlad

Když mocný bojovník Pauṇḍraka zpozoroval přípravy Pána Kṛṣṇy na bitvu, rychle vyjel z mĕsta se dvĕma úplnými vojenskými jednotkami.

10.66.12-14

Verš

tasya kāśī-patir mitraṁ
pārṣṇi-grāho ’nvayān nṛpa
akṣauhiṇībhis tisṛbhir
apaśyat pauṇḍrakaṁ hariḥ

śaṅkhāry-asi-gadā-śārṅga-
śrīvatsādy-upalakṣitam
bibhrāṇaṁ kaustubha-maṇiṁ
vana-mālā-vibhūṣitam

kauśeya-vāsasī pīte
vasānaṁ garuḍa-dhvajam
amūlya-mauly-ābharaṇaṁ
sphuran-makara-kuṇḍalam

Synonyma

tasya — jeho (Pauṇḍrakův); kāśī-patiḥ — vládce Kāśī; mitram — přítel; pārṣṇi-grāhaḥ — jako zadní voj; anvayāt — následoval; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); akṣauhiṇībhiḥ — s jednotkami; tisṛbhiḥ — třemi; apaśyat — spatřil; pauṇḍrakam — Pauṇḍraku; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; śaṅkha — s lasturou; ari — diskem; asi — mečem; gadā — kyjem; śārṅga — lukem Śārṅga; śrīvatsa — se znakem Śrīvatsa z chlupů na hrudi; ādi — a ostatními symboly; upalakṣitam — označený; bibhrāṇam — nesoucí; kaustubha-maṇim — drahokam Kaustubha; vana-mālā — s girlandou lesních kvĕtů; vibhūṣitam — ozdobený; kauśeya — z kvalitního hedvábí; vāsasī — dvojdílným odĕvem; pīte — žlutým; vasānam — mající oblečený; garuḍa-dhvajam — prapor označený obrazem Garuḍy; amūlya — cenná; mauli — koruna; ābharaṇam — jehož ozdoba; sphurat — zářící; makara — tvaru žraloka; kuṇḍalam — s náušnicemi.

Překlad

Pauṇḍrakův přítel, král Kāśī, jel vzadu, ó králi, a vedl zadní voj se třemi akṣauhiṇīmi. Pán Kṛṣṇa spatřil Pauṇḍraku nést Pánovy vlastní znaky, jako je lastura, disk, meč a kyj, a také napodobeninu luku Śārṅga a znaku Śrīvatsa. Mĕl na sobĕ falešný drahokam Kaustubha, byl ozdoben girlandou lesních kvĕtů a oblečen do svrchního a spodního odĕvu z kvalitního žlutého hedvábí. Na praporu mĕl obraz Garuḍy a na hlavĕ cennou korunu a zářící náušnice tvaru žraloka.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje v knize Kṛṣṇa: „Když oba králové přijeli před Pána Kṛṣṇu, Kṛṣṇa poprvé spatřil Pauṇḍraku tváří v tvář.“

10.66.15

Verš

dṛṣṭvā tam ātmanas tulyaṁ
veṣaṁ kṛtrimam āsthitam
yathā naṭaṁ raṅga-gataṁ
vijahāsa bhṛśaṁ harīḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — vidící; tam — ho; ātmanaḥ — Jemu samému; tulyam — rovnocenný; veṣam — do odĕvu; kṛtrimam — napodobeniny; āsthitam — ustrojený; yathā — jako; naṭam — herec; raṅga — jevištĕ; gatam — jenž vstoupil na; vijahāsa — rozesmál se; bhṛśam — mocnĕ; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Pán Hari se srdečnĕ rozesmál, když vidĕl, jak se král oblékl, aby přesnĕ napodobil Jeho vlastní vzezření, přesnĕ jako herec na jevišti.

Význam

Śrīla Prabhupāda popisuje tuto scénu takto: „Celkovĕ však bylo jasné, že jeho oblek a vzezření jsou imitace. Každý mohl poznat, že vypadal jako nĕjaký herec hrající v převleku roli Vāsudevy. Když Pán Śrī Kṛṣṇa uvidĕl Pauṇḍrakovu napodobeninu své postavy a svých šatů, nemohl zadržet smích a smál se s velkým uspokojením.“

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že požehnání Pána Śivy umožnilo Pauṇḍrakovi přesnĕ napodobit Pánův odĕv a vzezření – skutečnost, která pochází z Uttara-khaṇḍy Śrī Padma Purāṇy.

10.66.16

Verš

śulair gadābhiḥ parighaiḥ
śakty-ṛṣṭi-prāsa-tomaraiḥ
asibhiḥ paṭṭiśair bāṇaiḥ
prāharann arayo harim

Synonyma

śūlaiḥ — trojzubci; gadābhiḥ — kyji; parighaiḥ — a palicemi; śakti — bodci; ṛṣṭi — druh meče; prāsa — dlouhými, ozubenými šipkami; tomaraiḥ — a kopími; asibhiḥ — meči; paṭṭiśaiḥ — sekerami; bāṇaiḥ — a šípy; prāharan — napadli; arayaḥ — nepřátelé; harim — Pána Kṛṣṇu.

Překlad

Nepřátelé Pána Hariho napadli trojzubci, kyji, palicemi, bodci, zbranĕmi ṛṣti, ozubenými šipkami, kopími, meči, sekerami a šípy.

10.66.17

Verš

kṛṣṇas tu tat pauṇḍraka-kāśirājayor
balaṁ gaja-syandana-vāji-patti-mat
gadāsi-cakreṣubhir ārdayad bhṛśaṁ
yathā yugānte huta-bhuk pṛthak prajāḥ

Synonyma

kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; tu — však; tat — to; pauṇḍraka-kāśirājayoḥ — Pauṇḍrakovo a krále Kāśī; balam — vojsko; gaja — slony; syandana — kočáry; vāji — koňmi; patti — a pĕchotou; mat — tvořené; gadā — svým kyjem; asi — mečem; cakra — diskem; isubhiḥ — a šípy; ārdayat — sužoval; bhṛśam — divoce; yathā — jako; yuga — vĕku historie vesmíru; ante — na konci; huta-bhuk — oheň (vesmírné zkázy); pṛthak — různých druhů; prajāḥ — živé bytosti.

Překlad

Pán Kṛṣṇa však vojsku Pauṇḍraky a Kāśirāji, které tvořili sloni, kočáry, jízda a pĕchota, divoce vrátil úder. Sužoval své nepřátele svým kyjem, mečem, diskem Sudarśana a šípy, tak jako oheň zkázy sužuje různé druhy tvorů na konci vesmírného vĕku.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje v knize Kṛṣṇa: „Vojáci na stranĕ krále Pauṇḍraky začali ohrožovat Kṛṣṇu svými zbranĕmi. V přívalech na Nĕho létaly různé druhy trojzubců, kyje, tyče, kopí, meče, dýky a šípy a Kṛṣṇa je odrážel. Neničil jen zbranĕ, ale také vojáky a Pauṇḍrakovy společníky, stejnĕ jako při zničení vesmíru spálí pustošící oheň všechno na prach. Kṛṣṇa svými zbranĕmi rozmetal protivníkovy slony, kočáry, konĕ i pĕší vojsko a po celém bojišti se válela tĕla mužů i zvířat a rozbité kočáry.“

10.66.18

Verš

āyodhanaṁ tad ratha-vāji-kuñjara-
dvipat-kharoṣṭrair ariṇāvakhaṇḍitaiḥ
babhau citaṁ moda-vahaṁ manasvinām
ākrīḍanaṁ bhūta-pater ivolbaṇam

Synonyma

āyodhanam — bojištĕ; tat — to; ratha — kočáry; vāji — koňmi; kuñjara — slony; dvipat — dvojnožci (lidmi); khara — mulami; uṣṭraiḥ — a velbloudy; ariṇā — Jeho diskem; avakhaṇḍitaiḥ — rozsekané na kusy; babhau — zářilo; citam — poseté; moda — potĕšení; vaham — přinášející; manasvinām — moudrým; ākrīḍanam — hřištĕ; bhūta-pateḥ — vládce duchů, Pán Śiva; iva — jako kdyby; ulbaṇam — dĕsivé.

Překlad

Bojištĕ, poseté kočáry, koňmi, slony, lidmi, mulami a velbloudy, které Pánova disková zbraň rozsekala na kusy, zářilo jako dĕsivé hřištĕ Pána Bhūtapatiho a tĕšilo moudré.

Význam

Śrīla Prabhupāda popisuje tuto scénu takto: „I když zpustošené bojištĕ vypadalo jako místo tance Pána Śivy v dobĕ zničení svĕta, válečníkům na Kṛṣṇovĕ stranĕ dodával takový pohled nesmírnĕ na odvaze, a tak bojovali s ještĕ vĕtší silou.“

10.66.19

Verš

athāha pauṇḍrakaṁ śaurir
bho bho pauṇḍraka yad bhavān
dūta-vākyena mām āha
tāny astraṇy utsṛjāmi te

Synonyma

atha — potom; āha — řekl; pauṇḍrakam — Pauṇḍrakovi; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; bhoḥ bhoḥ pauṇḍraka — Můj milý Pauṇḍrako; yat — ty, které; bhavān — ty, vznešený; dūta — posla; vākyena — slovy; mām — ke Mnĕ; āha — mluvil jsi o; tāni — ty; astrāṇi — zbranĕ; utsṛjāmi — vypouštím; te — na tebe.

Překlad

Pán Kṛṣṇa potom oslovil Pauṇḍraku: Můj milý Pauṇḍrako, nyní na tebe vypouštím právĕ ty zbranĕ, o kterých jsi mluvil skrze svého posla.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „Tehdy řekl Pán Kṛṣṇa Pauṇḍrakovi: ,Pauṇḍrako, vybízel jsi Mĕ, abych odložil symboly Pána Viṣṇua, zvláštĕ Můj disk. Nyní ti ho odevzdávám. Dej si pozor! Napodoboval jsi Mĕ a falešnĕ ses prohlásil za Vāsudevu. Nikdo tedy není vĕtší hlupák než ty.̀ Z Kṛṣṇova prohlášení je jasné, že jakýkoliv darebák, který se prohlašuje za Boha, je tím nejvĕtším hlupákem v lidské společnosti.“

10.66.20

Verš

tyājayiṣye ’bhidhānaṁ me
yat tvayājña mṛṣā dhṛtam
vrajāmi śaranaṁ te ’dya
yadi necchāmi saṁyugam

Synonyma

tyājayiṣye — přinutím (tĕ) se vzdát; abhidhānam — označení; me — Mých; yat — která; tvayā — tebou; ajña — ó pošetilče; mṛṣā — falešnĕ; dhṛtam — přijatá; vrajāmi — půjdu; śaraṇam — do útočištĕ; te — tvého; adya — dnes; yadi — pokud; na icchāmi — nepřeji si; saṁyugam — bitvu.

Překlad

Ó pošetilče, nyní tĕ přinutím vzdát se Mého jména, které jsi falešnĕ přijal. A jistĕ u tebe přijmu útočištĕ, pokud si nebudu přát s tebou bojovat.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Nyní tĕ, Pauṇḍrako, donutím skončit s tímto podvádĕním. Chtĕl jsi, abych se Ti odevzdal. Teď nastala tvoje příležitost. Budeme spolu bojovat, a pokud budu poražen a ty zvítĕzíš, jistĕ se ti odevzdám.“

10.66.21

Verš

iti kṣiptvā śitair bāṇair
virathī-kṛtya pauṇḍrakam
śiro ’vṛścad rathāṅgena
vajreṇendro yathā gireḥ

Synonyma

iti — tĕmito slovy; kṣiptvā — zesmĕšňující; śitaiḥ — ostrými; bāṇaiḥ — svými šípy; virathī — zbaveného kočáru; kṛtya — činící; pauṇḍrakam — Pauṇḍraku; śiraḥ — jeho hlavu; avṛścat — uťal; ratha-aṅgena — svým diskem Sudarśana; vajreṇa — svou zbraní v podobĕ hromoklínu; indraḥ — Pán Indra; yathā — jako; gireḥ — hory.

Překlad

Poté, co Pán Kṛṣṇa takto Pauṇḍraku zesmĕšnil, zničil svými ostrými šípy jeho kočár a potom mu uťal hlavu diskem Sudarśana, tak jako Pán Indra usekne vrchol hory svým hromoklínem.

10.66.22

Verš

tathā kāśī-pateḥ kāyāc
chira utkṛtya patribhiḥ
nyapātayat kāśī-puryāṁ
padma-kośam ivānilaḥ

Synonyma

tathā — podobnĕ; kāśī-pateḥ — král Kāśī; kāyāt — z tĕla; śiraḥ — hlavu; utkṛtya — stínající; patribhiḥ — svými šípy; nyapātayat — nechal ji odletĕt; kāśi-puryām — do mĕsta Kāśī; padma — lotosu; kośam — kvĕt; iva — jako; anilaḥ — vítr.

Překlad

Pán Kṛṣṇa svými šípy podobnĕ srazil Kāśirājovu hlavu z tĕla, a nechal ji odletĕt do mĕsta Kāśī jako lotos vržený vĕtrem.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, proč Kṛṣṇa hodil Kāśirājovu hlavu do mĕsta: „Když král Kāśī vyjíždĕl do bitvy, slíbil obyvatelům: ,Moji milí obyvatelé Kāśī, dnes přinesu hlavu nepřítele do středu mĕsta. O tom nepochybujte.̀ Královy hříšné královny se také chvástaly před svými služebnicemi: ,Dnes náš pán jistĕ přinese hlavu Pána Dvāraky.̀ Proto Nejvyšší Pán hodil královu hlavu do mĕsta, aby přivedl obyvatele k úžasu.“

10.66.23

Verš

evaṁ matsariṇam hatvā
pauṇḍrakaṁ sa-sakhaṁ hariḥ
dvārakām āviśat siddhair
gīyamāna-kathāmṛtaḥ

Synonyma

evam — takto; matsariṇam — závistivého; hatvā — zabíjející; pauṇḍrakam — Pauṇḍraku; sa — společnĕ s; sakham — jeho přítelem; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; dvārakām — Dvāraky; āviśat — vstoupil do; siddhaiḥ — nebeskými mystiky; gīyamāna — zpívané; kathā — příbĕhy o Nĕm; amṛtaḥ — nektarové.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa takto zabil závistivého Pauṇḍraku a jeho spojence, vrátil se do Dvāraky. Bĕhem jeho vstupu do mĕsta nebeští Siddhové opĕvovali Jeho nesmrtelnou, nektarovou slávu.

10.66.24

Verš

sa nityaṁ bhagavad-dhyāna-
pradhvastākhila-bandhanaḥ
bibhrāṇaś ca hare rājan
svarūpaṁ tan-mayo ’bhavat

Synonyma

saḥ — on (Pauṇḍraka); nityam — neustále; bhagavat — o Nejvyšším Pánu; dhyāna — svou meditací; pradhvasta — zcela zničil; akhila — všechna; bandhanaḥ — jehož pouta; bibhrāṇaḥ — přijímající; ca — a; hareḥ — Pána Kṛṣṇy; rājan — ó králi (Parīkṣite); svarūpam — osobní podobu; tat-mayaḥ — pohroužený do vĕdomí o Nĕm; abhavat — stal se.

Překlad

Neustálou meditací o Nejvyšším Pánu Pauṇḍraka zničil všechna svá hmotná pouta. Napodobováním vzezření Pána Kṛṣṇy, ó králi, se v konečném smyslu stal vĕdomým Kṛṣṇy.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „Co se týče Pauṇḍraky, ten nĕjakým způsobem vždy myslel na Pána Vāsudevu, neboť se za Nĕho převlékal, aby Ho napodobil. Získal proto jeden z pĕti druhů osvobození zvaný sārūpya, a tak se dostal na vaikuṇṭhské planety, kde mají oddaní stejná tĕla jako Viṣṇu, se čtyřma rukama, ve kterých drží čtyři symboly. Jeho meditace byla skutečnĕ soustředĕna na podobu Viṣṇua, ale jelikož si o sobĕ myslel, že je Pán Viṣṇu, dopouštĕl se přestupku. Tím, že ho zabil Kṛṣṇa, však byl jeho přestupek smazán. Dostalo se mu osvobození sārūpya a získal stejnou podobu jako Pán.“

10.66.25

Verš

śiraḥ patitam ālokya
rāja-dvāre sa-kuṇḍalam
kim idaṁ kasya vā vaktram
iti saṁśiśire janāḥ

Synonyma

śiraḥ — hlavu; patitam — spadlou; ālokya — vidící; rāja-dvāre — u brány královského paláce; sa-kuṇḍalam — s náušnicemi; kim — co; idam — to je; kasya — čí; vā — nebo; vaktram — hlava; iti — takto; saṁśiśire — vyjadřovali pochybnosti; janāḥ — lidé.

Překlad

Lidé, kteří spatřili u brány královského paláce ležet hlavu ozdobenou náušnicemi, byli zmateni. Nĕkteří se ptali: „Co je to?“ a ostatní říkali: „Je to hlava, ale čí?“

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když hlava krále Kāśī přilétla mĕstskou branou, shromáždili se kolem lidé a divili se při pohledu na tu podivuhodnou vĕc. Jakmile uvidĕli náušnice, pochopili, že je to nĕčí hlava. Dohadovali se, čí hlava to může být. Nĕkteří si mysleli, že je Kṛṣṇova, protože Kṛṣṇa byl nepřítel Kāśirāje, a tak se domnívali, že král Kāśī hodil do mĕsta Jeho hlavu, aby se lidé mohli radovat z nepřítelovy smrti. Nakonec však zjistili, že hlava nepatřila Kṛṣṇovi, ale samotnému Kāśirājovi.“

10.66.26

Verš

rājñaḥ kāśī-pater jñātvā
mahiṣyaḥ putra-bāndhavāḥ
paurāś ca hā hatā rājan
nātha nātheti prārudan

Synonyma

rājñaḥ — krále; kāśī-pateḥ — vládce Kāśī; jñātvā — poznávající; mahiṣyaḥ — královny; putra — synové; bāndhavāḥ — a ostatní příbuzní; paurāḥ — obyvatelé mĕsta; ca — a; hā — bĕda; hatāḥ — (jsme) zabiti; rājan — ó králi (Parīkṣite); nātha nātha — ó pane, pane; iti — takto; prārudan — hlasitĕ naříkali.

Překlad

Můj milý králi, když v ní poznali hlavu svého krále – vládce Kāśī – jeho královny, synové a ostatní příbuzní, spolu se všemi obyvateli mĕsta, propukli v usedavý nářek: „Bĕda, jsme zabiti! Ó můj pane, můj pane!“

10.66.27-28

Verš

sudakṣiṇas tasya sutaḥ
kṛtvā saṁsthā-vidhiṁ pateḥ
nihatya pitṛ-hantāraṁ
yāsyāmy apacitiṁ pituḥ

ity ātmanābhisandhāya
sopādhyāyo maheśvaram
su-dakṣiṇo ’rcayām āsa
parameṇa samādhinā

Synonyma

sudakṣiṇaḥ — jménem Sudakṣiṇa; tasya — jeho (Kāśirājův); sutaḥ — syn; kṛtvā — konající; saṁsthā-vidhim — pohřební obřady; pateḥ — svého otce; nihatya — zabitím; pitṛ — mého otce; hantāram — vraha; yāsyāmi — dosáhnu; apacitim — pomsty; pituḥ — za mého otce; iti — takto; ātmanā — svou inteligencí; abhisandhāya — rozhodující se; sa — s; upādhyāyaḥ — knĕžími; mahā-īśvaram — velkého Pána Śivu; su-dakṣiṇaḥ — jelikož byl velmi štĕdrý; arcayām āsa — uctíval; parameṇa — s nesmírnou; samādhinā — pozorností.

Překlad

Poté, co králův syn Sudakṣiṇa pro svého otce vykonal povinné pohřební obřady, se rozhodl: „Jedinĕ zabitím vraha mého otce mohu pomstít jeho smrt.“ Štĕdrý Sudakṣiṇa tedy společnĕ se svými knĕžími začal s nesmírnou pozorností uctívat Pána Maheśvaru.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Pán Śiva, zvaný Viśvanāth, je pánem kāśīského království. Chrám Pána Viśvanātha existuje ve Vārāṇasī dodnes a dennĕ se v nĕm shromažďuje mnoho tisíc poutníků.“

10.66.29

Verš

prīto ’vimukte bhagavāṁs
tasmai varam adād vibhuḥ
pitṛ-hantṛ-vadhopāyaṁ
sa vavre varam īpsitam

Synonyma

prītaḥ — potĕšený; avimukte — v Avimuktĕ, zvláštĕ svaté oblasti v okrese Kāśī; bhagavān — Pán Śiva; tasmai — jemu; varam — výbĕr požehnání; adāt — dal; vibhuḥ — mocný polobůh; pitṛ — svého otce; hantṛ — vraha; vadha — zabít; upāyam — způsob; saḥ — on; vavre — vybral si; varam — jako své požehnání; īpsitam — vytoužené.

Překlad

Mocný Pán Śiva, potĕšený uctíváním, se zjevil na svatém místĕ Avimukta a nabídl Sudakṣiṇovi svůj výbĕr požehnání. Princ si jako své požehnání vybral způsob, jak zabít vraha svého otce.

10.66.30-31

Verš

dakṣiṇāgniṁ paricara
brāhmaṇaiḥ samam ṛtvijam
abhicāra-vidhānena
sa cāgniḥ pramathair vṛtaḥ

sādhayiṣyati saṅkalpam
abrahmaṇye prayojitaḥ
ity ādiṣṭas tathā cakre
kṛṣṇāyābhicaran vratī

Synonyma

dakṣiṇa-agnim — ohni Dakṣiṇa; paricara — mĕl bys sloužit; brāhmaṇaiḥ — brāhmaṇy; samam — spolu s; ṛtvijam — původnímu knĕzi; abhicāra-vidhānena — obřadem známým jako abhicāra (určeným k zabití nebo jinému poškození nepřítele); saḥ — ten; ca — a; agniḥ — oheň; pramathaiḥ — Pramathy (mocnými mystiky z doprovodu Pána Śivy, kteří přijímají mnoho různých podob); vṛtaḥ — obklopený; sādhayiṣyati — splní; saṅkalpam — tvůj zámĕr; abrahmaṇye — proti tomu, kdo je nepřátelský vůči brāhmaṇům; prayojitaḥ — použitý; iti — tak; ādiṣṭaḥ — poučený; tathā — tímto; cakre — učinil; kṛṣṇāya — proti Pánu Kṛṣṇovi; abhicaran — zamýšlející uškodit; vratī — dodržující nutné sliby.

Překlad

Pán Śiva mu řekl: „Spolu s brāhmaṇy služ ohni Dakṣiṇāgni – původnímu knĕzi – podle předpisů obřadu abhicāra. Pak oheň Dakṣiṇāgni společnĕ s mnoha Pramathy splní tvoji touhu, pokud ji zmĕříš proti nĕkomu nepřátelskému vůči brāhmaṇům.“ Takto poučený Sudakṣiṇa přísnĕ dodržoval obřadní sliby a vyvolal abhicāru proti Pánu Kṛṣṇovi.

Význam

Zde je jasnĕ uvedeno, že mocný oheň Dakṣiṇāgni mohl být zamĕřen pouze proti nĕkomu nepříznivĕ naklonĕnému bráhmanské kultuře. Pán Kṛṣṇa je však brāhmaṇům nanejvýš příznivĕ naklonĕn a ve skutečnosti bráhmanskou kulturu podporuje. Pán Śiva tedy vĕdĕl, že pokud by se Sudakṣiṇa pokusil zamĕřit moc tohoto obřadu proti Pánu Kṛṣṇovi, zahynul by on sám.

10.66.32-33

Verš

tato ’gnir utthitaḥ kuṇḍān
mūrtimān ati-bhīṣaṇaḥ
tapta-tāmra-śikhā-śmaśrur
aṅgārodgāri-locanaḥ

daṁṣṭrogra-bhru-kuṭī-daṇḍa-
kaṭhorāsyaḥ sva-jihvayā
ālihan sṛkvaṇī nagno
vidhunvaṁs tri-śikhaṁ jvalat

Synonyma

tataḥ — potom; agniḥ — oheň; utthitaḥ — vyšlehl; kuṇḍāt — z obĕtní jámy; mūrti-mān — přijímající osobní podobu; ati — nesmírnĕ; bhīṣaṇaḥ — dĕsivou; tapta — roztavené; tāmra — (jako) mĕď; śikhā — pramen vlasů na jehož hlavĕ; śmaśruḥ — a jehož plnovous; aṅgāra — žhavé uhlíky; udgāri — sršící; locanaḥ — jehož oči; daṁṣṭra — jehož zuby; ugra — hrozivé; bhru — obočí; kuṭī — svraštĕlého; daṇḍa — a s obloukem; kaṭhora — nelítostná; āsyaḥ — jehož tvář; sva — svým; jihvayā — jazykem; ālihan — olizující; sṛkvaṇī — oba koutky úst; nagnaḥ — nahý; vidhunvan — třesoucí; tri-śikham — svým trojzubcem; jvalat — planoucím.

Překlad

Potom z obĕtní jámy vyšlehl oheň a přijal podobu nesmírnĕ dĕsivé, nahé osoby. Toto ohnivé stvoření mĕlo plnovous a pramen vlasů jako roztavená mĕď a z jeho očí sršely žhavé uhlíky. Jeho tvář s tesáky a strašlivĕ klenutým a svraštĕlým obočím působila nanejvýš hrozivĕ. Zatímco si démon jazykem olizoval koutky úst, třásl svým planoucím trojzubcem.

10.66.34

Verš

padbhyāṁ tāla-pramāṇābhyāṁ
kampayann avanī-talam
so ’bhyadhāvad vṛto bhūtair
dvārakāṁ pradahan diśaḥ

Synonyma

padbhyām — nohama; tāla — palem; pramāṇābhyām — jejichž rozmĕr; kampayan — otřásající; avanī — zemĕ; talam — povrchem; saḥ — on; abhyadhāvat — hnal se; vṛtaḥ — doprovázený; bhūtaiḥ — duchy; dvārakām — ke Dvārace; pradahan — spalující; diśaḥ — svĕtové strany.

Překlad

Na nohách vysokých jako palmy se netvor hnal ke Dvārace v doprovodu duchů, třásl zemí a spaloval svĕt na všech svĕtových stranách.

10.66.35

Verš

tam ābhicāra-dahanam
āyāntaṁ dvārakaukasaḥ
vilokya tatrasuḥ sarve
vana-dāhe mṛgā yathā

Synonyma

tam — toho; ābhicāra — vytvořeného obřadem abhicāra; dahanam — ohnĕ; āyāntam — blížícího se; dvārakā-okasaḥ — obyvatelé Dvāraky; vilokya — vidící; tatrasuḥ — polekali se; sarve — všichni; vana-dāhe — lesního požáru; mṛgāḥ — zvířata; yathā — jako.

Překlad

Když obyvatelé Dvāraky uvidĕli blížit se ohnivého démona stvořeného obřadem abhicāra, všichni se polekali jako zvířata vydĕšená lesním požárem.

10.66.36

Verš

akṣaiḥ sabhāyāṁ krīḍantaṁ
bhagavantaṁ bhayāturāḥ
trāhi trāhi tri-lokeśa
vahneḥ pradahataḥ puram

Synonyma

akṣaiḥ — kostky; sabhāyām — na královském dvoře; krīḍantam — hrající; bhagavantam — Osobnosti Božství; bhaya — strachem; āturāḥ — rozrušení; trāhi trāhi — (říkali) „Zachraň nás! Zachraň nás!“; tri — tří; loka — svĕtů; īśa — ó Pane; vahneḥ — před ohnĕm; pradahataḥ — který spaluje; puram — mĕsto.

Překlad

Strachem rozrušení lidé volali na Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, který hrál kostky na královském dvoře: „Zachraň nás! Zachraň nás, ó Pane tří svĕtů, před tímto ohnĕm spalujícím mĕsto!“

10.66.37

Verš

śrutvā taj jana-vaiklavyaṁ
dṛṣṭvā svānāṁ ca sādhvasam
śaraṇyaḥ samprahasyāha
mā bhaiṣṭety avitāsmy aham

Synonyma

śrutvā — slyšící; tat — toto; jana — lidí; vaiklavyam — rozrušení; dṛṣṭvā — vidící; svānām — svých mužů; ca — a; sādhvasam — stav rozrušení; śaraṇyaḥ — nejlepší zdroj útočištĕ; samprahasya — hlasitĕ se smĕjící; āha — řekl; mā bhaiṣṭa — nebojte se; iti — takto; avitā asmi — poskytnu ochranu; aham — Já.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa slyšel rozrušení lidí a vidĕl, že jsou rozrušeni i Jeho vlastní muži, tento nanejvýš kvalifikovaný dárce útočištĕ se jen zasmál a řekl jim: „Nebojte se; Já vás ochráním.“

10.66.38

Verš

sarvasyāntar-bahiḥ-sākṣī
kṛtyāṁ māheśvarīṁ vibhuḥ
vijñāya tad-vighātārthaṁ
pārśva-sthaṁ cakram ādiśat

Synonyma

sarvasya — všech; antaḥ — uvnitř; bahiḥ — a vnĕ; sākṣī — svĕdek; kṛtyām — stvořenou bytost; māhā-īśvarīm — Pána Śivy; vibhuḥ — všemocný Nejvyšší Pán; vijñāya — plnĕ chápající; tat — jeho; vighāta — porážky; artham — za účelem; pārśva — po Jeho boku; stham — stojící; cakram — svůj disk; ādiśat — poslal.

Překlad

Všemocný Pán, vnitřní a vnĕší svĕdek všech bytostí, pochopil, že netvor byl stvořen Pánem Śivou z obĕtního ohnĕ. Aby Kṛṣṇa démona porazil, poslal svůj disk, který čekal po Jeho boku.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Pán Kṛṣṇa, hrající roli krále, byl pohroužen do hazardní hry a nechtĕl být rušen tak nevýznamnou záležitostí jako útok ohnivého démona. Proto jednoduše poslal svou zbraň cakru a nařídil jí podniknout potřebná opatření.

10.66.39

Verš

tat sūrya-koṭi-pratimaṁ sudarśanaṁ
jājvalyamānaṁ pralayānala-prabham
sva-tejasā khaṁ kakubho ’tha rodasī
cakraṁ mukundāstraṁ athāgnim ārdayat

Synonyma

tat — ta; sūrya — sluncí; koṭi — miliónům; pratimam — podobající se; sudarśanam — Sudarśana; jājvalyamānam — planoucí ohnĕm; pralaya — zkázy vesmíru; anala — (jako) oheň; prabham — jejíž záře; sva — svým vlastním; tejasā — žárem; kham — oblohu; kakubhaḥ — svĕtové strany; atha — a; rodasī — nebesa a Zemi; cakram — disk; mukunda — Pána Kṛṣṇy; astram — zbraň; atha — také; agnim — oheň (vytvořený Sudakṣiṇou); ārdayat — sužovala.

Překlad

Tato Sudarśana, disková zbraň Pána Mukundy, zářila jako milióny sluncí. Její záře planula jako oheň vesmírné zkázy a svým žárem působila bolest obloze, všem svĕtovým stranám, nebesům a Zemi a také ohnivému démonovi.

10.66.40

Verš

kṛtyānalaḥ pratihataḥ sa rathānga-pāṇer
astraujasā sa nṛpa bhagna-mukho nivṛttaḥ
vārāṇasīṁ parisametya sudakṣiṇaṁ taṁ
sartvig-janaṁ samadahat sva-kṛto ’bhicāraḥ

Synonyma

kṛtyā — stvořený mystickou silou; analaḥ — oheň; pratihataḥ — zastavený; saḥ — on; ratha-aṅga-pāṇeḥ — Pána Kṛṣṇy, který v ruce drží disk Sudarśana; astra — zbranĕ; ojasā — mocí; saḥ — on; nṛpa — ó králi; bhagna-mukhaḥ — odvracející se; nivṛttaḥ — když přestal; vārānasīm — ke mĕstu Vārāṇasī; parisametya — blížící se ze všech stran; sudakṣiṇam — Sudakṣiṇu; tam — jeho; sa — společnĕ s; ṛtvik-janam — jeho knĕžími; samadahat — spálil; sva — jím samotným (Sudakṣiṇou); kṛtaḥ — stvořený; abhicāraḥ — určený k násilí.

Překlad

Ó králi, ohnivé stvoření vzniklé černou magií a zastavené mocí zbranĕ Pána Kṛṣṇy odvrátilo tvář a ustoupilo. Démon stvořený k násilí se potom vrátil do Vārāṇasī, které obklopil a potom spálil Sudakṣiṇu a jeho knĕží, třebaže ho Sudakṣiṇa stvořil.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje takto: „Jelikož se mu nepodařilo zapálit Dvāraku, vrátil se do Vārāṇasī, Kāśirājova království. Následkem jeho návratu všechny knĕží, kteří radami pomáhali v černém umĕní manter, i se Sudakṣiṇou, který je takto zamĕstnal, spálila na popel planoucí záře ohnivého démona. Černé umĕní manter popsané v tantrách má taková pravidla, že nezabije-li mantra nepřítele, pak zabije původce, protože nĕkoho zabít musí. Sudakṣiṇa byl původcem a knĕží mu pomáhali; proto všichni shořeli na prach. Takový je osud démonů: nĕco vytvoří, aby zabili Boha, ale stejná zbraň potom usmrtí je.“

10.66.41

Verš

cakraṁ ca viṣṇos tad-anupraviṣṭaṁ
vārānasīṁ sāṭṭa-sabhālayāpaṇām
sa-gopurāṭṭālaka-koṣṭha-saṅkulāṁ
sa-kośa-hasty-aśva-rathānna-śālinīm

Synonyma

cakram — disk; ca — a; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; tat — toho (ohnivého démona); anupraviṣṭam — vstupující při pronásledování do; vārāṇasīm — Vārāṇasī; sa — s; aṭṭa — vyvýšenými verandami; sabhā — jeho snĕmovními sínĕmi; ālaya — sídly; āpaṇām — a tržišti; sa — s; gopura — branami; aṭṭālaka — rozhlednami; koṣṭha — a skladišti; saṅkulām — plné; sa — s; kośa — pokladnicemi; hasti — pro slony; aśva — konĕ; ratha — kočáry; anna — a obilí; śālinīm — s budovami.

Překlad

Disk Pána Viṣṇua při pronásledování ohnivého démona také vstoupil do Vārāṇasī a vypálil mĕsto do základů, včetnĕ všech jeho snĕmovních síní a obytných paláců s vyvýšenými verandami, jeho četných tržišť, bran, rozhleden, skladišť a pokladnic a všech budov pro slony, konĕ, kočáry a obilí.

10.66.42

Verš

dagdhvā vārāṇasīṁ sarvāṁ
viṣṇoś cakraṁ sudarśanam
bhūyaḥ pārśvam upātiṣṭhat
kṛṣṇasyākliṣṭa-karmaṇaḥ

Synonyma

dagdhvā — poté, co spálil; vārāṇasīm — Vārāṇasī; sarvām — celé; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; cakram — disk; sudarśanam — Sudarśana; bhūyaḥ — opĕt; pārśvam — po bok; upātiṣṭhat — odebral se; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; akliṣṭa — bez potíží nebo únavy; karmaṇaḥ — jehož činy.

Překlad

Po spálení celého mĕsta Vārāṇasī se Sudarśana cakra Pána Viṣṇua vrátila po bok Śrī Kṛṣṇy, jehož činy jsou prosté námahy.

10.66.43

Verš

ya enaṁ śrāvayen martya
uttamaḥ-śloka-vikramam
samāhito vā śṛṇuyāt
sarva-pāpaiḥ pramucyate

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; enam — tuto; śrāvayet — umožní ostatním vyslechnout; martyaḥ — smrtelník; uttamaḥ-śloka — Pána Kṛṣṇy, jenž je oslavován nejlepšími transcendentálními verši; vikramam — hrdinnou zábavu; samāhitaḥ — soustředĕnĕ; vā — nebo; śṛṇuyāt — vyslechne; sarva — všech; pāpaiḥ — hříchů; pramucyate — bude zbaven.

Překlad

Každý smrtelník, který vypráví tuto hrdinnou zábavu Pána Uttamaḥ-śloky nebo ji jen pozornĕ vyslechne, bude zbaven všech hříchů.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté šesté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pauṇḍraka, falešný Vāsudeva.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ SEDMÁ

Pán Balarāma zabíjí gorilu Dvividu

10.67.1

Verš

śrī-rājovāca
bhuyo ’haṁ śrotum icchāmi
rāmasyādbhuta-karmaṇaḥ
anantasyāprameyasya
yad anyat kṛtavān prabhuḥ

Synonyma

śrī-rājā — slavný král (Parīkṣit); uvāca — pravil; bhūyaḥ — dále; aham — já; śrotum — slyšet; icchāmi — přeji si; rāmasya — Pána Balarāmy; adbhuta — úžasné; karmaṇaḥ — jehož činnosti; anantasya — neomezené; aprameyasya — nezmĕrné; yat — co; anyat — jiného; kṛtavān — vykonal; prabhuḥ — Pán.

Překlad

Slavný král Parīkṣit pravil: Přeji si slyšet více o Śrī Balarāmovi, neomezeném a nezmĕrném Nejvyšším Pánu, jehož všechny činnosti jsou úžasné. Co jiného vykonal?

10.67.2

Verš

śrī-śuka uvāca
narakasya sakhā kaścid
dvivido nāma vānaraḥ
sugrīva-sacivaḥ so ’tha
bhrātā maindasya vīryavān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; narakasya — démona Naraky; sakhā — přítel; kaścit — jistý; dvividaḥ — Dvivida; nāma — jménem; vānaraḥ — op; sugrīva — král Sugrīva; sacivaḥ — jehož rádce; saḥ — on; atha — také; bhrātā — bratr; maindasya — Maindy; vīrya-vān — mocný.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Žil jeden op jménem Dvivida, který byl přítelem Narakāsury. Tento mocný Dvivida, bratr Maindy, byl poučen králem Sugrīvou.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī uvádí o opovi Dvividovi nĕkteré zajímavé skutečnosti. Ačkoliv byl Dvivida společník Pána Rāmacandry, pozdĕji se zkazil špatnou společností démona Naraky, jak je uvedeno zde: narakasya sakhā. Tato špatná společnost byla reakcí na přestupek, který Dvivida spáchal, když v pýše na svou sílu urazil bratra Pána Rāmacandry Lakṣmaṇu a ostatní. Ti, kdo uctívají Pána Rāmacandru, nĕkdy zpívají hymny určené Maindovi a Dvividovi, božstvům sloužícím Pánu. Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho Mainda a Dvivida zmínĕní v tomto verši jsou zmocnĕné expanze tĕchto božstev, která jsou obyvateli Vaikuṇṭhy Pána Rāmacandry.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura souhlasí s názorem Śrīly Jīvy Gosvāmīho, že Dvividu zničila špatná společnost, která byla trestem za jeho urážku Śrīmāna Lakṣmaṇy. Śrīla Viśvanātha Cakravartī však uvádí, že zde zmínĕní Mainda a Dvivida jsou ve skutečnosti vĕčnĕ osvobození oddaní oslovovaní jako služebnická božstva při uctívání Pána Rāmacandry. Říká, že Pán zařídil jejich degradaci, aby ukázal zlo špatné společnost, která je výsledkem urážky vznešených osobností. Śrīla Viśvanātha Cakravartī tedy přirovnává poklesnutí Dvividy a Maindy k poklesnutí Jayi a Vijayi.

10.67.3

Verš

sakhyuḥ so ’pacitiṁ kurvan
vānaro rāṣṭra-viplavam
pura-grāmākarān ghoṣān
adahad vahnim utsṛjan

Synonyma

sakhyuḥ — jeho přítele (Naraky, jehož zabil Pán Kṛṣṇa); saḥ — on; apacitim — splátku jeho dluhu; kurvan — činící; vānaraḥ — op; rāṣṭra — království; viplavam — působící velké zpustošení; pura — mĕsta; grāma — vesnice; ākarān — a doly; ghoṣān — společenství pastevců; adahat — spálil; vahnim — oheň; utsṛjan — šířící.

Překlad

Aby op Dvivida pomstil smrt svého přítele (Naraky), zpustošil zemi tím, že zakládal ohnĕ, které spálily mĕsta, vesnice, doly a sídla pastevců.

Význam

Kṛṣṇa zabil Dvividova přítele Naraku a na oplátku chtĕl op zničit kvetoucí království Pána Kṛṣṇy. V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda píše: „Nejprve zapálil vesnice, mĕsta a řemeslnická a hornická místa i sídla kupců, kteří se vĕnovali mlékárenství a ochranĕ krav.“

10.67.4

Verš

kvacit sa śailān utpāṭya
tair deśān samacūrṇayat
ānartān sutarām eva
yatrāste mitra-hā hariḥ

Synonyma

kvacit — jednou; saḥ — on, Dvivida; śailān — hory; utpāṭya — vyvracející; taiḥ — jimi; deśān — všechna království; samacūrṇayat — zničil; ānartān — provincii Ānartů (ve které leží Dvārakā); sutarām eva — zvláštĕ; yatra — kde; āste — je přítomný; mitra — jeho přítele; hā — vrah; hariḥ — Kṛṣṇa.

Překlad

Jednou Dvivida vyvrátil množství hor a použil je ke zničení všech sousedních království, zvláštĕ provincie Ānarty, kde sídlil vrah jeho přítele, Pán Hari.

10.67.5

Verš

kvacit samudra-madhya-stho
dorbhyām utkṣipya taj-jalam
deśān nāgāyuta-prāṇo
velā-kūle nyamajjayat

Synonyma

kvacit — jednou; samudra — oceánu; madhya — uprostřed; sthaḥ — stojící; dorbhyām — svými pažemi; utkṣipya — kvedlající; tat — jeho; jalam — vodu; deśān — království; nāga — slony; ayuta — (jako) deset tisíc; prāṇaḥ — jehož tĕlesná síla; velā — pobřeží; kūle — břeh; nyamajjayat — zaplavil.

Překlad

Jindy vstoupil do oceánu a silou deseti tisíc slonů kvedlal jeho vodu pažemi, čímž zaplavil pobřežní oblasti.

10.67.6

Verš

āśramān ṛṣi-mukhyānāṁ
kṛtvā bhagna-vanaspatīn
adūṣayac chakṛn-mūtrair
agnīn vaitānikān khalaḥ

Synonyma

āśramān — duchovní společenství; ṛṣi — mudrců; mukhyānām — vznešených; kṛtva — činící; bhagna — zlomené; vanaspatīn — jejichž stromy; adūṣayat — znečišťoval; śakṛt — výkaly; mūtraiḥ — a močí; agnīn — ohnĕ; vaitānikān — obĕtní; khalaḥ — zlotřilý.

Překlad

Zlotřilý op kácel stromy v poustevnách vznešených mudrců a znečišťoval jejich obĕtní ohnĕ svými výkaly a močí.

10.67.7

Verš

puruṣān yoṣito dṛptaḥ
kṣmābhṛd-dronī-guhāsu saḥ
nikṣipya cāpyadhāc chailaiḥ
peśaṣkārīva kīṭakam

Synonyma

puruṣān — muže; yoṣitaḥ — a ženy; dṛptaḥ — drzý; kṣmā-bhṛt — hory; droṇī — v údolí; guhāsu — do jeskyň; saḥ — on; nikṣipya — uvrhávající; ca — a; apyadhāt — zavíral; śailaiḥ — balvany; peśaṣkārī — vosa; iva — jako; kīṭakam — malý hmyz.

Překlad

Tak jako vosa uvĕzňuje menší hmyz, drze uvrhával muže i ženy do jeskyň v horském údolí a jeskynĕ zavíral balvany.

10.67.8

Verš

evaṁ deśān viprakurvan
dūṣayaṁś ca kula-striyaḥ
śrutvā su-lalitaṁ gītaṁ
giriṁ raivatakaṁ yayau

Synonyma

evam — takto; deśān — různá království; viprakurvan — pustošící; dūṣayan — zneucťující; ca — a; kula — úctyhodných rodin; striyaḥ — ženy; śrutvā — slyšící; su-lalitam — velmi sladkou; gītam — píseň; girim — k hoře; raivatakam — jménem Raivataka; yayau — šel.

Překlad

Když jednou Dvivida takto sužoval sousední království a zneucťoval ženy z úctyhodných rodin, zaslechl velmi sladký zpĕv linoucí se z hory Raivataky, a tak se tam vydal.

10.67.9-10

Verš

tatrāpaśyad yadu-patiṁ
rāmaṁ puṣkara-mālinam
sudarśanīya-sarvāṅgaṁ
lalanā-yūtha-madhya-gam

gāyantaṁ vāruṇīṁ pītvā
mada-vihvala-locanam
vibhrājamānaṁ vapuṣā
prabhinnam iva vāraṇam

Synonyma

tatra — tam; apaśyat — spatřil; yadu-patim — Pána Yaduovců; rāmam — Balarāmu; puṣkara — z lotosů; mālinam — majícího girlandu; su-darśanīya — nanejvýš přitažlivé; sarva — všechny; aṅgam — jehož končetiny; lalanā — žen; yūtha — skupiny; madhya-gam — uprostřed; gāyantam — zpívající; vāruṇīm — likér vāruṇī; pītvā — pijící; mada — opojením; vihvala — neklidné; locanam — jehož oči; vibhrājamānam — jasnĕ zářícím; vapuṣā — s tĕlem; prabhinnam — v říji; iva — jako; vāraṇam — slon.

Překlad

Tam spatřil Śrī Balarāmu, Pána Yaduovců, ozdobeného girlandou z lotosů a se všemi končetinami nanejvýš přitažlivými. Zpíval uprostřed davu mladých žen, a protože pil likér vāruṇī, oči se Mu koulely, jako kdyby byl opilý. Jeho tĕlo jasnĕ zářilo a choval se jako slon v říji.

10.67.11

Verš

duṣṭaḥ śākhā-mṛgaḥ śākhām
ārūḍhaḥ kampayan drumān
cakre kilakilā-śabdam
ātmānaṁ sampradarśayan

Synonyma

duṣṭaḥ — zlomyslný; śākhā-mṛgaḥ — op („zvíře, které žije na vĕtvích“); śākhām — vĕtev; ārūḍhaḥ — poté, co vylezl na; kampayan — lomcující; drumān — stromy; cakre — učinil; kilakilā-śabdam — zvuk kilakilā; ātmānam — sám; sampradarśayan — ukazující se.

Překlad

Zlomyslný op vylezl na vĕtev stromu a o sobĕ dal vĕdĕt lomcováním stromy a vydáváním zvuku kilakilā.

Význam

Slovo śākhā-mṛga vyjadřuje, že op Dvivida, tak jako obyčejné opice, mĕl přirozený sklon šplhat po stromech. Śrīla Prabhupāda píše: „Opičák Dvivida umĕl šplhat po stromech a skákat z vĕtve na vĕtev. Občas lomcoval vĕtvemi a vydával typický zvuk kilakilā, aby Pánu Balarāmovi narušil příjemnou atmosféru.“

10.67.12

Verš

tasya dhārṣṭyaṁ kaper vīkṣya
taruṇyo jāti-cāpalāḥ
hāsya-priyā vijahasur
baladeva-parigrahāḥ

Synonyma

tasya — jeho; dhārṣṭyam — nestoudnnost; kapeḥ — opovu; vīkṣya — vidící; taruṇyaḥ — mladé ženy; jāti — povahou; cāpalāḥ — nikoliv vážné; hāsya-priyāḥ — milující smích; vijahasuḥ — hlasitĕ se rozesmály; baladeva-parigrahāḥ — společnice Pána Baladevy.

Překlad

Když společnice Pána Baladevy vidĕly opovu nestoudnost, rozesmály se. Byly to koneckonců mladé dívky, které rády žertovaly a mĕly sklon k pošetilému chování.

10.67.13

Verš

tā helayām āsa kapir
bhrū-kṣepair sammukhādibhiḥ
darśayan sva-gudaṁ tāsāṁ
rāmasya ca nirīkṣitaḥ

Synonyma

tāḥ — je (dívky); helayām āsa — zesmĕšnil; kapiḥ — op; bhrū — svých obočí; kṣepaiḥ — výstředními gesty; sammukha — tím, že se postavil přímo před nĕ; ādibhiḥ — a tak dále; darśayan — ukazující; sva — svůj; gudam — konečník; tāsām — jim; rāmasya — zatímco Pán Balarāma; ca — a; nirīkṣitaḥ — přihlížel.

Překlad

Před zraky Pán Balarāmy Dvivida dívky urazil výstředními gesty obočím, tím, že přišel přímo před nĕ a ukazoval jim svůj konečník.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Dvivida byl ale tak neurvalý, že i v Balarāmovĕ přítomnosti začal před ženami odhalovat dolní část svého tĕla a nĕkdy před nĕ předstoupil s vycenĕnými zuby a hýbal přitom obočím.“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že Dvivida přicházel přímo k ženám a pohyboval se kolem, močil a tak dále.

10.67.14-15

Verš

taṁ grāvṇā prāharat kruddho
balaḥ praharatāṁ varaḥ
sa vañcayitvā grāvāṇaṁ
madirā-kalaśaṁ kapiḥ

gṛhītvā helayām āsa
dhūrtas taṁ kopayan hasan
nirbhidya kalaśaṁ duṣṭo
vāsāṁsy āsphālayad balam
kadarthī-kṛtya balavān
vipracakre madoddhataḥ

Synonyma

tam — na nĕho, Dvividu; grāvṇā — kámen; prāharat — hodil; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; balaḥ — Pán Balarāma; praharatām — z vrhačů zbraní; varaḥ — nejlepší; saḥ — on, Dvivida; vañcayitvā — vyhýbající se; grāvāṇam — kameni; madirā — likéru; kalaśam — nádoby; kapiḥ — op; gṛhītvā — zmocňující se; helayām āsa — zesmĕšnil; dhūrtaḥ — darebák; tam — Jeho, Pána Balarāmu; kopayan — přivádĕjící k zuřivosti; hasan — smĕjící se; nirbhidya — rozbíjející; kalaśam — nádobu; duṣṭaḥ — zlomyslný; vāsāṁsi — šaty (dívek); āsphālayat — tahal za; balam — Pánu Balarāmovi; kadarthīkṛtya — prokazující neúctu; bala-vān — mocný; vipracakre — urážející; mada — pýchou; uddhataḥ — namyšlený.

Překlad

Rozhnĕvaný Pán Balarāma, nejlepší z bojovníků, po nĕm mrštil kámen, ale prohnaný op se mu vyhnul a chopil se Pánovy nádoby s likérem. Zlomyslný Dvivida Pána Balarāmu dále rozzuřil tím, že se Mu smál a zesmĕšňoval Ho. Potom nádobu rozbil a urazil Pána ještĕ více tím, že tahal dívky za šaty. Tak mocný op, namyšlený pýchou, pokračoval v urážení Śrī Balarāmy.

10.67.16

Verš

taṁ tasyāvinayaṁ dṛṣṭvā
deśāṁś ca tad-upadrutān
kruddho muṣalam ādatta
halaṁ cāri-jighāṁsayā

Synonyma

tam — tuto; tasya — jeho; avinayam — nevychovanost; dṛṣṭvā — vidící; deśān — království; ca — a; tat — jím; upadrutān — zpustošená; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; muṣalam — svůj kyj; ādatta — vzal; halam — svůj pluh; ca — a; ari — nepřítele; jighāṁsayā — zamýšlející zabít.

Překlad

Pán Balarāma vidĕl opovo nestoudné chování a pomyslel na spoušť, kterou vytvořil v okolních královstvích. Proto rozhnĕvanĕ vzal svůj kyj a pluh, neboť se rozhodl svého nepřítele zabít.

Význam

Slovo avinayam znamená „bez pokory“. Dvivida zcela postrádal skromnost a pokoru, a tak se bezostyšnĕ dopouštĕl tĕch nejvĕtších zlotřilostí. Pán Balarāma vĕdĕl o velkých škodách, které Dvivida způsobil obyčejným lidem, kromĕ vulgárního chování, které op vykazoval v Pánovĕ přítomnosti. Urážlivý op bude muset nyní zemřít.

10.67.17

Verš

dvivido ’pi mahā-vīryaḥ
śālam udyamya pāṇinā
abhyetya tarasā tena
balaṁ mūrdhany atāḍayat

Synonyma

dvividaḥ — Dvivida; api — také; mahā — velká; vīryaḥ — jehož moc; śālam — strom śāla; udyamya — zvedající; pāṇinā — rukou; abhyetya — blížící se; tarasā — rychle; tena — jím; balam — Pána Balarāmu; mūrdhani — do hlavy; atāḍayat — udeřil.

Překlad

Mocný Dvivida také vykročil do boje. Jednou rukou vyvrátil strom śāla, rozehnal se k Balarāmovi a udeřil Ho kmenem stromu do hlavy.

10.67.18

Verš

taṁ tu saṅkarṣaṇo mūrdhni
patantam acalo yathā
pratijagrāha balavān
sunandenāhanac ca tam

Synonyma

tam — ten (kmen stromu); tu — ale; saṅkarṣaṇaḥ — Pán Balarāma; mūrdhni — na Jeho hlavu; patantam — dopadající; acalaḥ — nehybná hora; yathā — jako; pratijagrāha — uchopil; bala-vān — mocný; sunandena — Sunandou, svým kyjem; ahanat — udeřil; ca — a; tam — ho, Dvividu.

Překlad

Pán Saṅkarṣaṇa však zůstal nehybný jako hora a jednoduše uchopil kmen, který dopadl na Jeho hlavu. Potom Dvividu udeřil svým kyjem jménem Sunanda.

10.67.19-21

Verš

mūṣalāhata-mastiṣko
vireje rakta-dhārayā
girir yathā gairikayā
prahāraṁ nānucintayan

punar anyaṁ samutkṣipya
kṛtvā niṣpatram ojasā
tenāhanat su-saṅkruddhas
taṁ balaḥ śatadhācchinat

tato ’nyena ruṣā jaghne
taṁ cāpi śatadhācchinat

Synonyma

mūṣala — kyjem; āhata — udeřená; mastiṣkaḥ — jeho lebka; vireje — vypadal zářivĕ; rakta — krve; dhārayā — řinutím; giriḥ — hora; yathā — jako; gairikayā — s červeným oxidem; prahāram — úder; na — ne; anucintayan — beroucí vážnĕ; punaḥ — znovu; anyam — další (strom); samutkṣipya — vyvracející; kṛtvā — činící; niṣpatram — bez listí; ojasā — silnĕ; tena — jím; ahanat — udeřil; su-saṅkruddhaḥ — zcela rozhnĕvaného; tam — ten; balaḥ — Pán Balarāma; śatadhā — na stovky kusů; acchinat — rozbil; tataḥ — potom; anyena — dalším; ruṣā — zuřivĕ; jaghne — udeřil; tam — ten; ca — a; api — také; śatadhā — na stovky kusů; acchinat — rozbil.

Překlad

Dvividu, udeřeného do lebky Pánovým kyjem, zářivĕ ozdobila řinoucí se krev jako horu zkrášlenou červeným oxidem. Nebral na zranĕní ohled a vyvrátil další strom, zbavil jej násilím listí a udeřil Pána znovu. Nyní rozhnĕvaný Pán Balarāma rozbil strom na stovky kusů, načež se Dvivida chopil dalšího stromu a zuřivĕ Pána znovu udeřil. I tento strom Pán rozbil na stovky kusů.

10.67.22

Verš

evaṁ yudhyan bhagavatā
bhagne bhagne punaḥ punaḥ
ākṛṣya sarvato vṛkṣān
nirvṛkṣam akarod vanam

Synonyma

evam — takto; yudhyan — (Dvivida) bojující; bhagavatā — Pánem; bhagne bhagne — opakovanĕ rozbité; punaḥ punaḥ — znovu a znovu; ākṛṣya — vytrhávající; sarvataḥ — odevšad; vṛkṣān — stromy; nirvṛkṣam — prostý stromů; akarot — učinil; vanam — les.

Překlad

Dvivida bojující s Pánem, který znovu a znovu ničil stromy, jimiž byl napaden, dále vyvracel stromy na všech stranách, dokud nebyl les prostý stromů.

10.67.23

Verš

tato ’muñcac chilā-varṣaṁ
balasyopary amarṣitaḥ
tat sarvaṁ cūrṇayāṁ āsa
līlayā muṣalāyudhaḥ

Synonyma

tataḥ — potom; amuñcat — vypustil; śilā — kamenů; varṣam — déšť; balasya upari — na Pána Balarāmu; amarṣitaḥ — zklamaný; tat — to; sarvam — vše; cūrṇayām āsa — rozbil na prach; līlayā — snadno; muṣala-āyudhaḥ — nositel kyje.

Překlad

Potom rozhnĕvaný op zasypal Pána Balarāmu deštĕm kamenů, ale nositel kyje je snadno rozdrtil na prach.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když už Dvivida nemohl sehnat další stromy, vzal si na pomoc hory a zasypával Balarāmovo tĕlo deštĕm velkých kamenů. Pán Balarāma mĕl chuť se procvičit a tříštil tyto velké kameny na malé kaménky.“ I dnes existuje mnoho sportů, při nichž se lidé baví trefováním míčku nebo podobného předmĕtu holí nebo pálkou. Tento sportovní sklon existuje původnĕ v Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství, který hravĕ (līlayā) rozdrtil smrtonosné balvany vrhané na nĕho mocným Dvividou.

10.67.24

Verš

sa bāhū tāla-saṅkāśau
muṣṭī-kṛtya kapīśvaraḥ
āsādya rohiṇī-putraṁ
tābhyāṁ vakṣasy arūrujat

Synonyma

saḥ — on; bāhū — obĕ paže; tāla — palmy; saṅkāśau — velké jako; muṣṭī — v pĕsti; kṛtya — činící; kapi — z opů; īśvaraḥ — nejmocnĕjší; āsādya — napadající; rohiṇī-putram — syna Rohiṇī, Balarāmu; tābhyām — jimi; vakṣasi — do hrudi; arūrujat — bil.

Překlad

Dvivida, nejmocnĕjší z opů, sevřel pĕsti na konci svých paží velkých jako palmy, přistoupil k Pánu Balarāmovi a bil Pánovo tĕlo pĕstmi.

10.67.25

Verš

yādavendro ’pi taṁ dorbhyāṁ
tyaktvā muṣala-lāṅgale
jatrāv abhyardayat kruddhaḥ
so ’patad rudhiraṁ vaman

Synonyma

yādava-indraḥ — Balarāma, Pán Yaduovců; api — a; tam — ho; dorbhyām — svýma rukama; tyaktvā — odhazující; muṣala-lāṅgale — svůj kyj a pluh; jatrau — do klíční kosti; abhyardayat — udeřil; kruddhaḥ — rozzuřený; saḥ — on, Dvivida; apatat — padl; rudhiram — krev; vaman — zvracející.

Překlad

Rozzuřený Pán Yaduovců potom odhodil svůj kyj a pluh a holýma rukama udeřil Dvividovu klíční kost. Op se zhroutil a zvracel krev.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda píše: „To už Balarāmu rozzlobilo na nejvyšší míru. Jelikož Ho Dvivida napadl holýma rukama, Balarāma nechtĕl jeho útok odrážet svými zbranĕmi, kyjem či pluhem. Pouhou pĕstí udeřil gorilu do klíční kosti. Tento úder se stal Dvividovi osudným.“

10.67.26

Verš

cakampe tena patatā
sa-ṭaṅkaḥ sa-vanaspatiḥ
parvataḥ kuru-śārdūla
vāyunā naur ivāmbhasi

Synonyma

cakampe — otřásla se; tena — kvůli nĕmu; patatā — když padl; sa — spolu se; ṭaṅkaḥ — svými útesy; sa — spolu se; vanaspatiḥ — svými stromy; parvataḥ — hora; kuru-śārdūla — ó tygře mezi Kuruovci (Parīkṣite Mahārāji); vāyunā — vĕtrem; nauḥ — loď; iva — jako kdyby; ambhasi — na vodĕ.

Překlad

Když padl, ó tygře mezi Kuruovci, hora Raivataka se otřásla se svými útesy a stromy jako vĕtrem pohazovaná loď na moři.

Význam

Slovo ṭaṅka zde označuje nejen horské útesy, ale také trhliny a ostatní místa, kde se hromadila voda. Všechny tyto hornaté oblasti se otřásly a zachvĕly, když Dvivida padl.

10.67.27

Verš

jaya-śabdo namaḥ-śabdaḥ
sādhu sādhv iti cāmbare
sura-siddha-munīndrāṇām
āsīt kusuma-varṣiṇām

Synonyma

jaya-śabdaḥ — volání jaya („vítĕzství!“); namaḥ-śabdaḥ — volání namaḥ („poklony!“); sādhu sādhu iti — výkřiky „výbornĕ! skvĕle!“; ca — a; ambare — na obloze; sura — polobohů; siddha — pokročilých mystiků; muni-indrāṇām — a velkých mudrců; āsīt — byly; kusuma — kvĕtiny; varṣiṇām — kteří shazovali.

Překlad

Na obloze polobozi, dokonalí mystici a velcí mudrci volali: „Vítĕzství Tobĕ! Poklony Tobĕ! Výbornĕ! Skvĕle!“ a zasypávali Pána kvĕtinami.

10.67.28

Verš

evaṁ nihatya dvividaṁ
jagad-vyatikarāvaham
saṁstūyamāno bhagavān
janaiḥ sva-puram āviśat

Synonyma

evam — takto; nihatya — poté, co zabil; dvividam — Dvividu; jagat — svĕtu; vyatikara — neklid; āvaham — jenž přinesl; saṁstūyamānaḥ — oslavovaný pronášením modliteb; bhagavān — Nejvyšší Pán; janaiḥ — lidmi; sva — svého; puram — mĕsta (Dvāraky); āviśat — vstoupil do.

Překlad

Poté, co takto zabil Dvividu, který rozvrátil celý svĕt, se Nejvyšší Pán vrátil do svého hlavního mĕsta, zatímco lidé podél cesty opĕvovali Jeho slávu.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Balarāma zabíjí gorilu Dvividu.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ OSMÁ

Sāmbova svatba

10.68.1

Verš

śrī-śuka uvāca
duryodhana-sutāṁ rājan
lakṣmaṇāṁ samitiṁ-jayaḥ
svayaṁvara-sthām aharat
sāmbo jāmbavatī-sutaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; duryodhana-sutām — Duryodhanovu dceru; rājan — ó králi (Parīkṣite); lakṣmaṇām — jménem Lakṣmaṇā; samitim-jayaḥ — vítĕzný v bitvĕ; svayaṁ-vara — při jejím obřadu svayaṁ-vara; sthām — setrvávající; aharat — unesl; sāmbaḥ — Sāmba; jāmbavatī-sutaḥ — syn Jāmbavatī.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, Sāmba, syn Jāmbavatī, vždy vítĕzný v bitvĕ, unesl Duryodhanovu dceru Lakṣmaṇu z jejího obřadu svayaṁ-vara.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje tuto událost takto: „Duryodhana, Dhṛtarāṣṭrův syn, mĕl dceru na vdávání, která se jmenovala Lakṣmaṇā. Náležela do kuruovské dynastie a mĕla všechny dobré vlastnosti. Mnoho princů se s ní chtĕlo oženit, a v takovém případĕ se pořádá obřad svayaṁvara, aby si dívka mohla vybrat manžela podle vlastního uvážení. Když si Lakṣmaṇā vybírala svého muže, objevil se tam Sāmba, syn Kṛṣṇy a Jāmbavatī, jedné z předních Kṛṣṇových manželek. Jmenoval se Sāmba, protože byl zlobivé dítĕ a žil tedy stále v blízkosti své matky. Sāmba je označení syna, který je maminčin mazlíček. Ambā znamená „matka“ a sa znamená „s“. Dostal tedy právĕ toto jméno proto, že se zdržoval stále se svou matkou. Ze stejného důvodu se mu také říkalo Jāmbavatī-suta. Jak bylo dříve vysvĕtleno, všichni Kṛṣṇovi synové byli stejnĕ nadaní jako jejich velký otec. Sāmba chtĕl Duryodhanovu dceru Lakṣmaṇu, i když ona o nĕho příliš nestála. Unesl ji tedy násilím z její svayaṁvary.“

10.68.2

Verš

kauravāḥ kupitā ūcur
durvinīto ’yam arbhakaḥ
kadarthī-kṛtya naḥ kanyām
akāmām aharad balāt

Synonyma

kauravāḥ — Kuruovci; kupitāḥ — rozhnĕvaní; ūcuḥ — pravili; durvinītaḥ — nevychovaný; ayam — tento; arbhakaḥ — chlapec; kadarthī-kṛtya — urážející; naḥ — nás; kanyām — dívku; akāmām — proti její vůli; aharat — unesl; balāt — násilím.

Překlad

Rozhnĕvaní Kuruovci pravili: Tento nevychovaný chlapec nás urazil tím, že násilím unesl naši neprovdanou dceru proti její vůli.

10.68.3

Verš

badhnītemaṁ durvinītaṁ
kiṁ kariṣyanti vṛṣṇayaḥ
ye ’smat-prasādopacitāṁ
dattāṁ no bhuñjate mahīm

Synonyma

badhnīta — spoutejte; imam — ho; durvinītam — nevychovaného; kim — co; kariṣyanti — udĕlají; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; ye — kteří; asmat — naší; prasāda — milostí; upacitām — získali; dattām — darovanou; naḥ — naši; bhuñjate — užívající si; mahīm — zemi.

Překlad

Spoutejte tohoto nevychovaného Sāmbu! Co Vṛṣṇiovci udĕlají? Naší milostí vládnou zemi, kterou jsme jim darovali.

10.68.4

Verš

nigṛhītaṁ sutaṁ śrutvā
yady eṣyantīha vṛṣṇayaḥ
bhagna-darpāḥ śamaṁ yānti
prāṇā iva su-saṁyatāḥ

Synonyma

nigṛhītam — zajatý; sutam — jejich syn; śrutvā — slyšící; yadi — jestli; eṣyanti — přijedou; iha — sem; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; bhagna — zlomená; darpāḥ — jejichž pýcha; śamam — uklidnĕní; yānti — dosáhnou; prāṇāḥ — smysly; iva — jako; su — vhodnĕ; saṁyatāḥ — ovládnuté.

Překlad

Jestli sem Vṛṣṇiovci přijedou, až se dozvĕdí, že byl jejich syn zajat, zlomíme jejich pýchu. Tak budou podrobeni jako tĕlesné smysly podřízené přísné kontrole.

10.68.5

Verš

iti karṇaḥ śalo bhūrir
yajñaketuḥ suyodhanaḥ
sāmbam ārebhire yoddhuṁ
kuru-vṛddhānumoditāḥ

Synonyma

iti — když to dořekli; karṇaḥ śalaḥ bhūriḥ — Karṇa, Śala a Bhūri (Saumadatti); yajñaketuḥ suyodhanaḥ — Yajñaketu (Bhūriśravā) a Duryodhana; sāmbam — proti Sāmbovi; ārebhire — vyrazili; yoddhum — bojovat; kuru-vṛddha — kuruovského stařešiny (Bhīṣmy); anumoditāḥ — jež dostali svolení.

Překlad

Když to dořekli a jejich plán schválil starší člen kuruovské dynastie, Karṇa, Śala, Bhūri, Yajñaketu a Suyodhana vyrazili napadnout Sāmbu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že zde zmínĕný kuruovský stařešina je Bhīṣma, který dal mladším mužům svolení takto: „Jelikož se této dívky nyní dotkl Sāmba, nemůže si vzít žádného jiného manžela. Jejím manželem se musí stát on. Přesto byste ho mĕli chytit a spoutat, abyste dali najevo jeho nevhodné chování a naši moc. V žádném případĕ by však nemĕl být zabit.“ Ācārya také dodává, že Bhīṣma doprovázel pĕt bojovníků zmínĕných v tomto verši.

10.68.6

Verš

dṛṣṭvānudhāvataḥ sāmbo
dhārtarāṣṭrān mahā-rathaḥ
pragṛhya ruciraṁ cāpaṁ
tasthau siṁha ivaikalaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — vidící; anudhāvataḥ — kteří se k nĕmu řítili; sāmbaḥ — Sāmba; dhārtarāṣṭrān — Dhṛtarāṣṭrovy stoupence; mahārathaḥ — velký bojovník na kočárech; pragṛhya — beroucí; ruciram — krásný; cāpam — luk; tasthau — stál; siṁhaḥ — lev; iva — jako; ekalaḥ — zcela sám.

Překlad

Když Sāmba, velký bojovník na kočárech, spatřil Duryodhanu a jeho společníky, jak se k nĕmu řítí, vzal svůj skvostný luk a zůstal stát sám jako lev.

10.68.7

Verš

taṁ te jighṛkṣavaḥ kruddhās
tiṣṭha tiṣṭheti bhāṣiṇaḥ
āsādya dhanvino bāṇaiḥ
karṇāgraṇyaḥ samākiran

Synonyma

tam — ho; te — oni; jighṛkṣavaḥ — odhodlaní chytit; kruddhāḥ — rozhnĕvaní; tiṣṭha tiṣṭha iti — „stůj! stůj!“; bhāṣiṇaḥ — volající; āsādya — napadající; dhanvinaḥ — lučištníci; bāṇaiḥ — svými šípy; karṇa-agraṇyaḥ — vedení Karṇou; samākiran — zasypali ho.

Překlad

Rozhnĕvaní lučištníci vedení Karṇou a odhodlaní ho chytit volali na Sāmbu: „Stůj a bojuj! Stůj a bojuj!“ Zaútočili na nĕho a zasypali ho šípy.

10.68.8

Verš

so ’paviddhaḥ kuru-śreṣṭha
kurubhir yadu-nandanaḥ
nāmṛṣyat tad acintyārbhaḥ
siṁha kṣudra-mṛgair iva

Synonyma

saḥ — on; apaviddhaḥ — neoprávnĕnĕ napadený; kuru-śreṣṭha — ó nejlepší z Kuruovců (Parīkṣite Mahārāji); kurubhiḥ — Kuruovci; yadu-nandanaḥ — drahý syn yaduovské dynastie; na amṛṣyat — netoleroval; tat — to; acintya — nepochopitelného Pána, Kṛṣṇy; arbhaḥ — dítĕ; siṁhaḥ — lev; kṣudra — nepatrnými; mṛgaiḥ — zvířaty; iva — jako.

Překlad

Ó nejlepší z Kuruovců, když byl Kṛṣṇův syn Sāmba neoprávnĕnĕ obtĕžován Kuruovci, tento miláček yaduovské dynastie netoleroval jejich útok o nic víc, než by lev toleroval útok nepatrných zvířat.

Význam

Śrīla Prabhupāda v knize Kṛṣṇa komentuje slovo acintyārbha: „Sāmba, slavný potomek yaduovské dynastie, který byl jako syn Pána Kṛṣṇy, obdařený nepochopitelnými energiemi.“

10.68.9-10

Verš

visphūrjya ruciraṁ cāpaṁ
sarvān vivyādha sāyakaiḥ
karṇādīn ṣaḍ rathān vīras
tāvadbhir yugapat pṛthak

caturbhiś caturo vāhān
ekaikena ca sārathīn
rathinaś ca maheṣvāsāṁs
tasya tat te ’bhyapūjayan

Synonyma

visphūrjya — rozeznívající; ruciram — přitažlivý; cāpam — svůj luk; sarvān — všechny; vivyādha — probodl; sāyakaiḥ — svými šípy; karṇa-ādīn — Karṇu a ostatní; ṣaṭ — šest; rathān — kočárů; vīraḥ — hrdina, Sāmba; tāvadbhiḥ — s tolika; yugapat — zároveň; pṛthak — každého individuálnĕ; caturbhiḥ — čtyřmi (šípy); caturaḥ — čtyři; vāhān — konĕ (každého kočáru); eka-ekena — každého jedním; ca — a; sārathīn — vozataje; rathinaḥ — bojovníci velící kočárům; ca — a; mahā-iṣu-āsān — velké lučištníky; tasya — ho; tat — to; te — oni; abhyapūjayan — prokázali poctu.

Překlad

Hrdinný Sāmba rozeznĕl svůj úžasný luk a zasáhl šípy šest bojovníků vedených Karṇou. Probodl šest kočárů stejným počtem šípů, každé čtyřspřeží čtyřmi šípy a každého vozataje jediným šípem. Podobnĕ zasáhl velké lučištníky velící kočárům. Nepřátelští bojovníci Sāmbovi za tento projev moci poblahopřáli.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Když Sāmba takto obratnĕ bojoval s šesti velkými bojovníky, všichni oceňovali chlapcovy nepochopitelné schopnosti. Dokonce i uprostřed boje upřímnĕ přiznali, že tento chlapec Sāmba je úžasný.“

10.68.11

Verš

taṁ tu te virathaṁ cakruś
catvāraś caturo hayān
ekas tu sārathiṁ jaghne
cicchedaṇyaḥ śarāsanam

Synonyma

tam — ho; tu — ale; te — oni; viratham — zbaveného jeho kočáru; cakruḥ — učinili; catvāraḥ — čtyři; caturaḥ — čtyři z nich; hayān — konĕ; ekaḥ — jeden; tu — a; sārathim — vozataje; jaghne — zasáhl; cicheda — zlomil; anyaḥ — další; śara-asanam — jeho luk.

Překlad

Donutili ho však sestoupit z kočáru a pak čtyři z nich zasáhli jeho čtyři konĕ, jeden srazil jeho vozataje a další mu zlomil luk.

10.68.12

Verš

taṁ baddhvā virathī-kṛtya
kṛcchreṇa kuravo yudhi
kumāraṁ svasya kanyāṁ ca
sva-puraṁ jayino ’viśan

Synonyma

tam — ho; baddhvā — svazující; virathī-kṛtya — když ho připravili o kočár; kṛcchreṇa — s obtížemi; kuravaḥ — Kuruovci; yudhi — v boji; kumāram — mladého chlapce; svasya — jejich vlastní; kanyām — dívku; ca — a; sva-puram — svého mĕsta; jayinaḥ — vítĕzní; aviśan — vstoupili do.

Překlad

Když kuruovští bojovníci připravili Sāmbu v boji o kočár, s velký obtížemi ho svázali a potom se vrátili vítĕzní do svého mĕsta s mladým chlapcem a svou princeznou.

10.68.13

Verš

tac chrutvā nāradoktena
rājan sañjāta-manyavaḥ
kurūn praty udyamaṁ cakrur
ugrasena-pracoditāḥ

Synonyma

tat — toto; śrutvā — slyšící; nārada — Nārady Muniho; uktena — prostřednictvím výroků; rājan — ó králi (Parīkṣite); sañjāta — probuzený; manyavaḥ — jejichž hnĕv; kurūn — Kuruovcům; prati — proti; udyamam — přípravy na válku; cakruḥ — učinili; ugrasena — králem Ugrasenou; pracoditāḥ — pobízeni.

Překlad

Ó králi, jakmile se o tom Yaduovci doslechli od Śrī Nārady, rozzuřili se a pobízeni králem Ugrasenou se připravili na válku s Kuruovci.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Velký mudrc Nārada okamžitĕ donesl Yaduovcům zprávu, že byl Sāmba zajat, a vylíčil jim celý příbĕh. Členy yaduovské dynastie Sāmbovo zajetí – navíc nečestné, za účasti šesti bojovníků – velice rozzlobilo. Se svolením vůdce yaduovské dynastie, krále Ugraseny, se připravili napadnout hlavní mĕsto Kuruovců.“

10.68.14-15

Verš

sāntvayitvā tu tān rāmaḥ
sannaddhān vṛṣṇi-puṅgavān
naicchat kurūṇāṁ vṛṣṇīnāṁ
kaliṁ kali-malāpahaḥ

jagāma hāstina-puraṁ
rathenāditya-varcasā
brāhmaṇaiḥ kula-vṛddhaiś ca
vṛtaś candra iva grahaiḥ

Synonyma

sāntvayitvā — uklidňující; tu — ale; tān — je; rāmaḥ — Pán Balarāma; sannaddhān — odĕné v brnĕní; vṛṣṇi-puṅgavān — hrdiny z vṛṣṇiovské dynastie; na aicchat — nechtĕl; kurūṇām vṛṣṇīnām — mezi Kuruovci a Vṛṣṇiovci; kalim — hádku; kali — vĕku hádky; mala — znečištĕní; apahaḥ — ten, který odstraňuje; jagāma — odjel; hāstina-puram — do Hastināpuru; rapotoma — se svým kočárem; āditya — (jako) slunce; varcasā — jehož záře; brāhmaṇaiḥ — brāhmaṇy; kula — rodiny; vṛddhaiḥ — stařešiny; ca — a; vṛtaḥ — obklopený; candraḥ — mĕsíc; iva — jako; grahaiḥ — sedmi planetami.

Překlad

Pán Balarāma však vṛṣṇiovské hrdiny, kteří si již oblékli brnĕní, uklidnil. Ten, který očišťuje vĕk hádky, si nepřál hádku mezi Kuruovci a Vṛṣṇiovci. V doprovodu brāhmaṇů a rodinných stařešinů tedy odjel do Hastināpuru ve svém kočáře, který zářil jako slunce. Když jel, vypadal jako mĕsíc obklopený vládnoucími planetami.

10.68.16

Verš

gatvā gajāhvayaṁ rāmo
bāhyopavanam āsthitaḥ
uddhavaṁ preṣayām āsa
dhṛtarāṣṭraṁ bubhutsayā

Synonyma

gatvā — jedoucí; gajāhvayam — do Hastināpuru; rāmaḥ — Pán Balarāma; bāhya — vnĕ; upavanam — v zahradĕ; āsthitaḥ — zůstal; uddhavam — Uddhavu; preṣayām āsa — poslal; dhṛtarāṣṭram — o Dhṛtarāṣṭrovi; bubhutsayā — toužící zjistit.

Překlad

Po příjezdu do Hastināpuru Pán Balarāma zůstal v zahradĕ vnĕ mĕsta a poslal Uddhava zjistit úmysly krále Dhṛtarāṣṭry.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Jakmile dojel na okraj mĕsta, nevstoupil dovnitř, ale usídlil se v táboře za mĕstem v malém zahradním domku. Potom požádal Uddhavu, aby navštívil vůdce kuruovské dynastie a zeptal se jich, zda chtĕjí s Yaduovci bojovat, nebo uzavřít dohodu.“

10.68.17

Verš

so ’bhivandyāmbikā-putraṁ
bhīṣmaṁ droṇaṁ ca bāhlikam
duryodhanaṁ ca vidhi-vad
rāmam āgataṁ abravīt

Synonyma

saḥ — on, Uddhava; abhivandya — klanící se; ambikā-putram — Dhṛtarāṣṭrovi, synovi Ambiky; bhīṣmam droṇam ca — Bhīṣmovi a Droṇovi; bāhlikam duryodhanam ca — a Bāhlikovi a Duryodhanovi; vidhi-vat — podle pokynů písem; rāmam — Pán Balarāma; āgatam — přijel; abravīt — řekl.

Překlad

Poté, co se Uddhava řádnĕ poklonil synovi Ambiky (Dhṛtarāṣṭrovi), Bhīṣmovi, Droṇovi, Bāhlikovi a Duryodhanovi, zpravil je, že přijel Pán Balarāma.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že není řečeno nic o tom, že by se Uddhava klanĕl Yudhiṣṭhirovi a jeho společníkům, neboť tehdy Pāṇḍuovci pobývali v Indraprastĕ.

10.68.18

Verš

te ’ti-prītās tam ākarṇya
prāptaṁ rāmaṁ suhṛt-tamam
tam arcayitvābhiyayuḥ
sarve maṅgala-pāṇayaḥ

Synonyma

te — oni; ati — nesmírnĕ; prītāḥ — potĕšeni; tam — Jeho; ākarṇya — slyšící; prāptam — jenž přijel; rāmam — Balarāmu; suhṛt-tamam — jejich nejdražšího přítele; tam — ho, Uddhavu; arcayitvā — poté, co uctili; abhiyayuḥ — šli; sarve — všichni; maṅgala — příznivé obĕtiny; pāṇayaḥ — v rukou.

Překlad

Když slyšeli, že přijel Balarāma, jejich nejdražší přítel, mĕli nesmírnou radost. Nejprve uctili Uddhavu a potom šli navštívit Pána a v rukou nesli příznivé obĕtiny.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda píše: „Vůdci kuruovské dynastie, zvláštĕ Dhṛtarāṣṭra s Duryodhanou, se zaradovali, protože dobře vĕdĕli, že Pán Balarāma je velkým příznivcem jejich rodu. Když se tu novinu doslechli, jejich radost neznala mezí, a okamžitĕ Uddhavu přivítali. Vzali do rukou příznivé předmĕty pro přijetí Pána Balarāmy a vydali se za Ním za mĕstskou bránu.“

10.68.19

Verš

taṁ saṅgamya yathā-nyāyaṁ
gām arghyaṁ ca nyavedayan
teṣāṁ ye tat-prabhāva-jñāḥ
praṇemuḥ śirasā balam

Synonyma

tam — Nĕmu; saṅgamya — přicházející k; yathā — jak; nyāyam — řádné; gām — krávy; arghyam — vodu arghya; ca — a; nyavedayan — předali; teṣām — mezi nimi; ye — ti, kdo; tat — Jeho; prabhāva — moc; jñāḥ — znající; praṇemuḥ — poklonili se; śirasā — hlavami; balam — Pánu Balarāmovi.

Překlad

Přišli k Pánu Balarāmovi a uctili Ho řádnými dary v podobĕ krav a arghyi. Ti z Kuruovců, kdo pochopili Jeho skutečnou moc, se Mu poklonili, dotýkaje se hlavami zemĕ.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že i stařešinové jako Bhīṣmadeva se klanĕli Pánu Baladevovi.

10.68.20

Verš

bandhūn kuśalinaḥ śrutvā
pṛṣṭvā śivam anāmayam
parasparam atho rāmo
babhāṣe ’viklavaṁ vacaḥ

Synonyma

bandhūn — jejich příbuzní; kuśalinaḥ — mající se dobře; śrutvā — slyšící; pṛṣṭvā — ptající se; śivam — na jejich blaho; anāmayam — a zdraví; parasparam — mezi sebou; atha u — potom; rāmaḥ — Pán Balarāma; babhāṣe — promluvil; aviklavam — otevřenĕ; vacaḥ — slova.

Překlad

Poté, co obĕ skupiny vyslechly, že se jejich příbuzným dobře daří a poptali se sebe navzájem na blaho a zdraví, Pán Balarāma otevřenĕ promluvil ke Kuruovcům.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Na uvítanou se navzájem ptali, jak se komu daří, a když tyto formality skončily, Pán Balarāma pronesl velice trpĕlivĕ a silným hlasem následující slova k jejich úvaze.“

10.68.21

Verš

ugrasenaḥ kṣiteśeśo
yad va ājñāpayat prabhuḥ
tad avyagra-dhiyaḥ śrutvā
kurudhvam avilambitam

Synonyma

ugrasenaḥ — král Ugrasena; kṣita — Zemĕ; īśa — vládců; īśaḥ — vládce; yat — co; vaḥ — vás; ājñāpayat — požádal; prabhuḥ — náš pán; tat — to; avyagra-dhiyaḥ — s nerozptýlenou pozorností; śrutvā — slyšící; kurudhvam — mĕli byste vykonat; avilambitam — bez otálení.

Překlad

(Pán Balarāma pravil:) Král Ugrasena je náš pán a vládce králů. S nerozptýlenou pozorností byste mĕli vyslechnout, co vám nařídil, a potom to ihned vykonat.

10.68.22

Verš

yad yūyaṁ bahavas tv ekaṁ
jitvādharmeṇa dhārmikam
abadhnītātha tan mṛṣye
bandhūnām aikya-kāmyayā

Synonyma

yat — to; yūyam — vy všichni; bahavaḥ — mnozí; tu — ale; ekam — jednu osobu; jitvā — porážející; adharmeṇa — proti náboženským zásadám; dhārmikam — toho, který následuje náboženské zásady; abadhnīta — svázali jste; atha — přesto; tat — to; mṛṣye — toleruji; bandhūnām — mezi příbuznými; aikya — po jednotĕ; kāmyayā — s touhou.

Překlad

(Král Ugrasena pravil:) Přestože nĕkolik z vás bezbožným způsobem porazilo jediného protivníka, který následuje náboženské zásady, toleruji to v zájmu jednoty mezi členy rodiny.

Význam

Zde Ugrasena naznačuje, že by Kuruovci mĕli ihned přivést Sāmbu a předat ho Pánu Balarāmovi.

10.68.23

Verš

vīrya-śaurya-balonnaddham
ātma-śakti-samaṁ vacaḥ
kuravo baladevasya
niśamyocuḥ prakopitāḥ

Synonyma

vīrya — energie; śaurya — odvahy; bala — a síly; unnaddham — plná; ātma — Jeho vlastní; śakti — moci; samam — odpovídající; vacaḥ — slova; kuravaḥ — Kuruovci; baladevasya — Pána Baladevy; niśamya — naslouchající; ūcuḥ — promluvili; prakopitāḥ — rozhnĕvaní.

Překlad

Po vyslechnutí tĕchto slov Pána Baladevy, která oplývala energií, odvahou a silou a odpovídala Jeho transcendentální moci, se Kuruovci rozhnĕvali a takto promluvili.

10.68.24

Verš

aho mahac citram idaṁ
kāla-gatyā duratyayā
ārurukṣaty upānad vai
śiro mukuṭa-sevitam

Synonyma

aho — ó; mahat — velký; citram — div; idam — tento; kāla — času; gatyā — bĕhem; duratyayā — nevyhnutelným; ārurakṣati — chce vylézt nahoru; upānat — bota; vai — vskutku; śiraḥ — hlava; mukuṭa — korunou; sevitam — ozdobená.

Překlad

(Kuruovští šlechtici pravili:) Ó, jak je to úžasné! Síla času je vskutku nepřekonatelná: obyčejná bota nyní chce vylézt na hlavu nesoucí královskou korunu.

Význam

Slovy kāla-gatyā duratyayā, „nepřekonatelným bĕhem času“, netolerantní Kuruovci poukazují na zdegradovaný vĕk Kali, který mĕl zanedlouho začít. Zde Kuruovci vyjadřují, že pokleslý vĕk Kali již vskutku začal, neboť tvrdí, že nyní „bota chce vylézt na hlavu nesoucí královskou korunu“. Jinak řečeno, mysleli si, že se nízcí Yaduovci nyní chtĕjí vyvýšit nad královské Kuruovce.

10.68.25

Verš

ete yaunena sambaddhāḥ
saha-śayyāsanāśanāḥ
vṛṣṇayas tulyatāṁ nītā
asmad-datta-nṛpāsanāḥ

Synonyma

ete — tito; yaunena — spříznĕností; sambaddhāḥ — spojení; saha — sdílející; śayyā — lůžka; āsana — sedadla; aśanāḥ — a pokrmy; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; tulyatām — na rovnocennou úroveň; nītāḥ — přivedeni; asmat — námi; datta — dané; nṛpa-āsanāḥ — jejichž trůny.

Překlad

To proto, že tito Vṛṣṇiovci jsou s námi spojeni manželskými pouty, jsme jim udĕlili rovnocenné postavení a dovolili jim sdílet naše lůžka, sedadla a pokrmy. Ve skutečnosti jsme to my, kdo jim dal jejich královské trůny.

10.68.26

Verš

cāmara-vyajane śaṅkham
ātapatraṁ ca pāṇḍuram
kirīṭam āsanaṁ śayyāṁ
bhuñjate ’smad-upekṣayā

Synonyma

cāmara — z jačí oháňky; vyajane — páru vĕjířů; śaṅkham — lastury; ātapatram — slunečníku; ca — a; pāṇḍuram — bílého; kirīṭam — koruny; āsanam — trůnu; śayyām — královského lůžka; bhuñjate — užívají si; asmat — naším; upekṣayā — přehlížením.

Překlad

Jen proto, že jsme hledĕli jinam, si mohli užívat páru vĕjířů z jačí oháňky, lastury, bílého slunečníku, trůnu a královského lůžka.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše, že si Kuruovci mysleli: „V naší přítomnosti by (Yaduovci) toto královské vybavení správnĕ nemĕli používat, ale vzhledem k našim rodinným vztahům jsme jim v tom nebránili.“ Použitím slov asmad-upekṣayā chtĕjí Kuruovci vyjádřit: „Mohli tyto královské odznaky moci používat, protože jsme to nebrali vážnĕ.“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že Kuruovci uvažovali: „Projevit znepokojení s jejich užíváním tĕchto vĕcí by byl projev úcty, ale my k nim ve skutečnosti takovou úctu nechováme.... Jelikož jsou z níže postavených rodin, nezaslouží si úctu, a tak je přehlížíme.“

10.68.27

Verš

alaṁ yadūnāṁ naradeva-lāñchanair
dātuḥ pratīpaiḥ phaṇinām ivāmṛtam
ye ’smat-prasādopacitā hi yādavā
ājñāpayanty adya gata-trapā bata

Synonyma

alam — dost; yadūnām — pro Yaduovce; nara-deva — králů; lāñchanaiḥ — se symboly; dātuḥ — pro dárce; pratīpaiḥ — stavĕjící se proti; phaṇinām — pro hady; iva — přesnĕ jako; amṛtam — nektar; ye — kteří; asmat — naší; prasāda — milostí; upacitāḥ — učinĕni blahobytnými; hi — vskutku; yādavāḥ — Yaduovci; ājñāpayanti — přikazují; adya — nyní; gata-trapāḥ — když ztratili stud; bata — vskutku.

Překlad

Yaduovcům by již nemĕlo být dovoleno používat tyto královské symboly, které nyní působí potíže tĕm, kdo jim je dali, jako mlékem krmení jedovatí hadi. Tito Yaduovci získali naší milostí blahobyt, nyní ztratili všechen stud a odvažují se nám přikazovat!

10.68.28

Verš

katham indro ’pi kurubhir
bhīṣma-droṇārjunādibhiḥ
adattam avarundhīta
siṁha-grastam ivoraṇaḥ

Synonyma

katham — jak; indraḥ — Pán Indra; api — dokonce; kurubhiḥ — Kuruovci; bhīṣma-droṇa-arjuna-ādibhiḥ — Bhīṣma, Droṇa, Arjuna a ostatní; adattam — nedarované; avarundhīta — by si přivlastnil; siṁha — lvem; grastam — to, co bylo uchváceno; iva — jako; uraṇaḥ — ovce.

Překlad

Jak by se dokonce i Indra odvážil přivlastnit si nĕco, co mu Bhīṣma, Droṇa, Arjuna nebo ostatní Kuruovci nedarovali? Podobalo by se to situaci, kdy si ovce nárokuje si kořist lva.

10.68.29

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
janma-bandhu-śrīyonnaddha-
madās te bharatarṣabha
āśrāvya rāmaṁ durvācyam
asabhyāḥ puram āviśan

Synonyma

śrī-bādarāyaniḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; janma — zrození; bandhu — a vztahů; śrīyā — majestátem; unnaddha — učinĕni vznešenými; madāḥ — jejichž opojení; te — oni; bharata-ṛṣabha — ó nejlepší z potomků Bharaty; āśrāvya — nechávající vyslechnout; rāmam — Pána Balarāmu; durvācyam — jejich hrubá slova; asabhyāḥ — neomalení muži; puram — mĕsta; āviśan — vstoupili do.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Ó nejlepší z Bhāratů, poté, co namyšlení Kuruovci, veskrze zpyšnĕlí majestátem svého vznešeného zrození a vztahů, pronesli tato hrubá slova na adresu Pána Balarāmy, otočili se a vrátili se do svého mĕsta.

10.68.30

Verš

dṛṣṭvā kurūnāṁ dauḥśīlyaṁ
śrutvāvācyāni cācyutaḥ
avocat kopa-saṁrabdho
duṣprekṣyaḥ prahasan muhuḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — vidící; kurūṇām — Kuruovců; dauḥśīlyam — špatnou povahu; śrutvā — slyšící; avācyāni — slova, která nemĕla být vyřčena; ca — a; acyutaḥ — neklesající Pán Balarāma; avocat — řekl; kopa — hnĕvem; saṁrabdhaḥ — rozzuřený; duṣprekṣyaḥ — na nĕhož bylo obtížné pohlédnout; prahasan — smĕjící se; muhuḥ — opakovanĕ.

Překlad

Neklesající Pán Balarāma se při pohledu na špatnou povahu Kuruovců a po vyslechnutí jejich nechutných slov rozzuřil. Bylo na Nĕho obtížné pohlédnout, opakovanĕ se smál a takto promluvil.

10.68.31

Verš

nūnaṁ nānā-madonnaddhāḥ
śāntiṁ necchanty asādhavaḥ
teṣāṁ hi praśamo daṇḍaḥ
paśūnāṁ laguḍo yathā

Synonyma

nūnam — jistĕ; nānā — různými; mada — vášnĕmi; unnaddhāḥ — namyšlení; śāntim — mír; na icchanti — nepřejí si; asādhavaḥ — ničemové; teṣām — jejich; hi — vskutku; praśamaḥ — uklidnĕní; daṇḍaḥ — fyzický trest; paśūnām — pro zvířata; laguḍaḥ — hůl; yathā — jako.

Překlad

(Pán Balarāma pravil:) „Tito ničemové očividnĕ pod vlivem mnoha vášní natolik zpyšnĕli, že nechtĕjí mír. Nechť je tedy uklidní fyzický trest, jako hůl zvířata.

10.68.32-33

Verš

aho yadūn su-saṁrabdhān
kṛṣṇaṁ ca kupitaṁ śanaiḥ
sāntvayitvāham eteṣāṁ
śamam icchann ihāgataḥ

ta ime manda-matayaḥ
kalahābhiratāḥ khalāḥ
taṁ mām avajñāya muhur
durbhāṣān mānino ’bruvan

Synonyma

aho — ó; yadūn — Yaduovci; su-saṁrabdhān — kypící vztekem; kṛṣṇam — Kṛṣṇa; ca — také; kupitam — rozhnĕvaný; śanaiḥ — postupnĕ; sāntvayitvā — když se uklidnili; aham — Já; eteṣām — pro tyto (Kuruovce); śamam — mír; icchan — přející si; iha — sem; āgataḥ — přišel jsem; te ime — titíž (Kuruovci); manda-matayaḥ — tupí; kalaha — hádce; abhiratāḥ — propadlí; khalāḥ — zlotřilí; tam — Ho; mām — Mĕ; avajñāya — prokazující neúctu; muhuḥ — opakovanĕ; durbhāṣān — hrubá slova; māninaḥ — pyšní; abruvan — pronesli.

Překlad

„Ó, jen postupnĕ se Mi podařilo uklidnit zuřivé Yaduovce a Pána Kṛṣṇu, který byl také rozhnĕvaný. Toužím po míru pro tyto Kuruovce, a tak jsem přišel sem. Oni jsou ale tak tupí, hašteřiví a od přírody zlomyslní, že se ke Mnĕ opakovanĕ zachovali neuctivĕ. Z pýchy se Mĕ odvážili oslovit hrubými slovy!

10.68.34

Verš

nograsenaḥ kila vibhur
bhoja-vṛṣṇy-andhakeśvaraḥ
śakrādayo loka-pālā
yasyādeśānuvartinaḥ

Synonyma

na — ne; ugrasenaḥ — král Ugrasena; kila — vskutku; vibhuḥ — hoden velet; bhoja-vṛṣṇi-andhaka — Bhojů, Vṛṣṇiovců a Andhaků; īśvaraḥ — pán; śakra-ādayaḥ — Indra a ostatní polobozi; loka — planet; pālāḥ — vládci; yasya — jehož; ādeśa — příkazy; anuvartinaḥ — následovníci.

Překlad

„Král Ugrasena, pán Bhojů, Vṛṣṇiovců a Andhaků, není hoden velet, když Indra a ostatní vládci planet poslouchají jeho příkazy?

10.68.35

Verš

sudharmākramyate yena
pārijāto ’marāṅghripaḥ
ānīya bhujyate so ’sau
na kilādhyāsanārhaṇaḥ

Synonyma

sudharmā — Sudharmā, královská snĕmovní síň na nebesích; ākramyate — sídlí; yena — kým (Pánem Kṛṣṇou); pārijātaḥ — známý jako pārijāta; amara — nesmrtelných polobohů; aṅghripaḥ — strom; ānīya — přinesený; bhujyate — dává požitek; saḥ asau — tatáž osoba; na — ne; kila — vskutku; adhyāsana — vysoké sedadlo; arhaṇaḥ — zasluhující.

Překlad

„Tentýž Kṛṣṇa, který sídlí ve snĕmovní síni Sudharmā a pro svůj požitek sebral nesmrtelným polobohům strom pārijāta – ten samý Kṛṣṇa opravdu není hoden sedĕt na královském trůnĕ?

Význam

Zde Pán Balarāma hnĕvivĕ říká: „Nehledĕ na Yaduovce, tito darebáčtí Kuruovci se dokonce odvažují urážet Pána Kṛṣṇu!“

10.68.36

Verš

yasya pāda-yugaṁ sākṣāc
chrīr upāste ’khileśvarī
sa nārhati kila śrīśo
naradeva-paricchadān

Synonyma

yasya — jehož; pāda-yugam — dvĕ nohy; sākṣāt — samotná; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; upāste — uctívá; akhila — celého vesmíru; īśvarī — vládkynĕ; saḥ — On; na arhati — nezasluhuje; kila — vskutku; śrī-īśaḥ — pán bohynĕ štĕstí; nara-deva — lidského krále; paricchadān — odznaky moci.

Překlad

„Samotná bohynĕ štĕstí, vládkynĕ celého vesmíru, uctívá Jeho nohy. A pán bohynĕ štĕstí nezasluhuje odznaky moci smrtelného krále?

10.68.37

Verš

yasyāṅghri-paṅkaja-rajo ’khila-loka-pālair
mauly-uttamair dhṛtam upāsita-tīrtha-tīrtham
brahmā bhavo ’ham api yasya kalāḥ kalāyāḥ
śrīś codvahema ciram asya nṛpāsanaṁ kva

Synonyma

yasya — jehož; aṅghri — nohou; paṅkaja — lotosových; rajaḥ — prach; akhila — všech; loka — svĕtů; pālaiḥ — vládci; mauli — na jejich přilbách; uttamaiḥ — vznešenými; dhṛtam — nosí; upāsita — hodných uctívání; tīrtha — svatých míst; tīrtham — zdroj svatosti; brahmā — Pán Brahmā; bhavaḥ — Pán Śiva; aham — Já; api — také; yasya — jehož; kalāḥ — části; kalāyāḥ — jedné části; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; ca — také; udvahema — pečlivĕ nosí; ciram — neustále; asya — Jeho; nṛpa-āsanam — královský trůn; kva — kde.

Překlad

„Prach z Kṛṣṇových lotosových nohou, který je zdrojem svatosti všech poutních míst, uctívají všichni velcí polobozi. Voda Gangy zaplavuje celý svĕt, a jelikož vytéká z Jeho lotosových nohou, její břehy se promĕnily ve slavná poutní místa. Hlavní božstva všech planet Mu slouží a považují se za velice šťastná, když získají prach z Kṛṣṇových lotosových nohou na své koruny. Velcí polobozi jako Pán Brahmā, Pán Śiva, a dokonce i bohynĕ štĕstí a Já jsme pouze části Jeho duchovní totožnosti a také pečlivĕ nosíme tento prach na svých hlavách. A vy si přesto myslíte, že není způsobilý používat odznaky krále či jen sedĕt na královském trůnĕ?

Význam

Výše uvedený překlad je založen na knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīly Prabhupādy. Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho zde zmínĕné poutní místo je řeka Ganga. Voda Gangy zaplavuje celý svĕt, a protože vyvĕrá z Kṛṣṇových lotosových nohou, její břehy se staly významným poutním místem.

10.68.38

Verš

bhuñjate kurubhir dattaṁ
bhū-khaṇḍaṁ vṛṣṇayaḥ kila
upānahaḥ kila vayaṁ
svayaṁ tu kuravaḥ śiraḥ

Synonyma

bhuñjate — užívají si; kurubhiḥ — Kuruovci; dattam — darovaného; bhū — území; khaṇḍam — omezeného kusu; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; kila — vskutku; upānahaḥ — boty; kila — vskutku; vayam — my; svayam — sami; tu — však; kuravaḥ — Kuruovci; śiraḥ — hlava.

Překlad

„My Vṛṣṇiovci si užíváme pouze tak malého kusu území, které nám Kuruovci dovolí? A jsme opravdu boty, zatímco Kuruovci jsou hlava?

10.68.39

Verš

aho aiśvarya-mattānāṁ
mattānām iva māninām
asambaddhā giṛo rukṣāḥ
kaḥ sahetānuśāsītā

Synonyma

aho — ó; aiśvarya — svou mocí; mattānām — šílených; mattānām — fyzicky omámených; iva — jako kdyby; māninām — pyšní; asambaddhāḥ — nesouvislá a absurdní; giraḥ — slova; rukṣāḥ — hrubá; kaḥ — kdo; saheta — může snášet; anuśāsītā — vůdce.

Překlad

„Jen pohleďte, jak jsou tito pyšní Kuruovci omámeni svou takzvanou mocí, jako obyčejní opilci! Který skutečný vládce s velitelskou mocí by snášel jejich pošetilá, hrubá slova?

10.68.40

Verš

adya niṣkauravāṁ pṛthvīṁ
kariṣyāmīty amarṣitaḥ
gṛhītvā halam uttasthau
dahann iva jagat-trayam

Synonyma

adya — dnes; niṣkauravam — zbavenou Kuruovců; pṛthvīm — Zemi; kariṣyāmi — učiním; iti — takto hovořící; amarṣitaḥ — rozhnĕvaný; gṛhītvā — beroucí; halam — svůj pluh; uttasthau — vstal; dahan — spalující; iva — jako kdyby; jagat — svĕty; trayam — tři.

Překlad

„Dnes Zemi zbavím Kuruovců!“ prohlásil rozhnĕvaný Balarāma. Vzal tedy svůj pluh a vstal, jako kdyby chtĕl spálit tři svĕty.

10.68.41

Verš

lāṅgalāgreṇa nagaram
udvidārya gajāhvayam
vicakarṣa sa gaṅgāyāṁ
prahariṣyann amarṣitaḥ

Synonyma

lāṅgala — svého pluhu; agreṇa — špičkou; nagaram — mĕsto; udvidārya — odtrhávající; gajāhvayam — Hastināpur; vicakarṣa — táhl; saḥ — On; gaṅgāyām — do Gangy; prahariṣyan — chystající se svrhnout; amarṣitaḥ — rozzuřený.

Překlad

Pán rozhnĕvanĕ odtrhl Hastināpur špičkou svého pluhu od zemĕ a začal jej táhnout s úmyslem svrhnout celé mĕsto do Gangy.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když Pán Balarāma takto mluvil, byl tak zuřivý, že vypadal, jako by mohl celé vesmírné stvoření spálit na popel. Pevnĕ se postavil, vzal svůj pluh a začal s ním rýt zemi tak, že celý Hastināpur oddĕlil od zemĕ, a pak táhl mĕsto k proudícím vodám řeky Gangy. V Hastināpuru to způsobilo velké otřesy, jako kdyby nastalo zemĕtřesení, a zdálo se, že se celé mĕsto zboří.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že se Pánovým přáním Jeho pluh zvĕtšil a že když Balarāma začal táhnout Hastināpur k vodĕ, nařídil Ganze: „Napadni a zabij každého ve mĕstĕ kromĕ Sāmby svou vodou.“ Tak by splnil svůj slib zbavit Zemi Kuruovců a zároveň zajistil, že se nic nestane Sāmbovi.

10.68.42-43

Verš

jala-yānam ivāghūrṇaṁ
gaṅgāyāṁ nagaraṁ patat
ākṛṣyamāṇam ālokya
kauravāḥ jāta-sambhramāḥ

tam eva śaraṇaṁ jagmuḥ
sa-kuṭumbā jijīviṣavaḥ
sa-lakṣmaṇaṁ puras-kṛtya
sāmbaṁ prāñjalayaḥ prabhum

Synonyma

jala-yānam — vor; iva — jako; āghūrṇam — houpající se; gaṅgāyām — do Gangy; nagaram — mĕsto; patat — padající; ākṛṣyamāṇam — tažené; ālokya — vidící; kauravāḥ — Kuruovci; jāta — stávající se; sambhramāḥ — rozrušenými a zmatenými; tam — k Nĕmu, Pánu Balarāmovi; eva — vskutku; śaraṇam — do útočištĕ; jagmuḥ — uchýlili se; sa — se; kuṭumbaḥ — svými rodinami; jijīviṣavaḥ — chtĕjící si zachránit život; sa — s; lakṣmaṇam — Lakṣmaṇou; puraḥ-kṛtya — stavĕjící dopředu; sāmbam — Sāmbu; prāñjalayaḥ — s dlanĕmi sepjatými v prosebné modlitbĕ; prabhum — k Pánu.

Překlad

Kuruovci vidĕli, že se jejich tažené mĕsto houpe jako vor na moři a že zakrátko spadne do Gangy. Vydĕsili se a aby si zachránili životy, přijali se svými rodinami útočištĕ u Pána. Postavili Sāmbu a Lakṣmaṇu dopředu a sepjali dlanĕ v prosebné modlitbĕ.

Význam

Mĕsto Hastināpur se začalo houpat jako vor na rozbouřeném moři. Vydĕšení Kuruovci, aby Pána rychle upokojili, ihned přivedli Sāmbu a Lakṣmaṇu a postavili je dopředu.

10.68.44

Verš

rāma rāmākhilādhāra
prabhāvaṁ na vidāma te
mūḍhānāṁ naḥ ku-buddhīnāṁ
kṣantum arhasy atikramam

Synonyma

rāma rāma — ó Rāmo, Rāmo; akhila — všeho; ādhāra — ó základe; prabhāvam — moc; na vidāma — neznáme; te — Tvou; mūḍhānām — pošetilců; naḥ — nás; ku — špatné; buddhīnām — jejichž chápání; kṣantum arhasi — mĕl bys prosím odpustit; atikramam — přestupek.

Překlad

(Kuruovci pravili:) Ó Rāmo, Rāmo, základe všeho! Nevíme nic o Tvé moci. Prosíme odpusť nám náš přestupek, neboť jsme neznalí a pomýlení.

10.68.45

Verš

sthity-utpatty-apyayānāṁ tvam
eko hetur nirāśrayaḥ
lokān krīḍanakān īśa
krīḍatas te vadanti hi

Synonyma

sthiti — udržování; utpatti — stvoření; apyayānām — a zničení; tvam — Ty; ekaḥ — jediná; hetuḥ — příčina; nirāśrayaḥ — bez jakéhokoliv jiného základu; lokān — svĕty; krīḍanakān — hračky; īśa — ó Pane; krīḍataḥ — jenž si hraješ; te — Tvé; vadanti — říkají; hi — vskutku.

Překlad

Ty jediný zapřičiňuješ stvoření, udržování a zničení vesmíru a sám nemáš žádnou příčinu. Vždyť autority říkají, že svĕty jsou pro Tebe pouhé hračky, když konáš své zábavy, ó Pane.

10.68.46

Verš

tvam eva mūrdhnīdam ananta līlayā
bhū-maṇḍalaṁ bibharṣi sahasra-mūrdhan
ante ca yaḥ svātma-niruddha-viśvaḥ
śeṣe ’dvitīyaḥ pariśiṣyamāṇaḥ

Synonyma

tvam — Ty; eva — jediný; mūrdhni — na své hlavĕ; idam — tuto; ananta — ó neomezený; līlayā — snadno, jako zábavu; bhū — Zemĕ; maṇḍalam — kouli; bibharṣi — (Ty) neseš; sahasra-mūrdhan — ó tisícihlavý Pane; ante — na konci; ca — a; yaḥ — ten, který; sva — svého vlastního; ātma — do tĕla; niruddha — poté, co vtáhl; viśvaḥ — vesmír; śeṣe — ležíš; advitīyaḥ — bez druhého; pariśiṣyamāṇaḥ — setrvávající.

Překlad

Ó neomezený tisícihlavý Pane, jako svou zábavu neseš tuto kulatou Zemi na jedné ze svých hlav. V dobĕ zničení vtáhneš celý vesmír do svého tĕla a zcela osamĕlý uléháš k odpočinku.

10.68.47

Verš

kopas te ’khila-śikṣārthaṁ
na dveṣān na ca matsarāt
bibhrato bhagavan sattvaṁ
sthiti-pālana-tatparaḥ

Synonyma

kopaḥ — hnĕv; te — Tvůj; akhila — všech; śikṣā — pro poučení; artham — určený; na — ne; dveṣāt — z nenávisti; na ca — ani; matsarāt — ze závisti; bibhrataḥ — Tebe, jenž udržuješ; bhagavan — ó Nejvyšší Pane; sattvam — kvalitu dobra; sthiti — udržování; pālana — a ochranu; tat-paraḥ — mající jako svůj zámĕr.

Překlad

Tvůj hnĕv je určen pro poučení všech bytostí; není to projev nenávisti nebo závisti. Ó Nejvyšší Pane, udržuješ čistou kvalitu dobra a hnĕváš se pouze kvůli udržování a ochranĕ tohoto svĕta.

Význam

Kuruovci uznávají, že hnĕv Pána Balarāmy je zcela přimĕřený a ve skutečnosti je v jejich prospĕch. Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že Kuruovci chtĕli říci: „Jelikož ses takto rozzlobil, nyní jsme se napravili, zatímco předtím jsme byli zlotřilí a zaslepeni pýchou jsme Tĕ nebyli schopni vidĕt.“

10.68.48

Verš

namas te sarva-bhūtātman
sarva-śakti-dharāvyaya
viśva-karman namas te ’stu
tvāṁ vayaṁ śaraṇaṁ gatāḥ

Synonyma

namaḥ — poklony; te — Tobĕ; sarva — všech; bhūta — bytostí; ātman — ó Duše; sarva — všech; śakti — energií; dhara — ó držiteli; avyaya — ó nevyčerpatelný; viśva — vesmíru; karman — ó stvořiteli; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; astu — nechť jsou; tvām — k Tobĕ; vayam — my; śaraṇam — do útočištĕ; gatāḥ — přicházíme.

Překlad

Klaníme se Ti, ó Duše všech bytostí, ó vládce všech energií, ó neúnavný stvořiteli vesmíru! Klaníme se Ti a přijímáme u Tebe útočištĕ.

Význam

Kuruovci si jasnĕ uvĕdomili, že jejich životy a osudy jsou v Pánových rukách.

10.68.49

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ prapannaiḥ saṁvignair
vepamānāyanair balaḥ
prasāditaḥ su-prasanno
mā bhaiṣṭety abhayaṁ dadau

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; prapannaiḥ — tĕmi, kdo se odevzdávali; saṁvignaiḥ — velmi zoufalými; vepamāna — třesoucí se; ayanaiḥ — jejichž sídlo; balaḥ — Pán Balarāma; prasāditaḥ — usmiřovaný; su — velmi; prasannaḥ — klidný a milostivý; mā bhaiṣṭa — nebojte se; iti — takto řkoucí; abhayam — úlevu od strachu; dadau — dal.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pán Balarāma, takto usmiřovaný Kuruovci, jejichž mĕsto se třáslo a kteří se Mu ve velké úzkosti odevzdávali, se stal velmi klidným a laskavĕ vůči nim naklonĕným. „Nebojte se“, řekl a zbavil je strachu.

10.68.50-51

Verš

duryodhanaḥ pāribarhaṁ
kuñjarān ṣaṣṭi-hāyanān
dadau ca dvādaśa-śatāny
ayutāni turaṅgamān

rathānāṁ ṣaṭ-sahasrāṇi
raukmāṇāṁ sūrya-varcasām
dāsīnāṁ niṣka-kaṇṭhīnāṁ
sahasraṁ duhitṛ-vatsalaḥ

Synonyma

duryodhanaḥ — Duryodhana; pāribarham — jako vĕno; kuñjarān — slony; ṣaṣṭi — šedesát; hāyanān — let staré; dadau — dal; ca — a; dvādaśa — dvanáct; śatāni — sto; ayutāni — desítek tisíc; turaṅgamān — koní; rathānām — kočárů; ṣaṭ-sahasrāṇi — šest tisíc; raukmāṇām — zlatých; sūrya — (jako) slunce; varcasām — jejichž záře; dāsīnām — služebnic; niṣka — medailónky s drahokamy; kaṇṭhīnām — na jejichž hrdlech; sahasram — tisíc; duhitṛ — pro svou dceru; vatsalaḥ — mající otcovskou náklonnost.

Překlad

Duryodhana, který velmi miloval svou dceru, jí dal vĕnem 1 200 šedesátiletých slonů, 120 000 koní, 6 000 zlatých kočárů zářících jako slunce a 1 000 služebnic s medailónky s drahokamy na hrdlech.

10.68.52

Verš

pratigṛhya tu tat sarvaṁ
bhagavān sātvatarṣabhaḥ
sa-sutaḥ sa-snuṣaḥ prāyāt
suhṛdbhir abhinanditaḥ

Synonyma

pratigṛhya — přijímající; tu — a; tat — to; sarvam — všechno; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvata — Yaduovců; ṛṣabhaḥ — vůdce; sa — se; sutaḥ — svým synem; sa — a se; snuṣaḥ — svou snachou; prāyāt — odjel

Překlad

Nejvyšší Pán, vůdce Yaduovců, přijal všechny tyto dary a potom odjel se svým synem a snachou, zatímco se s Ním loučili Jeho dobrodinci.

10.68.53

Verš

tataḥ praviṣṭaḥ sva-puraṁ halāyudhaḥ
sametya bandhūn anurakta-cetasaḥ
śaśaṁsa sarvaṁ yadu-puṅgavānāṁ
madhye sabhāyāṁ kuruṣu sva-ceṣṭitam

Synonyma

tataḥ — potom; praviṣṭaḥ — když vstoupil do; sva — svého; puram — mĕsta; hala-āyudhaḥ — Pán Balarāma, který má jako zbraň pluh; sametya — setkávající se; bandhūn — se svými příbuznými; anurakta — připoutaná k Nĕmu; cetasaḥ — jejichž srdce; śaśaṁsa — vyprávĕl; sarvam — všechno; yadu-puṅgavānām — yaduovských vůdců; madhye — uprostřed; sabhāyām — shromáždĕní; kuruṣu — mezi Kuruovci; sva — své vlastní; ceṣṭitam — jednání.

Překlad

Potom Pán Halāyudha vstoupil do svého mĕsta (Dvāraky) a setkal se se svými příbuznými, jejichž srdce k Nĕmu poutala láska. Ve snĕmovní síni zpravil yaduovské vůdce o veškerém svém jednání s Kuruovci.

10.68.54

Verš

adyāpi ca puraṁ hy etat
sūcayad rāma-vikramam
samunnataṁ dakṣiṇato
gaṅgāyām anudṛśyate

Synonyma

adya — dnes; api — dokonce; ca — a; puram — mĕsto; hi — vskutku; etat — toto; sūcayat — vykazující známky; rāma — Pána Balarāmy; vikramam — moci; samunnatam — nápadnĕ vyvýšené; dakṣiṇataḥ — na jižní stranĕ; gaṅgāyām — podél Gangy; anudṛśyate — je vidĕt.

Překlad

Dokonce i dnes je mĕsto Hastināpur na své jižní stranĕ podél Gangy viditelnĕ vyvýšené, a tak vykazuje známky moci Pána Balarāmy.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Pro vĕtšinu kṣatriyských králů bylo bĕžné vyvolat před svatbou nĕjaký boj mezi nevĕstinou a ženichovou stranou. Když Sāmba násilím unesl Lakṣmaṇu, starší členové kuruovské dynastie rádi vidĕli, že je pro ni skutečnĕ vhodným partnerem. Ještĕ s ním však bojovali, aby se přesvĕdčili o jeho síle, a bez ohledu na pravidla boje ho společnĕ zajali. Jakmile se Yaduovci rozhodli vysvobodit Sāmbu ze zajetí Kuruovců, Pán Balarāma přišel situaci osobnĕ urovnat a jako mocný kṣatriya jim nařídil, aby Sāmbu okamžitĕ propustili. Kuruovce tento příkaz jako by urazil, a tak zpochybnili sílu Pána Balarāmy. Chtĕli jednoduše vidĕt, jak předvede svou nepochopitelnou sílu. Potom tedy s velkým potĕšením dali svou dceru Lakṣmaṇu Sāmbovi a celý problém byl urovnán. Duryodhana mĕl ke své dceři Lakṣmaṇĕ citové pouto a provdal ji za Sāmbu s velikou slávou.... Balarāma (...) byl velice spokojený s tím, jak Ho Kuruovci velkolepĕ přijali, a v doprovodu novomanželů odjel do svého hlavního mĕsta, Dvāraky.

Pán Balarāma přijel vítĕzoslavnĕ do Dvāraky a setkal se s mnoha občany, kteří byli bez výjimky Jeho oddaní a přátelé. Když se všichni shromáždili, vyprávĕl celý příbĕh o Sāmbovĕ svatbĕ a oni žasli, když slyšeli, jak Balarāma otřásl mĕstem Hastināpurem.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Sāmbova svatba.“

KAPITOLA ŠEDESÁTÁ DEVÁTÁ

Nārada Muni navštĕvuje paláce Pána Kṛṣṇy ve Dvārace

10.69.1-6

Verš

śrī-śuka uvāca
narakaṁ nihataṁ śrutvā
tathodvāhaṁ ca yoṣitām
kṛṣṇenaikena bahvīnāṁ
tad-didṛkṣuḥ sma nāradaḥ

citraṁ bataitad ekena
vapuṣā yugapat pṛthak
gṛheṣu dvy-aṣṭa-sāhasraṁ
striya eka udāvahat

ity utsuko dvāravatīṁ
devarṣir draṣṭum āgamat
puṣpitopavanārāma-
dvijāli-kula-nāditām

utphullendīvarāmbhoja-
kahlāra-kumudotpalaiḥ
churiteṣu saraḥsūccaiḥ
kūjitāṁ haṁsa-sārasaiḥ

prāsāda-lakṣair navabhir
juṣṭāṁ sphāṭika-rājataiḥ
mahā-marakata-prakhyaiḥ
svarṇa-ratna-paricchadaiḥ

vibhakta-rathyā-patha-catvarāpaṇaiḥ
śālā-sabhābhī rucirāṁ surālayaiḥ
saṁsikta-mārgāṅgana-vīthi-dehalīṁ
patat-patāka-dhvaja-vāritātapām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; narakam — démona Naraku; nihatam — zabil; śrutvā — slyšící; tathā — také; udvāham — svatba; ca — a; yoṣitām — se ženami; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; ekena — jedna; bahvīnām — s mnoha; tat — to; didṛkṣuḥ — toužící vidĕt; sma — vskutku; nāradaḥ — Nārada; citram — úžasné; bata — ó; etat — tímto; ekena — s jediným; vapuṣā — tĕlem; yugapat — zároveň; pṛthak — oddĕlených; gṛheṣu — v sídlech; dvi — dvakrát; aṣṭa — osm; sāhasram — tisíc; striyaḥ — žen; ekaḥ — sám; udāvahat — vzal si; iti — takto; utsukaḥ — dychtivý; dvāravatīm — do Dvāraky; deva — polobohl; ṛṣiḥ — mudrc, Nārada; draṣṭum — vidĕt; āgamat — přišel; puṣpita — kvĕtinových; upavana — v parcích; ārāma — a zahradách určených k zábavĕ; dvija — ptáků; ali — a včel; kula — s hejny a roji; nāditām — znĕjící; utphulla — kvĕtoucí; indīvara — s modrými lotosy; ambhoja — ve dne kvetoucími lotosy; kahlāra — bílými jedlými lotosy; kumuda — lotosy kvetoucími za svitu mĕsíce; utpalaiḥ — a lekníny; churiteṣu — plných; saraḥsu — v jezírkách; uccaiḥ — hlasitĕ; kūjitām — naplnĕných křikem; haṁsa — labutĕmi; sārasaiḥ — a jeřáby; prāsāda — s paláci; lakṣaiḥ — set tisíc; navabhiḥ — devĕt; juṣṭām — ozdobenými; sphāṭika — z křišťálového skla; rājataiḥ — a stříbra; mahā-marakata — s velkými smaragdy; prakhyaiḥ — zářivými; svarṇa — zlata; ratna — a drahokamy; paricchadaiḥ — jejichž nábytek; vibhakta — systematicky rozdĕlenými; rathyā — s hlavními třídami; patha — cestami; catvara — křižovatkami; āpaṇaiḥ — a tržišti; śālā-sabhābhiḥ — se snĕmovnami; rucirām — okouzlujícími; sura — polobohů; ālayaiḥ — s chrámy; saṁsikta — pokropené vodou; mārga — jehož cesty; aṅgana — dvory; vīthi — obchodní třídy; dehalīm — a terasy; patat — vlajícími; patāka — s prapory; dhvaja — stožáry; vārita — chránily před; ātapām — slunečním žárem.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Nārada Muni se doslechl, že Pán Kṛṣṇa zabil Narakāsuru a sám se oženil s mnoha nevĕstami, a tak zatoužil vidĕt Pána v této situaci. Myslel si: „Je naprosto úžasné, že se Pán Kṛṣṇa v jediném tĕle zároveň oženil se šestnácti tisíci ženami, s každou v jiném paláci.“ Mudrc mezi polobohy se tedy dychtivĕ odebral do Dvāraky.

Mĕstem se rozléhaly hlasy ptáků a včel poletujících parky a zahradami určenými k zábavĕ, zatímco v jezírcích plných kvetoucích lotosů indīvara, ambhoja, kahlāra, kumuda a utpala znĕl křik labutí a jeřábů. Dvārakā se pyšnila devíti sty tisíci královskými paláci z křišťálu a stříbra a skvostnĕ ozdobenými obrovskými smaragdy. V tĕchto palácích byl nábytek vykládaný zlatem a drahokamy. Doprava se pohybovala dobře navrženým systémem bulvárů, cest, křižovatel a tržišť a toto okouzlující mĕsto zdobilo mnoho snĕmoven a chrámů polobohů. Cesty, dvory, obchodní třídy a obytné terasy byly pokropeny vodou a zastínĕny před slunečním žárem prapory vlajícími na stožárech.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda krásnĕ popisuje mĕsto Dvāraku: „Nārada byl zvĕdavý, jakým způsobem Kṛṣṇa hospodaří s tolika manželkami, a s touhou vidĕt tyto zábavy se vydal navštívit Kṛṣṇovy různé domovy. Když dospĕl do Dvāraky, uvidĕl zahrady a parky plné rozmanitých kvĕtů různých barev a také sady se stromy přetíženými nejrůznĕjším ovocem. Cvrlikali tam krásní ptáci a nádhernĕ křičeli pávi. Byly tam vodní nádrže plné modrých a červených lotosů a nĕkteré z nich byly zaplnĕné různými druhy leknínů. U jezer přebývalo mnoho pĕkných labutí a jeřábů a jejich hlasy se rozléhaly všude. Ve mĕstĕ bylo na 900 000 velkých paláců postavených z prvotřídního mramoru, s branami a dveřmi ze stříbra. Sloupy domů a paláců byly posázené zázračnými kameny, safíry, smaragdy a jinými drahokamy a podlahy se nádhernĕ leskly. Hlavní cesty, uličky, ulice, křižovatky i tržnice byly krásnĕ vyzdobené. Celé mĕsto bylo plné obytných domů, snĕmoven a chrámů a každá budova se pyšnila svou architektonickou krásou. To vše činilo z Dvāraky zářivé mĕsto. Velké cesty, křižovatky, uličky a ulice i prahy všech obytných domů byly velice čisté. Po obou stranách každé cesty rostly keře a košaté stromy, které na cestu vrhaly stín, aby slunce neobtĕžovalo chodce.“

10.69.7-8

Verš

tasyām antaḥ-puraṁ śrīmad
arcitaṁ sarva-dhiṣṇya-paiḥ
hareḥ sva-kauśalaṁ yatra
tvaṣṭrā kārtsnyena darśitam

tatra ṣoḍaśabhiḥ sadma-
sahasraiḥ samalaṅkṛtam
viveśaikatomaṁ śaureḥ
patnīnāṁ bhavanaṁ mahat

Synonyma

tasyām — v té (Dvārace); antaḥ-puram — soukromý královský areál; śrī-mat — majestátní; arcitam — uctívaný; sarva — všemi; dhiṣṇya — různých planetárních systémů; paiḥ — správci; hareḥ — Pána Hariho; sva — jeho vlastní; kauśalam — dovedností; yatra — kde; tvaṣṭrā — Tvaṣṭou (Viśvakarmou, nebeským architektem); kārtsnyena — zcela; darśitam — projevenou; tatra — tam; ṣoḍaśabhiḥ — se šestnácti; sadma — sídel; sahasraiḥ — tisíci; samalaṅkṛtam — zkrášlených; viveśa — (Nārada) vstoupil; ekatamam — do jednoho z nich; śaureḥ — Pána Kṛṣṇy; patnīnām — manželek; bhavanam — paláce; mahat — velkého.

Překlad

Ve mĕstĕ Dvārace byl krásný soukromý areál uctívaný vládci planet. Tento okrsek, kde polobůh Viśvakarmā ukázal veškerou svou božskou dovednost, byl sídlem Pána Hariho, a byl tedy nádhernĕ ozdoben šestnácti tisíci paláci královen Pána Kṛṣṇy. Nārada Muni vstoupil do jednoho z tĕchto rozlehlých paláců.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že Tvaṣṭā, Viśvakarmā, projevil dovednost Nejvyššího Pána, a tak dokázal postavit tak skvostné paláce. Śrīla Prabhupāda píše: „Velcí králové a princové z celého svĕta tyto paláce navštĕvovali, jen aby Ho uctili. Architektonické plány připravil osobnĕ Viśvakarmā, stavitel polobohů, a při budování paláců projevil všechen svůj talent a vynalézavost.“

10.69.9-12

Verš

viṣṭabdhaṁ vidruma-stambhair
vaidūrya-phalakottamaiḥ
indranīla-mayaiḥ kuḍyair
jagatyā cāhata-tviṣā

vitānair nirmitais tvaṣṭrā
muktā-dāma-vilambibhiḥ
dāntair āsana-paryaṅkair
maṇy-uttama-pariṣkṛtaiḥ

dāsībhir niṣka-kaṇṭhībhiḥ
su-vāsobhir alaṅkṛtam
pumbhiḥ sa-kañcukoṣṇīṣa
su-vastra-maṇi-kuṇḍalaiḥ

ratna-pradīpa-nikara-dyutibhir nirasta-
dhvāntaṁ vicitra-valabhīṣu śikhaṇḍino ’ṅga
nṛtyanti yatra vihitāguru-dhūpam akṣair
niryāntam īkṣya ghana-buddhaya unnadantaḥ

Synonyma

viṣṭabdham — podpíraly; vidruma — z korálu; stambhaiḥ — sloupy; vaidūrya — z drahokamů vaidūrya; phalaka — ozdobnými rytinami; uttamaiḥ — vynikajícími; indranīla-mayaiḥ — vykládanými safíry; kuḍyaiḥ — se zdmi; jagatyā — podlahou; ca — a; ahata — neustálý; tviṣā — jejíž lesk; vitānaiḥ — baldachýny; nirmitaiḥ — postavené; tvaṣṭrā — Viśvakarmou; muktā-dāma — ze šňůr perel; vilambibhiḥ — se závĕsy; dāntaiḥ — ze slonoviny; āsana — sedadly; paryaṅkaiḥ — a lůžky; maṇi — drahokamy; uttama — nanejvýš skvostnými; pariṣkṛtaiḥ — ozdobenými; dāsībhiḥ — služebnicemi; niṣka — medailónky; kaṇṭhībhiḥ — na jejichž hrdlech; su-vāsobhiḥ — vkusnĕ odĕnými; alaṅkṛtam — ozdobenými; pumbhiḥ — muži; sa-kañcuka — v brnĕní; uṣṇīṣa — turbany; su-vastra — pĕkné odĕvy; maṇi — drahokamové; kuṇḍalaiḥ — a náušnice; ratna — drahokamy vykládaných; pradīpa — lamp; nikara — mnoha; dyutibhiḥ — svĕtlem; nirasta — rozptýlená; dhvāntam — temnota; vicitra — různorodých; valabhīṣu — na okrajích střechy; śikhaṇḍinaḥ — pávi; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); nṛtyanti — tančí; yatra — kde; vihita — umístĕné; aguru — z aguru; dhūpam — vonné tyčinky; akṣaiḥ — malými otvory v mřížových oknech; niryāntam — linoucí se ven; īkṣya — vidící; ghana — mrak; buddhayaḥ — považující za; unnadantaḥ — hlasitĕ křičící.

Překlad

Palác podpíraly korálové sloupy ozdobnĕ vykládané drahokamy vaidūrya. Zdi pokrývaly safíry a podlahy zářily neustálým leskem. V tomto paláci Tvaṣṭā ozdobil baldachýny zavĕšenými šňůrami perel a byla tam také sedadla a lůžka ze slonoviny a cenných drahokamů. V pohotovosti bylo mnoho vkusnĕ odĕných služebnic s medailónky na hrdlech a také stráže v brnĕní s turbany, pĕknými uniformami a náušnicemi z drahokamů. Záře mnoha drahokamy vykládaných lamp rozptylovala veškerou temnotu v paláci. Můj milý králi, na ozdobených okrajích střechy tančili hlasitĕ křičící pávi, kteří vidĕli dým vonných tyčinek z aguru linoucí se otvory mřížových oken a spletli si je s mrakem.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Doutnalo tam tolik vonných tyčinek a pryskyřic, že se voňavý kouř linul okny ven. Pávi sedící na schodech si obláčky kouře spletli s mraky, a takto ošálení začali radostnĕ tančit. Bylo tam mnoho služebnic a všechny mĕly zlaté náhrdelníky, náramky a nádherná sārī. Bylo tam také mnoho služebníků pĕknĕ oblečených do plášťů a turbanů, s náušnicemi z drahokamů. Všichni byli velice krásní a vĕnovali se různým domácím povinnostem.“

10.69.13

Verš

tasmin samāna-guṇa-rūpa-vayaḥ-su-veṣa-
dāsī-sahasra-yutayānusavaṁ gṛhiṇyā
vipro dadarśa cāmara-vyajanena rukma-
daṇḍena sātvata-patiṁ parivījayantyā

Synonyma

tasmin — tam; samāna — rovnocenné; guṇa — jejichž osobní vlastnosti; rūpa — krása; vayaḥ — mládí; su-veṣa — a pĕkné šaty; dāsī — služebnic; sahasra — tisícem; yutayā — doprovázena; anusavam — každým okamžikem; gṛhiṇyā — se svou manželkou; vipraḥ — učený brāhmaṇa (Nārada); dadarśa — vidĕl; camara — z jačí oháňky; vyajanena — vĕjířem; rukma — zlatá; daṇḍena — jehož rukojeť; sātvata-patim — Pána Sātvatů, Śrī Kṛṣṇu; parivījayantyā — ovívající.

Překlad

V tom paláci učený brāhmaṇa vidĕl Pána Sātvatů, Śrī Kṛṣṇu, s Jeho manželkou, která Ho ovívala vĕjířem z jačí oháňky se zlatou rukojetí. Takto Mu osobnĕ sloužila, třebaže ji neustále doprovázelo tisíc služebnic, které se jí vyrovnaly osobní povahou, krásou, mládím a pĕknými šaty.

10.69.14

Verš

taṁ sannirīkṣya bhagavān sahasotthita-śrī-
paryaṅkataḥ sakala-dharma-bhṛtāṁ variṣṭhaḥ
ānamya pāda-yugalaṁ śirasā kirīṭa-
juṣṭena sāñjalir avīviśad āsane sve

Synonyma

tam — jeho (Nārady); sannirīkṣya — všímající si; bhagavān — Nejvyšší Pán; sahasā — ihned; utthita — vstávající; śrī — bohynĕ štĕstí, královny Rukmiṇī; paryaṅkataḥ — z lůžka; sakala — všech; dharma — náboženství; bhṛtām — z podporovatelů; variṣṭhaḥ — nejlepší; ānamya — klanící se; pāda-yugalam — jeho nohám; śirasā — svou hlavou; kirīṭa — s korunou; juṣṭena — posazenou; sa-añjaliḥ — sepjatýma rukama; avīviśat — usadil ho; āsane — na sedadlo; sve — své vlastní.

Překlad

Nejvyšší Pán je nejvĕtší podporovatel náboženských zásad. Když si tedy Nārady všiml, ihned vstal z lůžka bohynĕ Śrī, poklonil se svou korunou ozdobenou hlavou u Nāradových nohou, sepjal ruce a usadil mudrce na své vlastní sedadlo.

10.69.15

Verš

tasyāvanijya caraṇau tad-apaḥ sva-mūrdhnā
bibhraj jagad-gurutamo ’pi satāṁ patir hi
brahmaṇya-deva iti yad guṇa-nāma yuktaṁ
tasyaiva yac-caraṇa-śaucam aśeṣa-tīrtham

Synonyma

tasya — jeho; avanijya — koupající; caraṇau — nohy; tat — tu; apaḥ — vodu; sva — své vlastní; mūrdhnā — na hlavĕ; bibhrat — nesoucí; jagat — celého vesmíru; guru-tamaḥ — svrchovaný duchovní mistr; api — třebaže; satām — svatých oddaných; patiḥ — vládce; hi — vskutku; brahmaṇya — který má v oblibĕ brāhmaṇy; devaḥ — Pán; iti — takto zvaný; yat — jelikož; guṇa — založené na Jeho povaze; nāma — jméno; yuktam — vhodné; tasya — Jeho; eva — vskutku; yat — jehož; caraṇa — nohou; śaucam — koupající; aśeṣa — úplná; tīrtham — svatynĕ.

Překlad

Pán Kṛṣṇa vykoupal Nāradovy nohy a potom si tou vodou pokropil hlavu. Ačkoliv je svrchovaná duchovní autorita vesmíru a vládce svých oddaných, slušelo se, aby se choval tímto způsobem, protože Jeho jméno je Brahmaṇya-deva, „Pán, který má v oblibĕ bṛāhmaṇy“. Tak Śrī Kṛṣṇa uctil mudrce Nāradu vykoupáním jeho nohou, třebaže voda, která koupe Jeho vlastní nohy, se stává Gangou, svrchovanou svatyní.

Význam

Jelikož lotosové nohy samotného Pána Kṛṣṇy jsou zdrojem nejposvátnĕjší Gangy, Pán se nemusel očišťovat koupáním nohou Nārady Muniho. Naopak, jak Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje: „Pán Kṛṣṇa se ve Dvārace tĕšil ze zábav dokonalé lidské bytosti. Když tedy mudrci Nāradovi umyl nohy a vodou si pokropil hlavu, Nārada neprotestoval, neboť dobře vĕdĕl, že Pán tak jedná proto, aby každého poučil jak ctít svĕtce.“

10.69.16

Verš

sampūjya deva-ṛṣi-varyam ṛṣiḥ purāṇo
nārāyaṇo nara-sakho vidhinoditena
vāṇyābhibhāṣya mitayāmṛta-miṣṭayā taṁ
prāha prabho bhagavate karavāma he kim

Synonyma

sampūjya — dokonale uctívající; deva — mezi polobohy; ṛṣi — mudrce; varyam — nejvĕtší; ṛṣiḥ — mudrc; purāṇaḥ — prvotní; nārāyaṇaḥ — Pán Nārāyaṇa; nara-sakhaḥ — přítel Nary; vidhinā — písmem; uditena — předepsaným; vāṇyā — řečí; abhibhāṣya — hovořící; mitayā — umĕřenou; amṛta — nektarem; miṣṭayā — sladkou; tam — ho, Nāradu; prāha — oslovil; prabho — ó pane; bhagavate — pro pána; karavāma — můžeme udĕlat; he — ó; kim — co.

Překlad

Po dokonalém uctívání velkého mudrce polobohů podle védských předpisů Pán Kṛṣṇa, samotný původní mudrc – Nārāyaṇa, přítel Nary – hovořil s Nāradou a Pánova umĕřená řeč byla sladká jako nektar. Nakonec se zeptal Nārady: „Co pro tebe můžeme udĕlat, Náš pane a vládce?“

Význam

V tomto verši slova nārāyaṇo nara-sakhaḥ vyjadřují, že Kṛṣṇa samotný je Nejvyšší Pán, Nārāyaṇa, který se zjevil jako přítel mudrce Nary. Jinak řečeno, Pán Kṛṣṇa je ṛṣiḥ purāṇaḥ, původní a svrchovaný duchovní mistr. Přesto Pán Kṛṣṇa následoval védské předpisy (vidhinoditena), že kṣatriya byl mĕl uctívat brāhmaṇy, a šťastnĕ uctíval svého čistého oddaného Nāradu Muniho.

10.69.17

Verš

śrī-nārada uvāca
naivādbhutaṁ tvayi vibho ’khila-loka-nāthe
maitrī janeṣu sakaleṣu damaḥ khalānām
niḥśreyasāya hi jagat-sthiti-rakṣaṇābhyāṁ
svairāvatāra urugāya vidāma suṣṭhu

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Śrī Nārada pravil; na — ne; eva — vůbec; adbhutam — překvapující; tvayi — pro Tebe; vibho — ó všemocný; akhila — všech; loka — svĕtů; nāthe — pro vládce; maitrī — přátelství; janeṣu — vůči lidem; sakaleṣu — všem; damaḥ — přemáhající; khalānām — nenávistných; niḥśreyasāya — pro nejvyšší prospĕch; hi — vskutku; jagat — vesmíru; sthiti — udržováním; rakṣaṇābhyām — a ochranou; svaira — svobodnĕ zvolené; avatāraḥ — sestoupení; uru-gāya — ó Ty všemi oslavovaný; vidāma — známe; suṣṭhu — dobře.

Překlad

Śrī Nārada pravil: Ó všemocný Pane, není překvapující, že Ty, vládce všech svĕtů, projevuješ přátelství všem lidem, a přesto přemáháš nenávistné. Jak dobře víme, sestupuješ ze své vůle, abys udĕlil nejvyšší dobro tomuto vesmíru jeho udržováním a ochranou. Tvá sláva je proto opĕvovaná široko daleko.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že všechny živé bytosti jsou ve skutečnosti služebníci Pána. Ācārya pro objasnĕní cituje tento verš z Padma Purāṇy:

a-kāreṇocyate viṣṇuḥ
śrīr u-kāreṇa kathyate
ma-kāras tu tayor dāsaḥ
pañca-viṁśaḥ prakīrtitaḥ

„(V mantře om) označuje písmeno a Pána Viṣṇua, písmeno u bohyni Śrī a písmeno m se týká jejich služebníka, který je dvacátým pátým prvkem.“ Dvacátý pátý prvek je jīva, živá bytost. Každá živá bytost je služebník Pána a Pán je skutečný přítel každé živé bytosti. I když tedy Pán trestá nenávistné osoby jako Jarāsandha, tento trest představuje skutečné přátelství, neboť jak Pánův trest tak Jeho požehnání jsou ve prospĕch živé bytosti.

10.69.18

Verš

dṛṣṭaṁ tavāṅghri-yugalaṁ janatāpavargaṁ
brahmādibhir hṛdi vicintyam agādha-bodhaiḥ
saṁsāra-kūpa-patitottaraṇāvalambaṁ
dhyāyaṁś carāmy anugṛhāṇa yathā smṛtiḥ syāt

Synonyma

dṛṣṭam — vidĕný; tava — Tvých; aṅghri — nohou; yugalam — pár; janatā — pro Tvé oddané; apavargam — zdroj osvobození; brahma-ādibhiḥ — osobami jako Pán Brahmā; hṛdi — v srdci; vicintyam — cíl meditace; agādha — nezmĕrná; bodhaiḥ — jejichž inteligence; saṁsāra — hmotného života; kūpa — ve studni; patita — tĕch, kdo poklesli; uttaraṇa — pro osvobození; avalambam — útočištĕ; dhyāyan — neustále myslící; carāmi — mohu cestovat; anugṛhāṇa — prosím požehnej mi; yathā — aby; smṛtiḥ — vzpomínání; syāt — může být.

Překlad

Nyní jsem spatřil Tvé nohy, které udĕlují osvobození Tvým oddaným, o nichž i Pán Brahmā a ostatní vznešené osobnosti s nesmírnou inteligencí mohou pouze meditovat ve svém srdci, a ke kterým se ti, jež poklesli do studny hmotné existence, uchylují pro osvobození. Prosím projev mi svou přízeň, abych na Tebe mohl při svých cestách neustále myslet. Prosím dej mi schopnost na Tebe vzpomínat.

Význam

Pán Kṛṣṇa se zeptal Nārady Muniho: „Co pro tebe můžeme udĕlat?“ a zde Nārada odpovídá. Nārada Muni je čistý oddaný Pána Kṛṣṇy, a jeho žádost je tedy vznešená.

10.69.19

Verš

tato ’nyad āviśad gehaṁ
kṛṣṇa-patnyāḥ sa nāradaḥ
yogeśvareśvarasyāṅga
yoga-māyā-vivitsayā

Synonyma

tataḥ — potom; anyat — dalšího; āviśat — vstoupil do; geham — sídla; kṛṣṇa-patnyāḥ — manželky Pána Kṛṣṇy; saḥ — on; nāradaḥ — Nārada Muni; yoga-īśvara — vládců mystických sil; īśvarasya — svrchovaného vládce; aṅga — můj milý králi; yoga-māyā — duchovní matoucí energii; vivitsayā — s touhou poznat.

Překlad

Nārada potom vstoupil do paláce další z manželek Pána Kṛṣṇy, můj milý králi. Dychtil být svĕdkem duchovní energie vládce všech vládců mystických sil.

10.69.20-22

Verš

dīvyantam akṣais tatrāpi
priyayā coddhavena ca
pūjitaḥ parayā bhaktyā
pratyutthānāsanādibhiḥ

pṛṣṭaś cāviduṣevāsau
kadāyāto bhavān iti
kriyate kiṁ nu pūrṇānām
apūrṇair asmad-ādibhiḥ

athāpi brūhi no brahman
janmaitac chobhanaṁ kuru
sa tu vismita utthāya
tūṣṇīm anyad agād gṛham

Synonyma

dīvyantam — hrající; akṣaiḥ — v kostky; tatra — tam; api — vskutku; priyayā — se svou milovanou; ca — a; uddhavena — s Uddhavou; ca — také; pūjitaḥ — uctĕn; parayā — transcendentální; bhaktyā — oddaností; pratyutthāna — povstáním ze svého sedadla; āsana — nabídnutím mu sedadla; ādibhiḥ — a tak dále; pṛṣṭaḥ — dotazoval se; ca — a; aviduṣā — tím, kdo je v nevĕdomosti; iva — jako kdyby; asau — on, Nārada; kadā — kdy; āyātaḥ — dorazil jsi; bhavān — ty, vznešený; iti — takto; kriyate — má být vykonáno; kim — co; nu — vskutku; pūrṇānām — tĕmi, kdo jsou úplní; apūrṇaiḥ — s tĕmi, kdo nejsou úplní; asmat-ādibhiḥ — jako Ty sám; atha api — přesto; brūhi — prosím povĕz; naḥ — Nám; brahman — ó brāhmaṇo; janma — naše zrození; etat — toto; śobhanam — příznivé; kuru — prosím učiň; saḥ — on, Nārada; tu — ale; vismitaḥ — užaslý; utthāya — vstávající; tūṣṇīm — tiše; anyat — do dalšího; agāt — odešel; gṛham — paláce.

Překlad

Tam spatřil Pán hrající v kostky se svou milovanou společnicí a se svým přítelem Uddhavou. Pán Kṛṣṇa uctil Nāradu povstáním, nabídnutím sedadla, a tak dále, a potom, jako kdyby to nevĕdĕl, se ho zeptal: „Kdy jsi dorazil? Co mohou potřebné osoby jako My udĕlat pro ty, kdo jsou úplní sami o sobĕ? V každém případĕ, Můj milý brāhmaṇo, prosím učiň Můj život příznivým.“ Takto oslovený Nārada užasl. Pouze tiše vstal a odešel do dalšího paláce.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje, že když Nārada dorazil do druhého paláce: „Pán Kṛṣṇa jednal, jako by nevĕdĕl, co se stalo v paláci Rukmiṇī.“ Nārada pochopil, že Pán Kṛṣṇa je zároveň přítomen v obou palácích, koná různé činnosti, takže „pouze tiše opustil palác ve velkém úžasu nad Pánovými činnostmi“.

10.69.23

Verš

tatrāpy acaṣṭa govindaṁ
lālayantaṁ sutān śiśūn
tato ’nyasmin gṛhe ’paśyan
majjanāya kṛtodyamam

Synonyma

tatra — tam; api — a; acaṣṭa — uvidĕl; govindam — Pána Kṛṣṇu; lālayantam — rozmazlujícího; sutān — své dĕti; śiśūn — batolata; tataḥ — potom; anyasmin — v dalším; gṛhe — paláci; apaśyat — spatřil (Ho); majjanāya — do koupele; kṛta-udyamam — chystajícího se.

Překlad

Tentokrát uvidĕl Pána Kṛṣṇu jako milujícího otce, který hladí své malé dĕti. Odtamtud šel do dalšího paláce, kde vidĕl, jak se Pán Kṛṣṇa připravuje na koupel.

Význam

Tento překlad pochází z knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství od Śrīly Prabhupādy.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že prakticky ve všech palácích, které Nārada navštívil, ho Pán Kṛṣṇa uctíval a vzal mu pocty.

10.69.24

Verš

juhvantaṁ ca vitānāgnīn
yajantaṁ pañcabhir makhaiḥ
bhojayantaṁ dvijān kvāpi
bhuñjānam avaśeṣitam

Synonyma

juhvantam — obĕtující; ca — a; vitāna-agnīn — do obĕtních ohňů; yajantam — uctívající; pañcabhiḥ — pĕti; makhaiḥ — povinnými obřady; bhojayantam — krmící; dvijān — brāhmaṇy; kva api — nĕkde; bhuñjānam — pojídající; avaśeṣitam — zbytky.

Překlad

Na jednom místĕ Pán obĕtoval do obĕtních ohňů, na dalším uctíval pomocí pĕti mahā-yajñí, na dalším krmil brāhmaṇy a na ještĕ dalším jedl zbytky jídla zanechaného brāhmaṇy.

Význam

Pĕt mahā-yajñí, neboli velkých obĕtí, je definováno: pāṭho homaś cātithīnāṁ saparyā tarpaṇaṁ baliḥ – „pronášení Ved, obĕtování do obĕtního ohnĕ, obsluhování hostů, obĕtování předkům a obĕtování (části svého pokrmu) živým bytostem obecnĕ.“

Śrīla Prabhupāda komentuje tyto obĕti: „V jiném paláci vidĕl Nārada Kṛṣṇu vykonávat obĕť zvanou pañca-yajña, která je pro hospodáře povinná. Tato yajña je také známá jako pañca-sūnā. Každý, a hlavnĕ hospodáři, se vĕdomĕ či nevĕdomĕ dopouští pĕti druhů hříšných činností. Když pijeme vodu ze džbánu, zabíjíme mnoho mikrobů, kteří v ní jsou. Podobnĕ zabijeme mnoho mikrobů, když používáme hmoždíř nebo když jíme. Mnoho jich zabijeme, když stíráme podlahu nebo zapalujeme oheň, a když jdeme po ulici, zabíjíme mnoho mravenců a jiného hmyzu. Vĕdomĕ či nevĕdomĕ tedy zabíjíme při všem, co dĕláme. Proto je povinností všech hospodářů vykonávat obĕť pañca-sūnā, aby se zbavili reakcí za tyto hříšné činy.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī ve svém komentáři k tomuto verši znovu poukazuje na to, že všechny denní doby probíhaly v palácích Pána Kṛṣṇy zároveň. Nārada tedy vidĕl ohňovou obĕť – ranní obřad – a přibližnĕ ve stejnou dobu vidĕl Pána Kṛṣṇu krmit brāhmaṇy a přijímat jejich zbytky – polední činnost.

10.69.25

Verš

kvāpi sandhyām upāsīnaṁ
japantaṁ brahma vāg-yatam
ekatra cāsi-carmābhyāṁ
carantam asi-vartmasu

Synonyma

kva api — nĕkde; sandhyām — obřady za soumraku; upāsīnam — uctívající; japantam — tiše pronášející; brahma — védskou mantru (Gāyatrī); vāk-yatam — ovládající svou řeč; ekatra — na jednom místĕ; ca — a; asi — s mečem; carmābhyām — a štítem; carantam — pohybující se; asi-vartmasu — v chodbách vyhrazených pro cvičení s mečem.

Překlad

Nĕkde Pán Kṛṣṇa následoval obřady pro uctívání za soumraku mlčením a tichým pronášením Gāyatrī mantry a jinde se pohyboval s mečem a štítem na místech vyhrazených pro cvičení s mečem.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho slova sandhyām upāsīnam označují obřady za soumraku, zatímco slova asi-carmābhyāṁ carantam se týkají cvičení s mečem, které probíhá za rozbřesku.

10.69.26

Verš

aśvair gajai rathaiḥ kvāpi
vicarantaṁ gadāgrajam
kvacic chayānaṁ paryaṅke
stūyamānaṁ ca vandibhiḥ

Synonyma

aśvaiḥ — na koních; gajaiḥ — na slonech; rathaiḥ — na kočárech; kva api — nĕkde; vicarantam — jezdící; gada-agrajam — Pán Kṛṣṇa, starší bratr Gady; kvacit — nĕkde; śayānam — ležící; paryaṅke — na svém lůžku; stūyamānam — oslavovaný; ca — a; vandibhiḥ — pĕvci.

Překlad

Na jednom místĕ Pán Gadāgraja jezdil na koních, slonech a na kočárech a na dalším místĕ odpočíval na svém lůžku, zatímco pĕvci chválili Jeho slávu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že ježdĕní na koních a slonech je polední činnost, zatímco na lůžko se uléhá v pozdní noci.

10.69.27

Verš

mantrayantaṁ ca kasmiṁścin
mantribhiś coddhavādibhiḥ
jala-krīḍā-rataṁ kvāpi
vāramukhyābalāvṛtam

Synonyma

mantrayantam — radící se; ca — a; kasmiṁścit — nĕkde; mantri-bhiḥ — s rádci; ca — a; uddhava-ādibhiḥ — Uddhavou a ostatními; jala — vodních; krīḍā — v radovánkách; ratam — pohroužený; kva api — nĕkde; vāra-mukhyā — královskými tanečnicemi; abalā — a ostatními ženami; vṛtam — doprovázený.

Překlad

V nĕkterých palácích se radil o důležitých záležitostech se svými ministry, jako byl Uddhava. V jednom paláci Ho Nārada našel obklopeného mnoha mladými kurtizánami, jak si užívá v bazénu.

Význam

Tento překlad je založen na knize Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se Pán Kṛṣṇa setkával se svými rádci bĕhem soumraku a vodních radovánek si užíval odpoledne.

10.69.28

Verš

kutracid dvija-mukhyebhyo
dadataṁ gāḥ sv-alaṅkṛtāḥ
itihāsa-purāṇāni
śṛṇvantaṁ maṅgalāni ca

Synonyma

kutracit — nĕkde; dvija — brāhmaṇům; mukhyebhyaḥ — vynikající; dadatam — rozdávající; gāḥ — krávy; su — pĕknĕ; alaṅkṛtāḥ — ozdobené; itihāsa — eposy; purāṇāni — a Purāṇy; śṛṇvantam — poslouchající; maṅgalāni — příznivé; ca — a.

Překlad

Nĕkde rozdával pĕknĕ ozdobené krávy vznešeným brāhmaṇům a jinde poslouchal příznivé vyprávĕní eposů a Purāṇ.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī nám oznamuje, že dobročinné rozdávání krav probíhá ráno, zatímco poslouchání eposů odpoledne.

10.69.29

Verš

hasantaṁ hāsa-kathayā
kadācit priyayā gṛhe
kvāpi dharmaṁ sevamānam
artha-kāmau ca kutracit

Synonyma

hasantam — smĕjící se; hāsa-kathayā — se žertovným rozhovorem; kadācit — v jednu dobu; priyayā — se svou milovanou; gṛhe — v paláci; kva api — nĕkde; dharmam — zbožnost; sevamānam — praktikující; artha — ekonomický rozvoj; kāmau — smyslový požitek; ca — a; kutracit — nĕkde.

Překlad

Nĕkde našel Pána Kṛṣṇu tĕšit se s manželkou tak, že si vymĕňovali žertovná slova. Jinde Ho našel vykonávat se svou ženou náboženské obřady. Nĕkde našel Kṛṣṇu, jak se zabývá otázkami ekonomického rozvoje. Nĕkde jinde Ho vidĕl užívat si rodinného života podle usmĕrňujících zásad śāster.

Význam

Tento překlad je založen na knize Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy.

Žertovné rozhovory se odehrávají v noci, zatímco náboženské obřady, ekonomický rozvoj a rodinný požitek probíhají ve dne i v noci.

10.69.30

Verš

dhyāyantam ekam āsīnaṁ
puruṣaṁ prakṛteḥ param
śuśrūṣantaṁ gurūn kvāpi
kāmair bhogaiḥ saparyayā

Synonyma

dhyāyantam — meditující; ekam — sám; āsīnam — sedící; puruṣam — o Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství; prakṛteḥ — hmotné přírodĕ; param — transcendentálním; śuśrūṣantam — konající prostou službu; gurūn — starším; kva api — nĕkde; kāmaiḥ — vytouženými; bhogaiḥ — předmĕty požitku; saparyayā — a uctíváním.

Překlad

Nĕkde sedĕl sám a meditoval o Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství, který je transcendentální hmotné přírodĕ, a nĕkde konal prostou službu starším tím, že je obdarovával vytouženými vĕcmi a uctíval je.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Meditací doporučenou v autorizovaných písmech se rozumí soustředĕní mysli na Nejvyšší Osobnost Božství, Višnua. Pán Kṛṣṇa je sám původní Viṣṇu, ale protože hrál úlohu lidské bytosti, jasnĕ svým osobním chováním ukázal, co meditace znamená.“

Tato meditace naznačuje brāhma-muhūrtu, časné ranní hodiny před rozbřeskem.

10.69.31

Verš

kurvantaṁ vigrahaṁ kaiścit
sandhiṁ cānyatra keśavam
kutrāpi saha rāmeṇa
cintayantaṁ satāṁ śivam

Synonyma

kurvantam — vedoucí; vigraham — válku; kaiścit — s jistými osobami; sandhim — smír; ca — a; anyatra — jinde; keśavam — Pán Kṛṣṇa; kutra api — nĕkde; saha — společnĕ; rāmeṇa — s Pánem Balarāmou; cintayantam — uvažující o; satām — svĕtců; śivam — blahu.

Překlad

Na jednom místĕ plánoval bitvy po poradách s nĕkterými ze svých rádců a na dalším místĕ uzavíral mír. Nĕkde Pán Keśava a Pán Balarāma společnĕ uvažovali o blahu zbožných lidí.

10.69.32

Verš

putrāṇāṁ duhitṝṇāṁ ca
kāle vidhy-upayāpanam
dārair varais tat-sadṛśaiḥ
kalpayantaṁ vibhūtibhiḥ

Synonyma

putrāṇām — synů; duhitṝṇām — dcer; ca — a; kāle — ve vhodnou dobu; vidhi — podle náboženských zásad; upayāpanam — zařizující svatby; dāraiḥ — s manželkami; varaiḥ — a s manžely; tat — pro nĕ; sadṛśaiḥ — vhodnými; kalpayantam — takto zařizující; vibhūtibhiḥ — co do honosnosti.

Překlad

Nārada vidĕl Pána Kṛṣṇu, jak v patřičnou dobu zařizuje pro své syny a dcery svatby s vhodnými nevĕstami a ženichy, a svatební obřady se konaly s velkou slávou.

Význam

Tento překlad je založen na knize Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy.

Slovo kāle zde znamená, že Kṛṣṇa zařizoval, aby se Jeho synové a dcery oženili a vdali po dosažení vhodného vĕku.

10.69.33

Verš

prasthāpanopanayanair
apatyānāṁ mahotsavān
vīkṣya yogeśvareśasya
yeṣāṁ lokā visismire

Synonyma

prasthāpana — posílání pryč; upanayanaiḥ — a přivážení domů; apatyānām — dĕtí; mahā — velké; utsavān — oslavy svátků; vīkṣya — vidící; yoga-īśvara — vládců yogy; īśasya — nejvyššího vládce; yeṣām — jehož; lokāḥ — lidé; visismire — žasli.

Překlad

Nārada pozoroval, jak Śrī Kṛṣṇa, vládce všech vládců yogy, nechával posílat své dcery a zetĕ pryč a také jak je nechával vítat zpĕt doma bĕhem velkých oslav svátků. Všichni obyvatelé nad tĕmito oslavami žasli.

10.69.34

Verš

yajantaṁ sakalān devān
kvāpi kratubhir ūrjitaiḥ
pūrtayantaṁ kvacid dharmaṁ
kūrpārāma-maṭhādibhiḥ

Synonyma

yajantam — uctívající; sakalān — všechny; devān — polobohy; kva api — nĕkde; kratubhiḥ — obĕťmi; ūrjitaiḥ — honosnými; pūrtayantam — plnící službou občanům; kvacit — nĕkde; dharmam — náboženské povinnosti; kūrpa — studnami; ārāma — veřejnými parky; maṭha — kláštery; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

Nĕkde uctíval všechny polobohy nákladnými obĕťmi a jinde plnil své náboženské povinnosti prací pro veřejné blaho, jako stavĕní studní, veřejných parků a klášterů.

10.69.35

Verš

carantaṁ mṛgayāṁ kvāpi
hayam āruhya saindhavam
ghnantaṁ tatra paśūn medhyān
parītaṁ yadu-puṅgavaiḥ

Synonyma

carantam — jedoucí; mṛgayām — na lov; kva api — nĕkde; hayam — svého konĕ; āruhya — nasedající na; saindhavam — z území Sindhu; ghnantam — zabíjející; tatra — tam; paśūn — zvířata; medhyān — vhodná pro obĕť; parītam — obklopený; yadu-puṅgavaiḥ — nejstatečnĕjšími Yaduovci.

Překlad

Na dalším místĕ byl na lovecké výpravĕ. Sedĕl na svém Sindhī koni a v doprovodu nejstatečnĕjších Yaduovců zabíjel zvířata určená pro obĕť.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Podle védských pravidel má kṣatriya dovoleno za jistých okolností zabíjet určitá zvířata – buď pro udržení klidu v lese, nebo za účelem obĕtování zvířete v obĕtním ohni. Kṣatriyům je dovoleno, aby se takto cvičili v zabíjení, neboť musejí nemilosrdnĕ zabíjet nepřátele, aby udržovali mír ve společnosti.“

10.69.36

Verš

avyakta-lingaṁ prakṛtiṣv
antaḥ-pura-gṛhādiṣu
kvacic carantaṁ yogeśaṁ
tat-tad-bhāva-bubhutsayā

Synonyma

avyakta — skrytá; liṅgam — Jeho totožnost; prakṛtiṣu — mezi svými ministry; antaḥ-pura — královských okrsků; gṛha-ādiṣu — mezi sídly, atd.; kvacit — nĕkde; carantam — pohybující se; yoga-īśam — Pán mystické síly; tat-tat — každého z nich; bhāva — mentality; bubhutsayā — s touhou poznat.

Překlad

Nĕkde se Kṛṣṇa, Pán mystické síly, pohyboval v přestrojení mezi domovy ministrů a ostatních obyvatel, aby poznal, co si každý z nich myslí.

Význam

Ačkoliv je Pán Kṛṣṇa vševĕdoucí, při svých zábavách typického vládce nĕkdy cestoval inkognito, aby získal potřebné informace o svém království.

10.69.37

Verš

athovāca hṛṣīkeśaṁ
nāradaḥ prahasann iva
yoga-māyodayaṁ vīkṣya
mānuṣīm īyuṣo gatim

Synonyma

atha — potom; uvāca — řekl; hṛṣīkeśam — Pánu Kṛṣṇovi; nāradaḥ — Nārada; prahasan — smĕjící se; iva — mírnĕ; yoga-māyā — Jeho duchovních matoucích energií; udayam — rozvinutí; vīkṣya — poté, co vidĕl; mānuṣīm — lidské; īyuṣaḥ — který přijímal; gatim — způsoby.

Překlad

Když tedy Nārada vidĕl tento projev Pánovy Yogamāyi, mírnĕ se zasmál a potom oslovil Pána Hṛṣīkeśu, který přijímal chování lidské bytosti.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Nārada plnĕ pochopil Pánovu vševĕdoucnost, a když tedy vidĕl, jak se Pán snaží v přestrojení zjistit náladu svých ministrů, nemohl se nezasmát. Jelikož však pamatoval na Pánovo svrchované postavení, svůj smích ponĕkud omezil.

10.69.38

Verš

vidāma yoga-māyās te
durdarśā api māyinām
yogeśvarātman nirbhātā
bhavat-pāda-niṣevayā

Synonyma

vidāma — známe; yoga-māyāḥ — mystické energie; te — Tvé; durdarśāḥ — nemožné vidĕt; api — dokonce; māyinām — pro velké mystiky; yoga-īśvara — ó Pane veškerých mystických sil; ātman — ó Nejvyšší Duše; nirbhātāḥ — vnímané; bhavat — Tvým; pāda — nohám; niṣevayā — službou.

Překlad

(Nārada pravil:) Nyní rozumíme Tvým mystickým energiím, které jsou obtížnĕ pochopitelné i pro velké mystiky, ó Nejvyšší Duše, vládce všech mystických sil. Tvé energie jsem dokázal vnímat pouze službou Tvým nohám.

Význam

Podle ācāryů tento verš vyjadřuje, že dokonce i velcí mystici jako Pán Brahmā a Pán Śiva nemohou plnĕ pochopit mystickou moc Nejvyššího Pána.

10.69.39

Verš

anujānīhi māṁ deva
lokāṁs te yaśasāplutān
paryaṭāmi tavodgāyan
līlā bhuvana-pāvanīḥ

Synonyma

anujānīhi — prosím dej svolení odejít; mām — mi; deva — ó Pane; lokān — svĕty; te — Tvou; yaśasā — slávou; āplutān — zaplavenými; paryaṭāmi — budu cestovat; tava — Tvé; udgāyan — hlasitĕ opĕvující; līlāḥ — zábavy; bhuvana — všechny planetární systémy; pāvanīḥ — které očišťují.

Překlad

Ó Pane, prosím dovol mi odejít. Budu cestovat po svĕtech, které jsou zaplaveny Tvou slávou a hlasitĕ opĕvovat Tvé zábavy, které očišťují vesmír.

Význam

I Nārada Muni byl zmaten při spatření úžasných zábav Pána Kṛṣṇy jako lidská bytost. Proto slovy anujānīhi māṁ deva žádá o svolení vrátit se ke své obvyklé službĕ cestování a kázání. Inspirován tím, co vidĕl, chce široce kázat slávu Nejvyšší Osobnosti Božství, Śrī Kṛṣṇy.

10.69.40

Verš

śrī-bhagavān uvāca
brahman dhannasya vaktāhaṁ
kartā tad-anumoditā
tac chikṣayan lokam imam
āsthitaḥ putra mā khidaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; brahman — ó brāhmaṇo; dharmasya — náboženství; vaktā — mluvčí; aham — Já; kartā — vykonavatel; tat — jeho; anumoditā — schvalovatel; tat — to; śikṣayan — učící; lokam — svĕtu; imam — v tomto; āsthitaḥ — spočívající; putra — ó synu; mā khidaḥ — nebuď vyveden z míry.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Ó brāhmaṇo, jsem mluvčí, vykonavatel a schvalovatel náboženství. Dodržuji náboženské zásady, abych jim učil svĕt, Mé dítĕ, tak nebuď vyveden z míry.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že Pán Kṛṣṇa chtĕl rozptýlit Nāradovu úzkost, kterou mudrc cítil, protože vidĕl uctívání polobohů a dokonce samotného Nārady Pánem Kṛṣṇou. Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje pocity Pána Kṛṣṇy takto: „Jak uvádím v Bhagavad-gītĕ, yad yad ācarati śreṣṭhas tat tad evetaro janaḥ: (,Cokoliv dĕlá velká osobnost, bĕžní lidé následují.̀) Vykoupal jsem tedy dnes tvé nohy, abych pomohl šířit zásady náboženství. V minulosti, předtím, než jsem zahájil své zábavy v podobĕ přímého vyučování náboženských zásad, jsi přišel a modlil ses ke Mnĕ poté, co jsem zabil démona Keśīho, ale Já jsem jen poslouchal tvé důkladné modlitby a oslavování a nijak jsem tĕ neuctil. Jen si na to vzpomeň a zvaž to.

Nemysli si, že ses dopustil přestupku tím, že jsi Mi dnes dovolil vykoupat tvé nohy a přijmout vodu jako posvátné zbytky. Tak jako syn neurazí otce tím, že se ho dotkne nohou při sezení na otcovĕ klínĕ, mĕl bys pochopit, že stejnĕ tak jsi neurazil Mĕ, Můj synu.“

10.69.41

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ācarantaṁ sad-dharmān
pāvanān gṛha-medhinām
tam eva sarva-geheṣu
santam ekaṁ dadarśa ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; ācarantam — provádĕjící; sat — duchovní; dharmān — zásady náboženství; pāvanān — očišťující; gṛha-medhinām — pro hospodáře; tam — Ho; eva — vskutku; sarva — ve všech; geheṣu — palácích; santam — přítomný; ekam — v jedné podobĕ; dadarśa ha — vidĕl.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Takto v každém paláci Nārada vidĕl Pána ve Jeho stejné osobní podobĕ následujícího transcendentální zásady náboženství, které očišťují ty, kdo se zabývají domácími záležitostmi.

Význam

V tomto verši Śukadeva Gosvāmī opakuje to, co Pán sám vysvĕtlil. Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, se vĕnoval svým domácím činnostem, aby lidi učil, jak je možné posvĕtit rodinný život i v případĕ, že nĕkdo lpí na zajetí v hmotné existenci. Rodinný život ve skutečnosti nutí človĕka pokračovat s hmotným bytím, ale Pán byl k hospodářům velice laskavý a ukázal, jak mohou obyčejný rodinný život posvĕtit. Jelikož je Kṛṣṇa středem všech činností, život hospodáře vĕdomého si Kṛṣṇy je transcendentální vůči všem védským příkazům a je automaticky posvĕcený.“

Jak je uvedeno ve druhém verši této kapitoly, všechny Pánovy činnosti v mnoha palácích konala Pánova jediná duchovní podoba (ekena vapuṣā), která se projevovala na mnoha místech zároveň. Tato vize byla Nāradovi zjevena kvůli jeho touze ji vidĕt a Pánovĕ touze mu ji ukázat. Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že ostatní obyvatelé Dvāraky mohli Kṛṣṇu vidĕt pouze v konkrétní části mĕsta, kterou sami obývali, a nikde jinde, i když nĕkdy kvůli nĕjaké záležitosti navštívili jiný okrsek. Takto Pán udĕlil zvláštní pohled na své zábavy svému milovanému oddanému Nāradovi Munimu.

10.69.42

Verš

kṛṣṇasyānanta-vīryasya
yoga-māyā-mahodayam
muhur dṛṣṭvā ṛṣir abhūd
vismito jāta-kautukaḥ

Synonyma

kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; ananta — neomezená; vīryasya — jehož moc; yoga-māyā — mystické, matoucí energie; mahā — složitého; udayam — projevu; muhuḥ — opakovanĕ; dṛṣṭvā — poté, co byl svĕdkem; ṛṣiḥ — mudrc, Nārada; abhūt — stal se; vismitaḥ — ohromený; jātakautukaḥ — udivený.

Překlad

Poté, co mudrc opakovanĕ vidĕl rozsáhlý mystický projev Pána Kṛṣṇy, jehož moc je neomezená, byl ohromen a nevycházel z údivu.

10.69.43

Verš

ity artha-kāma-dharmeṣu
kṛṣṇena śraddhitātmanā
samyak sabhājitaḥ prītas
tam evānusmaran yayau

Synonyma

iti — takto; artha — vĕcmi vhodnými pro ekonomický rozvoj; kāma — smyslového požitku; dharmeṣu — a náboženství; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; śraddhita — plné víry; ātmanā — jehož srdce; samyak — zevrubnĕ; sabhājitaḥ — uctĕný; prītaḥ — potĕšený; tam — Ho; eva — vskutku; anusmaran — vždy vzpomínající na; yayau — odešel.

Překlad

Pán Kṛṣṇa Nāradu velmi uctil a s vírou mu vĕnoval dary týkající se ekonomického blahobytu, smyslového požitku a náboženských povinností. Plnĕ spokojený mudrc odešel a neustále vzpomínal na Pána.

Význam

Śrīla Prabhupāda uvádí v knize Kṛṣṇa, že spojení artha-kāma-dharmeṣu vyjadřuje, že se Pán Kṛṣṇa choval jako bĕžný hospodář hluboce se zajímající o ekonomický rozvoj, smyslový požitek a náboženské povinnosti. Nārada chápal Pánův zámĕr a byl nanejvýš potĕšen vzorným chováním Śrī Kṛṣṇy. Tímto způsobem plnĕ osvĕžen ve svém čistém vĕdomí Kṛṣṇy odešel.

10.69.44

Verš

evaṁ manuṣya-padavīm anuvartamāno
nārāyaṇo ’khila-bhavāya gṛhīta-śaktiḥ
reme ’ṇga ṣoḍaśa-sahasra-varāṅganānāṁ
sa-vrīḍa-sauhṛda-nirīkṣaṇa-hāsa-juṣṭaḥ

Synonyma

evam — takto; manuṣya — lidských bytostí; padavīm — cestu; anuvartamānaḥ — následující; nārāyaṇaḥ — Nejvyšší Pán, Nārāyaṇa; akhila — každého; bhavāya — pro blaho; gṛhīta — poté, co projevil; śaktiḥ — své energie; reme — užíval si; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); ṣoḍaśa — šestnácti; sahasra — tisíc; vara — nanejvýš vynikajících; aṅganānām — žen; sa-vrīḍa — stydlivými; sauhṛda — a láskyplnými; nirīkṣaṇa — pohledy; hāsa — a smíchem; juṣṭaḥ — uspokojený.

Překlad

Tímto způsobem Pán Nārāyaṇa napodoboval jednání bĕžných lidí a projevoval své božské energie pro blaho všech bytostí. Tak si užíval, milý králi, ve společnosti svých šestnácti tisíc vznešených společnic, které Pánu sloužily svými stydlivými, láskyplnými pohledy a smíchem.

10.69.45

Verš

yānīha viśva-vilayodbhava-vṛtti-hetuḥ
karmāṇy ananya-viṣayāṇi harīś cakāra
yas tv aṅga gāyati śṛṇoty anumodate vā
bhaktir bhaved bhagavati hy apavarga-mārge

Synonyma

yāni — které; iha — v tomto svĕtĕ; viśva — vesmíru; vilaya — zničení; udbhava — stvoření; vṛtti — a udržování; hetuḥ — On, který je příčinou; karmāṇi — činnosti; ananya — nikoho jiného; viṣayāṇi — činnosti; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; cakāra — vykonal; yaḥ — kdokoliv; tu — vskutku; aṅga — můj milý králi; gāyati — zpívá; śṛṇoti — slyší; anumodate — schvaluje; vā — nebo; bhaktiḥ — oddanost; bhavet — vzrůstá; bhagavati — k Nejvyššímu Pánu; hi — vskutku; apavarga — osvobození; mārge — cesta k nĕmuž.

Překlad

Pán Hari je konečná příčina stvoření, udržování a zničení vesmíru. Můj milý králi, každý, kdo zpívá nebo naslouchá o mimořádných činnostech, které vykonal v tomto svĕtĕ a které nelze napodobovat, či je jen oceňuje, zajisté vyvine oddanost k Nejvyššímu Pánu, dárci osvobození.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvedl různé významy slova ananya-viṣayāṇi. Tento výraz může znamenat, že Pán ve Dvārace konal činnosti, které byly neobvyklé i pro Jeho úplné expanze, o ostatních nemluvĕ. Nebo lze tento výraz chápat tak, že znamená, že Pán vykonal tyto činnosti kvůli svým čistým, výlučným oddaným. V každém případĕ ten, kdo pronáší nebo slyší popisy tĕchto zábav, bude jistĕ rozvíjet vĕdomí Kṛṣṇy a, jak Śrīla Prabhupāda píše: „bude moci bez potíží projít cestou osvobození a okusit nektar lotosových nohou Pána Kṛṣṇy“. Śrīla Prabhupāda dále poukazuje na to, že slovo anumodate zde znamená, že ten, kdo „podporuje kazatele hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy“ také získá zde zmínĕný prospĕch.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k šedesáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Nārada Muni navštĕvuje paláce Pána Kṛṣṇy ve Dvārace.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ

Denní činnosti Pána Kṛṣṇy

10.70.1

Verš

śrī-śuka uvāca
athoṣasy upavṛttāyāṁ
kukkuṭān kūjato ’śapan
gṛhīta-kaṇṭhyaḥ patibhir
mādhavyo virahāturāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — potom; uṣasi — rozbřesk; upavṛttāyām — zatímco se blížil; kukkuṭān — kohouty; kūjataḥ — kokrhající; aśapan — proklínaly; gṛhīta — držené; kaṇṭhyaḥ — jejichž krky; patibhiḥ — jejich manžely (Pánem Kṛṣṇou v Jeho mnohočetných projevech); mādhavyaḥ — manželky Pána Kṛṣṇy; viraha — odloučením; āturāḥ — rozrušené.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Zatímco se blížil rozbřesk, manželky Pána Mādhavy, každá objímaná kolem krku svým manželem, proklínaly kokrhající kohouty. Ženy byly rozrušené z toho, že nyní budou od Nĕho odloučené.

Význam

Tento popis denních činností Pána Kṛṣṇy začíná kokrháním kohouta. Manželky Pána Kṛṣṇy vĕdĕly, že Pán svĕdomitĕ vstane a bude konat své předepsané ranní obřady, a tak byly rozrušené z jejich blížícího se odloučení od Nĕho a proklínaly kohouty.

10.70.2

Verš

vayāṁsy aroruvan kṛṣṇaṁ
bodhayantīva vandinaḥ
gāyatsv aliṣv anidrāṇi
mandāra-vana-vāyubhiḥ

Synonyma

vayāṁsi — ptáci; aroruvan — hlasitĕ zpívali; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; bodhayanti — probouzející; iva — jako kdyby; vandinaḥ — pĕvci; gāyatsu — když zpívali; aliṣu — včely; anidrāṇi — probuzení; mandāra — stromů pārijāta; vana — ze zahrady; vāyubhiḥ — vánkem.

Překlad

Bzukot včel způsobený vonným vánkem z parijātové zahrady probudil ptáky. A když se ptáci dali do hlasitého zpĕvu, probudili Pána Kṛṣṇu jako dvorní pĕvci přednášející Jeho slávu.

10.70.3

Verš

muhūrtaṁ taṁ tu vaidarbhī
nāmṛṣyad ati-śobhanam
parirambhaṇa-viśleṣāt
priya-bāhv-antaraṁ gatā

Synonyma

muhūrtam — denní dobu; tam — tu; tu — ale; vaidarbhī — královna Rukmiṇī; na amṛṣyat — nemĕla ráda; ati — velmi; śobhanam — příznivou; parirambhaṇa — Jeho objetí; viśleṣāt — kvůli ztrátĕ; priya — svého milovaného; bāhu — pažemi; antaram — mezi; gatā — nacházející se.

Překlad

Královna Vaidarbhī ležící v náručí svého milovaného nemĕla tuto nanejvýš příznivou dobu ráda, protože znamenala, že přijde o Jeho objetí.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že reakce královny Vaidarbhī, Rukmiṇī-devī, ukazuje postoj všech královen.

10.70.4-5

Verš

brāhme muhūrta utthāya
vāry upaspṛśya mādhavaḥ
dadhyau prasanna-karaṇa
ātmānaṁ tamasaḥ param

ekaṁ svayaṁ-jyotir ananyam avyayaṁ
sva-saṁsthayā nitya-nirasta-kalmaṣam
brahmākhyam asyodbhava-nāśa-hetubhiḥ
sva-śaktibhir lakṣita-bhāva-nirvṛtim

Synonyma

brāhme muhūrte — bĕhem denní doby nejvhodnĕjší pro duchovní činnost, před východem slunce; utthāya — vstávající; vāri — vody; upaspṛśya — dotýkající se; mādhavaḥ — Pán Kṛṣṇa; dadhyau — meditoval; prasanna — jasná; karaṇaḥ — Jeho mysl; ātmānam — o sobĕ; tamasaḥ — nevĕdomostí; param — nad; ekam — výlučném; svayam-jyotiḥ — vydávajícím vlastní záři; ananyam — bez sobĕ rovného; avyayam — neklesajícím; sva-saṁsthayā — svou vlastní povahou; nitya — trvale; nirasta — rozptylující; kalmaṣam — znečištĕní; brahma-ākhyam — známým jako Brahman, Absolutní Pravda; asya — tohoto (vesmíru); udbhava — stvoření; nāśa — a zničení; hetubhiḥ — příčinami; sva — Jeho vlastní; śaktibhiḥ — energie; lakṣita — projevená; bhāva — existence; nirvṛtim — radost.

Překlad

Pán Mādhava vstával bĕhem brāhma-muhūrty a dotýkal se vody. Poté s jasnou myslí meditoval o sobĕ, jediné, vydávající vlastní záři, bez sobĕ rovné a neklesající Nejvyšší Pravdĕ známé jako Brahman, která svou vlastní povahou neustále rozptyluje veškeré znečištĕní a svými osobními energiemi, jež způsobují stvoření a zničení tohoto vesmíru, projevuje svou vlastní čistou a blaženou existenci.

Význam

Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poukazuje na to, že slovo bhāva v tomto verši označuje stvořené bytosti. Složenina lakṣita-bhāva-nirvṛtim tedy znamená, že Pán Kṛṣṇa poskytuje požitek stvořeným bytostem svými různými energiemi. Samozřejmĕ, duše není nikdy stvořena, ale naše hmotná, podmínĕná existence je stvořena vzájemným působením Pánových energií.

Ten, kdo získal přízeň Pánovy vnitřní energie, může poznat povahu Absolutní Pravdy; toto poznání se nazývá vĕdomí Kṛṣṇy. V Bhagavad-gītĕ Pán Kṛṣṇa vysvĕtluje, že Jeho energie se dĕlí na nižší a vyšší, neboli hmotné a duchovní energie. Brahma-saṁhitā dále vysvĕtluje, že hmotná energie jedná jako stín následující pohyby duchovní reality, kterou je Pán samotný a Jeho duchovní energie. Když se nĕkdo tĕší přízni Pána Kṛṣṇy, On se odevzdané duši vyjeví, a takto totéž stvoření, které dříve pokrývalo duši, se stává podnĕtem k duchovnímu osvícení.

10.70.6

Verš

athāpluto ’mbhasy amale yathā-vidhi
kriyā-kalāpaṁ paridhāya vāsasī
cakāra sandhyopagamādi sattamo
hutānalo brahma jajāpa vāg-yataḥ

Synonyma

atha — potom; āplutaḥ — když se vykoupal; ambhasi — ve vodĕ; amale — čisté; yathā-vidhi — podle védských zásad; kriyā — obřadů; kalāpam — celý sled; paridhāya — po obléknutí se; vāsasī — do spodního a svrchního odĕvu; cakāra — konal; sandhyā-upagama — uctívání za rozbřesku; ādi — a tak dále; sat-tamaḥ — nejsvĕtĕjší z osobností; huta — poté, co obĕtoval; analaḥ — do posvátného ohnĕ; brahma — mantru z Ved (jmenovitĕ Gāyatrī); jajāpa — tiše pronášel; vāk — řeč; yataḥ — ovládající.

Překlad

Ta nejsvĕtĕjší z osobností se potom koupala v posvĕcené vodĕ, oblékala se do spodního a svrchního odĕvu a konala celý sled předepsaných obřadů počínaje uctíváním za rozbřesku. Po obĕtování do posvátného ohnĕ Pán Kṛṣṇa tiše pronášel mantru Gāyatrī.

Význam

Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že jelikož Pán Kṛṣṇa byl v žákovské posloupnosti od Kaṇvy Muniho, obĕtoval do ohnĕ před východem slunce. Potom pronášel mantru Gāyatrī.

10.70.7-9

Verš

upasthāyārkam udyantaṁ
tarpayitvātmanaḥ kalāḥ
devān ṛṣīn pitṝn vṛddhān
viprān abhyarcya cātmavān

dhenūnāṁ rukma-śṛṅgīnāṁ
sādhvīnāṁ mauktika-srajām
payasvinīnāṁ gṛṣṭīnāṁ
sa-vatsānāṁ su-vāsasām

dadau rūpya-khurāgrāṇāṁ
kṣaumājina-tilaiḥ saha
alaṅkṛtebhyo viprebhyo
badvaṁ badvaṁ dine dine

Synonyma

upasthāya — uctívající; arkam — slunce; udyantam — vycházející; tarpayitvā — usmiřující; ātmanaḥ — své vlastní; kalāḥ — expanze; devān — polobohy; ṛṣīn — mudrce; pitṝn — a předky; vṛddhān — své starší; viprān — a brāhmaṇy; abhyarcya — uctívající; ca — a; ātma-vān — sebeovládnutý; dhenūnām — krav; rukma — (pokryté) zlatem; śṛṅgīnām — jejichž rohy; sādhvīnām — s dobrou povahou; mauktika — z perel; srajām — s náhrdelníky; payasvinīnām — dávajících mléko; gṛṣṭīnām — které rodily pouze jednou; sa-vatsānām — s jejich telaty; su-vāsasām — pĕknĕ odĕné; dadau — rozdával; rūpya — (pokrytými) stříbrem; khura — jejich kopyt; agrāṇām — přední části; kṣauma — lnem; ajina — jeleními kožemi; tilaiḥ — a sezamovými semeny; saha — společnĕ s; alaṅkṛtebhyaḥ — kteří dostávali ozdoby; viprebhyaḥ — učeným brāhmaṇům; badvam badvam — (sto a sedm) skupin po 13 084 (tedy celkem 1 400 000); dine dine — každý den.

Překlad

Pán každý den uctíval vycházející slunce a usmiřoval polobohy, mudrce a předky, kteří jsou všichni Jeho expanze. Sebeovládnutý Pán potom pečlivĕ uctíval své starší a brāhmaṇy. Tĕmto dobře oblečeným brāhmaṇům rozdával stáda ochočených a mírných krav s pozlacenými rohy a perlovými náhrdelníky. Tyto krávy byly také odĕny v pĕkných přehozech a přední části jejich kopyt byly postříbřené. Dojily mnoho mléka, každá rodila pouze jednou a doprovázela je jejich telata. Pán dennĕ rozdával mnoho skupin 13 084 krav učeným brāhmaṇům spolu se lnem, jeleními kožemi a semeny sezamu.

Význam

Śrīdhara Svāmī cituje nĕkolik védských písem, aby ukázal, že co se týče védského obřadu badva zde označuje 13 084 krav. Slova badvaṁ badvaṁ dine dine znamenají, že Pán Kṛṣṇa dennĕ rozdával učeným brāhmaṇům mnoho tĕchto skupin krav. Śrīdhara Svāmī dále uvádí důkaz, že obvyklou praxí velkých svatých králů v předchozích vĕcích bylo rozdávat 107 tĕchto badva, neboli skupin 13 084 krav. Celkový počet krav rozdaných při této obĕti známé jako Mañcāra tedy je 14 lakhů, neboli 1 400 000.

Slova alaṅkṛtebhyo viprebhyaḥ vyjadřují, že v království Pána Kṛṣṇy brāhmaṇové dostávali pĕkné odĕvy a ozdoby a byli tedy dobře oblečeni.

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda píše s udivujícím a hlubokým vhledem do tĕchto zábav Pána Kṛṣṇy. Čtenáři je důraznĕ doporučeno studovat tuto knihu, která obsahuje neocenitelné bohatství informací a komentář k zábavám popsaným v desátém zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu. Náš pokorný pokus zde se nikdy nemůže vyrovnat dokonalé čistotĕ a umĕní našeho vznešeného mistra. Přesto, jako službu vĕnovanou u jeho lotosových nohou, pouze předkládáme původní sanskrtský text desátého zpĕvu, významy slovo od slova, jasný překlad a nezbytný komentář, z velké části založený na výrocích vznešených duchovních mistrů naší posloupnosti.

10.70.10

Verš

go-vipra-devatā-vṛddha-
gurūn bhūtāni sarvaśaḥ
namaskṛtyātma-sambhūtīr
maṅgalāni samaspṛśat

Synonyma

go — kravám; vipra — brāhmaṇům; devatā — polobohům; vṛddha — starším; gurūn — a duchovním mistrům; bhūtāni — živým bytostem; sarvaśaḥ — všem; namaskṛtya — klanící se; ātma — svým vlastním; sambhūtīḥ — expandovaným projevům; maṅgalāni — příznivých vĕcí (jako hnĕdá kráva); samaspṛśat — dotýkal se.

Překlad

Pán Kṛṣṇa se klanĕl kravám, brāhmaṇům a polobohům, svým starším a duchovním mistrům, a všem živým bytostem – jež byli všichni expanzemi Jeho svrchované osobnosti. Potom se dotýkal příznivých vĕcí.

10.70.11

Verš

ātmānaṁ bhūṣayām āsa
nara-loka-vibhūṣaṇam
vāsobhir bhūṣaṇaiḥ svīyair
divya-srag-anulepanaiḥ

Synonyma

ātmānam — sebe; bhūṣayām āsa — zdobil; nara-loka — lidské společnosti; vibhūṣaṇam — sama ozdoba; vāsobhiḥ — odĕvy; bhūṣaṇaiḥ — a šperky; svīyaiḥ — patřícími Jemu samotnému; divya — božskými; srak — kvĕtinovými girlandami; anulepanaiḥ — a mastmi.

Překlad

Zdobil své tĕlo, samu ozdobu společnosti, svými vlastními zvláštními odĕvy, šperky, girlandami z božských kvĕtin a mastmi.

Význam

Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že Pánovy „vlastní odĕvy a ozdoby“ zahrnují Pánovy dobře známý žlutý odĕv, drahokam Kaustubha a tak dále.

10.70.12

Verš

avekṣyājyaṁ tathādarśaṁ
go-vṛṣa-dvija-devatāḥ
kāmāṁś ca sarva-varṇānāṁ
paurāntaḥ-pura-cāriṇām
pradāpya prakṛtīḥ kāmaiḥ
pratoṣya pratyanandata

Synonyma

avekṣya — hledící; ājyam — na přečištĕné máslo; tathā — a také; ādarśam — na zrcadlo; go — krávy; vṛṣa — býky; dvija — brāhmaṇy; devatāḥ — a polobohy; kāmān — vytoužených předmĕtů; ca — a; sarva — všech; varṇānām — členům společenských tříd; paura — ve mĕstĕ; antaḥ-pura — a v paláci; cāriṇām — žijícím; pradāpya — zařizující předání; prakṛtīḥ — své ministry; kāmaiḥ — splnĕním jejich tužeb; pratoṣya — plnĕ uspokojující; pratyanandata — pozdravil je.

Překlad

Potom pohlédl na ghí, zrcadlo, krávy a býky, brāhmaṇy a polobohy a dohlédl na to, aby členové všech společenských tříd žijící v paláci a ve mĕstĕ byli spokojeni s dary. Pak pozdravil své ministry a potĕšil je splnĕním všech jejich tužeb.

10.70.13

Verš

saṁvibhajyāgrato viprān
srak-tāmbūlānulepanaiḥ
suhṛdaḥ prakṛtīr dārān
upāyuṅkta tataḥ svayam

Synonyma

saṁvibhajya — rozdávající; agrataḥ — nejprve; viprān — brāhmaṇům; srak — girlandy; tāmbūla — smĕs arekových oříšků a betelových listů; anulepanaiḥ — a santálovou pastu; suhṛdaḥ — svým přátelům; prakṛtīḥ — svým ministrům; dārān — svým manželkám; upāyuṅkta — přijal; tataḥ — potom; svayam — sám.

Překlad

Poté, co nejprve daroval kvĕtinové girlandy, pān a santálovou pastu brāhmaṇům, rozdal tyto dary svým přátelům, ministrům a manželkám a nakonec si nĕjaké vzal sám.

10.70.14

Verš

tāvat sūta upānīya
syandanaṁ paramādbhutam
sugrīvādyair hayair yuktaṁ
praṇamyāvasthito ’grataḥ

Synonyma

tāvat — mezitím; sūtaḥ — Jeho vozataj; upānīya — když přivezl; syandanam — Jeho kočár; parama — svrchovanĕ; adbhutam — úžasný; sugrīva-ādyaiḥ — jménem Sugrīva a tak dále; hayaiḥ — s Jeho koňmi; yuktam — zapřaženými; praṇamya — klanící se; avasthitaḥ — stojící; agrataḥ — před Ním.

Překlad

Mezitím Pánův vozataj přivezl Jeho svrchovanĕ úžasný kočár, do nĕhož byli zapřaženi Sugrīva a Jeho ostatní konĕ. Vozataj se Pánu poklonil a zůstal stát před Ním.

10.70.15

Verš

gṛhītvā pāṇinā pāṇī
sārathes tam athāruhat
sātyaky-uddhava-saṁyuktaḥ
pūrvādrim iva bhāskaraḥ

Synonyma

gṛhītvā — svírající; pāṇinā — svou rukou; pāṇī — ruce; sāratheḥ — svého vozataje; tam — toho; atha — potom; āruhat — usedl do; sātyaki-uddhava — Sātyakim a Uddhavou; saṁyuktaḥ — doprovázený; pūrva — východu; adrim — hora; iva — jako kdyby; bhāskaraḥ — slunce.

Překlad

Pán Kṛṣṇa uchopil ruce svého vozataje a usedl do kočáru spolu se Sātyakim a Uddhavou jako slunce vycházející nad nejvýchodnĕjší horou.

Význam

Ācāryové poukazují na to, že Pánův vozataj stál se sepjatýma rukama a že Pán, držící se svou pravou rukou jeho sepjatých rukou, usedl do kočáru.

10.70.16

Verš

īkṣito ’ntaḥ-pura-strīṇāṁ
sa-vrīḍa-prema-vīkṣitaiḥ
kṛcchrād visṛṣṭo niragāj
jāta-hāso haran manaḥ

Synonyma

īkṣitaḥ — na kterého hledĕly; antaḥ-pura — z paláce; strīṇām — ženy; sa-vrīḍa — stydlivými; prema — a láskyplnými; vīkṣitaiḥ — pohledy; kṛcchrāt — s potížemi; visṛṣṭaḥ — vymaňující se; niragāt — odjel; jāta — objevil se; hāsaḥ — úsmĕv; haran — uchvacující; manaḥ — jejich mysli.

Překlad

Ženy z paláce hledĕly na Pána Kṛṣṇu stydlivými, láskyplnými pohledy, a On se tak od nich odloučil pouze s potížemi. Pak odjel a Jeho usmívající se obličej uchvátil jejich mysli.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī popisuje tuto scénu takto: „Stydlivé, láskyplné pohledy žen z paláce svĕdčící o jejich vzrušení vyjadřovaly: ,Jak můžeme snést tato muka odloučení od Tebe?̀ Jde tady o to, že Pán byl uchvácen jejich náklonností, a proto usmál se, čímž naznačil: ,Mé milé neklidné ženy, jste tak zkroušené tímto nepatrným odloučením. Vrátím se ještĕ dnes, abych si s vámi užíval.̀ A potom, s úsmĕvem uchvacujícím jejich mysli, odjel pouze potížemi, když se vyprostil z pout jejich láskyplných pohledů.“

10.70.17

Verš

sudharmākhyāṁ sabhāṁ sarvair
vṛṣṇibhiḥ parivāritaḥ
prāviśad yan-niviṣṭānāṁ
na santy aṅga ṣaḍ ūrmayaḥ

Synonyma

sudharmā-ākhyām — známé jako Sudharmā; sabhām — královské snĕmovní sínĕ; sarvaiḥ — všemi; vṛṣṇibhiḥ — Vṛṣṇiovci; parivāritaḥ — doprovázený; prāviśat — vstoupil do; yat — která; nivistānām — pro ty, kdo vstoupili; na santi — neobjevuje se; aṅga — můj milý králi (Parīkṣite); ṣaṭ — šest; ūrmayaḥ — vln.

Překlad

Pán doprovázený všemi Vṛṣṇiovci vstoupil do snĕmovní sínĕ Sudharmy, která chrání ty, kdo do ní vstupují, před šesti vlnami hmotného života, milý králi.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Čtenář možná ještĕ pamatuje, že snĕmovní palác Sudharmā byl odnesen z nebeských planet a umístĕn ve mĕstĕ Dvārace. Zvláštností této budovy bylo, že každý, kdo do ní vstoupil, byl zbavený šesti druhů hmotných bolestí, jimiž jsou hlad, žízeň, nářek, iluze, stáří a smrt. To jsou důtky hmotného bytí, ale dokud se človĕk zdržoval ve snĕmovnĕ Sudharmā, nemĕly na nĕho vliv.“

V tomto ohledu Śrīdhara Svāmī a Viśvanātha Cakravartī vysvĕtlují, že když Pán Kṛṣṇa odcházel z každého ze svých mnoha paláců zvlášť, každou individuální podobu vidĕly osoby přítomné v onom konkrétním paláci a sousedé, ale ne ostatní. Potom, na cestĕ k bránĕ snĕmovní sínĕ Sudharmy, se všechny Pánovy podoby spojily do jediné, a tak vstoupil do sínĕ.

10.70.18

Verš

tatropavistaḥ paramāsane vibhur
babhau sva-bhāsā kakubho ’vabhāsayan
vṛto nṛ-siṁhair yadubhir yadūttamo
yathoḍu-rājo divi tārakā-gaṇaiḥ

Synonyma

tatra — tam; upaviṣṭaḥ — sedící; parama-āsane — na svém vznešeném trůnu; vibhuḥ — všemocný Nejvyšší Pán; babhau — zářil; sva — svou vlastní; bhāsā — září; kakubhaḥ — všechny svĕtové strany na nebi; avabhāsayan — ozařující; vṛtaḥ — obklopený; nṛ — mezi muži; siṁhaiḥ — lvy; yadubhiḥ — Yaduovci; yadu-uttamaḥ — nejvznešenĕjší z Yaduovců; yathā — jako; uḍu-rājaḥ — mĕsíc; divi — na nebi; tārakā-gaṇaiḥ — (obklopený) hvĕzdami.

Překlad

Když se všemocný Nejvyšší Pán posadil na svůj vznešený trůn ve snĕmovní síni, zářil svou jedinečnou září a osvĕtloval všechny svĕtové strany. Obklopen Yaduovci, lvy mezi muži, tento nejlepší z Yaduovců vypadal jako mĕsíc mezi mnoha hvĕzdami.

10.70.19

Verš

tatropamantriṇo rājan
nānā-hāsya-rasair vibhum
upatasthur naṭācāryā
nartakyas tāṇḍavaiḥ pṛthak

Synonyma

tatra — tam; upamantriṇaḥ — šašci; rājan — ó králi; nānā — různými; hāsya — žertovnými; rasaiḥ — náladami; vibhum — Nejvyššímu Pánu; upatasthuḥ — sloužili; naṭa-ācāryāḥ — zkušení baviči; nartakyaḥ — tanečnice; tāṇdavaiḥ — dynamickými tanci; pṛthak — oddĕlenĕ.

Překlad

A tam, ó králi, šašci bavili Pána předvádĕním různých komických nálad, zkušení baviči pro Nĕho hráli a tanečnice dynamicky tančily.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že slovo naṭācāryāḥ označuje, kromĕ jiných vĕcí, zkušené kouzelníky. Všichni tito baviči, jeden po druhém, bavili Pána ve shromáždĕní velkých králů.

10.70.20

Verš

mṛdaṅga-vīṇā-muraja-
veṇu-tāla-dara-svanaiḥ
nanṛtur jagus tuṣṭuvuś ca
sūta-māgadha-vandinaḥ

Synonyma

mṛdaṅga — bubnů mṛdaṅg; vīṇā — vīṇ; muraja — a murají, dalšího druhu bubnů; veṇu — fléten; tāla — cymbálů; dara — a lastur; svanaiḥ — se zvuky; nanṛtuḥ — tančili; jaguḥ — zpívali; tuṣṭuvuḥ — opĕvovali; ca — a; sūta — pĕvci; māgadha — přednašeči historických příbĕhů; vandinaḥ — a chvalořečníci.

Překlad

Tito umĕlci tančili a zpívali za doprovodu mṛdaṅg, vīṇ, murají, fléten, cymbálů a lastur, zatímco profesionální básníci, kronikáři a chvalořečníci přednášeli Pánovu slávu.

10.70.21

Verš

tatrāhur brāhmaṇāḥ kecid
āsīnā brahma-vādinaḥ
pūrveṣāṁ puṇya-yaśasāṁ
rājñāṁ cākathayan kathāḥ

Synonyma

tatra — tam; āhuḥ — mluvili; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; kecit — nĕkteří; āsīnāḥ — sedící; brahma — Vedy; vādinaḥ — plynnĕ pronášející; pūrveṣām — tĕch z historie; puṇya — zbožná; yaśasām — jejichž sláva; rājñām — králů; ca — a; ākathayan — vyprávĕli; kathāḥ — příbĕhy.

Překlad

Nĕkteří brāhmaṇové sedící v té snĕmovní síni plynnĕ pronášeli védské mantry, zatímco ostatní vyprávĕli příbĕhy zbožných králů z historie.

10.70.22

Verš

tatraikaḥ puruṣo rājann
āgato ’pūrva-darśanaḥ
vijñāpito bhagavate
pratīhāraiḥ praveśitaḥ

Synonyma

tatra — tam; ekaḥ — jedna; puruṣaḥ — osoba; rājan — ó králi (Parīkṣite); āgataḥ — přišla; apūrva — nikdy předtím; darśanaḥ — jejíž dostavení se; vijñāpitaḥ — oznámená; bhagavate — Nejvyššímu Pánu; pratīhāraiḥ — vrátnými; praveśitaḥ — uvedená.

Překlad

Jednou do shromáždĕní přišla jistá osoba, ó králi, která tam nikdy předtím nebyla spatřena. Vrátní její příchod oznámili Pánu a potom ji uvedli dovnitř.

10.70.23

Verš

sa namaskṛtya kṛṣṇāya
pareśāya kṛtāñjaliḥ
rājñām āvedayad duḥkhaṁ
jarāsandha-nirodha-jam

Synonyma

saḥ — on; namaskṛtya — po poklonĕ; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; para-īśāya — Nejvyšší Osobnosti Božství; kṛta-añjaliḥ — se sepjatýma rukama; rājñām — králů; āvedayat — přednesl; duḥkham — utrpení; jarāsandha — Jarāsandhou; nirodha-jam — kvůli uvĕznĕní.

Překlad

Ta osoba se poklonila Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, a se sepjatýma rukama popsala Pánu, jak mnoho králů trpí, protože je uvĕznil Jarāsandha.

10.70.24

Verš

ye ca dig-vijaye tasya
sannatiṁ na yayur nṛpāḥ
prasahya ruddhās tenāsann
ayute dve girivraje

Synonyma

ye — ti, kteří; ca — a; dik-vijaye — bĕhem dobývání všech svĕtových stran; tasya — jím (Jarāsandhou); sannatim — plnou podřízenost; na yayuḥ — nepřijali; nṛpāḥ — králové; prasahya — násilím; ruddhāḥ — zajati; tena — jím; āsan — byli; ayute — deset tisíc; dve — dva; giri-vraje — v pevnosti známé jako Girivraja.

Překlad

Dvacet tisíc králů, kteří se odmítli plnĕ podřídit Jarāsandhovi při jeho dobývání svĕta, násilím zajal v pevnosti jménem Girivraja.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že tito králové odmítli placení danĕ a ostatní podoby podřízenosti Jarāsandhovi. Mahābhārata a ostatní knihy také uvádĕjí dobře známou událost, že Jarāsandha chtĕl uctívat Mahā-bhairavu obĕtováním mu životů jednoho sta tisíc králů.

10.70.25

Verš

rājāna ūcuḥ
kṛṣṇa kṛṣṇāprameyātman
prapanna-bhaya-bhañjana
vayaṁ tvāṁ śaraṇaṁ yāmo
bhava-bhītāḥ pṛthag-dhiyaḥ

Synonyma

rājānaḥ — králové; ūcuḥ — pravili; kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; aprameya-ātman — ó nezmĕrná Duše; prapanna — odevzdaných; bhaya — strach; bhañjana — ó Ty, který ničíš; vayam — my; tvām — k Tobĕ; śaraṇam — kvůli útočišti; yāmaḥ — přišli jsme; bhava — hmotné existence; bhītāḥ — obávající se; pṛthak — oddĕlená; dhiyaḥ — jejichž mentalita.

Překlad

Králové pravili (jak líčí jejich posel): Ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, ó nezmĕrná Duše, ničiteli strachu tĕch, kdo se Ti odevzdali! Navzdory našemu separatistickému postoji jsme k Tobĕ přišli přijmout útočištĕ ze strachu z hmotné existence.

Význam

Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že králové předkládají svou naléhavou prosbu v tomto a v následujících pĕti verších. V tomto verši přijímají útočištĕ u Pána, v dalších třech verších popisují svůj strach a v posledních dvou verších prosí skrze modlitbu.

10.70.26

Verš

loko vikarma-nirataḥ kuśale pramattaḥ
karmaṇy ayaṁ tvad-udite bhavad-arcane sve
yas tāvad asya balavān iha jīvitāśāṁ
sadyaś chinatty animiṣāya namo ’stu tasmai

Synonyma

lokaḥ — celý svĕt; vikarma — k hříšným činnostem; nirataḥ — vždy připoutaný; kuśale — které jsou pro jejich dobro; pramattaḥ — zmateni; karmaṇi — ohlednĕ povinností; ayam — tento (svĕt); tvat — Tebou; udite — vyřčených; bhavat — Tebe; arcane — uctívání; sve — jejich vlastní (prospĕšná činnost); yaḥ — kdo; tāvat — protože; asya — tohoto (svĕta); bala-vān — mocný; iha — v tomto životĕ; jīvita — pro dlouhovĕkost; āśām — nadĕji; sadyaḥ — náhle; chinatti — utíná; animiṣāya — „nemrkajícímu“ času; namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; tasmai — Jemu.

Překlad

Lidé v tomto svĕtĕ se vždy vĕnují hříšným činnostem, a proto jsou zmateni ohlednĕ své skutečné povinnosti, kterou je uctívání Tebe podle Tvých pokynů. Tato činnost by jim opravdu přinesla štĕstí. Pokloňme se všemocnému Pánu, který se zjevuje jako čas a znenadání ničí zatvrzelou nadĕji po dlouhém životĕ v tomto svĕtĕ.

Význam

Pán Kṛṣṇa uvádí v Bhagavad-gītĕ (9.27):

yat karoṣi yad aśnāsi
yaj juhoṣi dadāsi yat
yat tapasyasi kaunteya
tat kuruṣva mad-arpaṇam

„Ó synu Kuntī! Vše, co dĕláš, jíš, obĕtuješ či rozdáváš, jakož i veškerou askezi, kterou podstupuješ – dĕlej jako obĕť Mĕ.“

Toto je příkaz Nejvyššího Pána, ale obyčejní lidé jsou zmateni a na tuto příznivou činnost nedbají. Místo toho dávají přednost hříšným činnostem, které je vedou k hrozivému utrpení. Hnutí pro vĕdomí Kṛṣṇy pracuje pro osvícení svĕta ohlednĕ této nejdůležitĕjší činnosti, láskyplné služby Pánu.

10.70.27

Verš

loke bhavāñ jagad-inaḥ kalayāvatīrṇaḥ
sad-rakṣaṇāya khala-nigrahaṇāya cānyaḥ
kaścit tvadīyam atiyāti nideśam īśa
kiṁ vā janaḥ sva-kṛtam ṛcchati tan na vidmaḥ

Synonyma

loke — do tohoto svĕta; bhavān — Ty; jagat — vesmíru; inaḥ — vládce; kalayā — se svou expanzí Baladevou nebo se svou energií času; avatīrṇaḥ — poté, co jsi sestoupil; sat — svaté; rakṣaṇāya — chránit; khala — zlotřilé; nigrahaṇāya — potlačit; ca — a; anyaḥ — jiný; kaścit — nĕkdo; tvadīyam — Tvůj; atiyāti — porušuje; nideśam — zákon; īśa — ó Pane; kim vā — nebo jinak; janaḥ — osoba; sva — sebou; kṛtam — stvořené; ṛcchati — získá; tat — to; na vidmaḥ — nechápeme.

Překlad

Jsi vládce vesmíru a sestoupil jsi do tohoto svĕta se svou osobní silou, abys chránil svaté a potlačil zlotřilé. Nechápeme, ó Pane, jak může nĕkdo porušovat Tvůj zákon a přesto si dál užívat plodů své práce.

Význam

Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že králové byli zmateni utrpením, které na nĕ dolehlo. Uvádĕjí zde, že vzhledem k tomu, že Pán sestoupil do tohoto svĕta, aby chránil zbožné a trestal zlotřilé, jak je možné, že Jarāsandha, který bezostyšnĕ porušuje Pánův příkaz, pokračuje ve svých zločinech, zatímco králové se ocitli v neštĕstí? Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura podobnĕ uvádí, že králové nemohli pochopit, jak Jarāsandha, který sužoval svaté oddané a staral se o závistivé, mohl dále prospívat, zatímco králové byli sužováni zlotřilým Jarāsandhou. Také Śrīla Prabhupāda cituje krále v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství takto: „Drahý Pane, jsi vlastník všech svĕtů a sestoupil jsi společnĕ se svou úplnou expanzí, Pánem Balarāmou. Je řečeno, že se zjevuješ v této inkarnaci proto, abys ochránil oddané a zničil darebáky. Jak je potom možné, že takoví ničemové jako Jarāsandha nás mohou navzdory Tvé autoritĕ uvrhnout do tak bídných podmínek? Jsme z toho zmatení a nechápeme, jak je to možné. Snad byl Jarāsandha povĕřen tím, aby nám působil tyto tĕžkosti za špatné činy, které jsme napáchali v minulosti, ale slyšeli jsme ze zjevených písem, že každý, kdo se odevzdá Tvým lotosovým nohám, je před následky svého hříšného života okamžitĕ v bezpečí. Proto u Tebe z celého srdce hledáme útočištĕ a doufáme, že nám teď poskytneš úplnou ochranu.“

10.70.28

Verš

svapnāyitaṁ nṛpa-sukhaṁ para-tantram īśa
śaśvad-bhayena mṛtakena dhuraṁ vahāmaḥ
hitvā tad ātmani sukhaṁ tvad-anīha-labhyaṁ
kliśyāmahe ’ti-kṛpaṇās tava māyayeha

Synonyma

svapnāyitam — jako sen; nṛpa — králů; sukham — štĕstí; para-tantram — podmínĕné; īśa — ó Pane; śaśvat — neustále; bhayena — plným strachu; mṛtakena — s tímto tĕlem podobným mrtvole; dhuram — břemeno; vahāmaḥ — neseme; hitvā — zavrhující; tat — to; ātmani — niterné; sukham — štĕstí; tvat — učinĕnými pro Tebe; anīha — nesobeckými činnostmi; labhyam — dosažitelné; kliśyāmahe — trpíme; ati — nesmírnĕ; kṛpaṇāḥ — ubozí; tava — Tvou; māyayā — energií klamu; iha — v tomto svĕtĕ.

Překlad

Ó Pane, s tímto tĕlem podobným mrtvole a vždy plným strachu neseme břemeno relativního štĕstí králů, které je jako sen. Proto jsme zavrhli skutečné štĕstí duše, které pochází z nesobecké služby Tobĕ. Jsme tak ubozí, že trpíme v tomto životĕ pod Tvou energií klamu.

Význam

Po vyjádření svých pochyb v předchozím verši králové zde přiznávají, že ve skutečnosti trpí kvůli své vlastní pošetilosti, neboť se vzdali vĕčného štĕstí duše výmĕnou za dočasné, podmínĕné štĕstí takzvaného královského postavení. Vĕtšina lidí se dopouští podobné chyby, kdy touží po bohatství, moci, slávĕ, ušlechtilém původu a tak dále výmĕnou za vlastní duši. Králové uznávají, že podlehli kouzlu Pánovy energie klamu a mylnĕ považovali nesmírnou úzkost politického vůdcovství za štĕstí.

10.70.29

Verš

tan no bhavān praṇata-śoka-harāṅghri-yugmo
baddhān viyuṅkṣva magadhāhvaya-karma-pāśāt
yo bhū-bhujo ’yuta-mataṅgaja-vīryam eko
bibhrad rurodha bhavane mṛga-rāḍ ivāvīḥ

Synonyma

tat — proto; naḥ — nás; bhavān — Ty, vznešený; praṇata — tĕch, kteří se odevzdali; śoka — žal; hara — které odstraňují; aṅghri — nohou; yugmaḥ — jehož pár; baddhān — spoutané; viyuṅkṣva — prosím osvoboď; magadha-āhvaya — známého pod jménem Magadha (Jarāsandha); karma — plodonosné práce; pāśāt — z pout; yaḥ — kdo; bhū-bhujaḥ — králů; ayuta — deseti tisíc; matam — šílených; gaja — slonů; vīryam — silou; ekaḥ — sám; bibhrat — vládnoucí; rurodha — uvĕznil; bhavane — ve svém sídle; mṛga-rāṭ — lev, král zvířat; iva — tak jako; avīḥ — ovce.

Překlad

Tvé nohy zbavují žalu ty, kdo se jim odevzdali. Proto nás vĕznĕ prosím osvoboď z pout karmy projevených v podobĕ krále Magadhy. Sám vládne silou deseti tisíc šílených slonů a zavřel nás ve svém domĕ tak jako lev chytá ovce.

Význam

Zde se králové modlí k Pánu, aby je osvobodil z pout karmy vytvořených Pánovou hmotnou energií. Králové objasňují, že Jarāsandha je tak mocný, že nemají nadĕji uniknout vlastní silou.

10.70.30

Verš

yo vai tvayā dvi-nava-kṛtva udātta-cakra
bhagno mṛdhe khalu bhavantam ananta-vīryam
jitvā nṛ-loka-nirataṁ sakṛd ūḍha-darpo
yuṣmat-prajā rujati no ’jita tad vidhehi

Synonyma

yaḥ — kdo; vai — vskutku; tvayā — Tebou; dvi — dvakrát; nava — devĕt; kṛtvaḥ — krát; udātta — pozdvižený; cakra — ó Ty, jehož disk; bhagnaḥ — rozdrcený; mṛdhe — v bitvĕ; khalu — jistĕ; bhavantam — Tebe; ananta — neomezená; vīryam — jehož moc; jitvā — porážející; nr-loka — v lidských záležitostech; niratam — pohrouženého; sakṛt — pouze jednou; ūḍha — zbytnĕlá; darpaḥ — jehož pýcha; yuṣmat — Tvé; prajāḥ — poddané; rujati — sužuje; naḥ — nás; ajita — ó nepřemožitelný; tat — to; vidhehi — prosím naprav.

Překlad

Ó vládce disku! Tvá moc je neomezená, a tak jsi Jarāsandhu rozdrtil sedmnáctkrát v bitvĕ. Ale potom, pohroužený v lidských záležitostech, jsi mu dovolil Tĕ jednou porazit. Nyní natolik zpychl, že se odvažuje nás, Tvé poddané, sužovat. Ó nepřemožitelný, prosím naprav tuto situaci.

Význam

Slovo nṛ-loka-niratam vyjadřuje, že Pán byl pohroužen ve hře ve svĕtĕ lidských bytostí. Zatímco tedy jednal jako lidský král, dovolil Jarāsandhovi zvítĕzit v jediné bitvĕ poté, co ho sedmnáctkrát rozdrtil. Králové zde naznačují, že je Jarāsandha zvláštĕ sužuje proto, že jsou duše odevzdané Pánu Kṛṣṇovi. Prosí tedy Pána: „Ó Ty, který vysoko držíš cakru, prosíme zařiď vše, jak má být.“

Śrīla Prabhupāda vyjadřuje pocity králů takto: „Drahý Pane, již jsi s Jarāsandhou osmnáctkrát bojoval a z toho jsi ho sedmnáctkrát porazil, neboť převyšuješ jeho neobyčejnĕ mocné postavení. Když jsi s ním však bojoval poosmnácté, projevil jsi své lidské chování, a tak to vypadalo, jako že jsi byl poražen. Drahý Pane, my dobře víme, že Tĕ Jarāsandha nemůže nikdy porazit, protože Tvoje moc, síla, prostředky i svrchovanost jsou neomezené. Nikdo se Ti nevyrovná a nikdo Tĕ nemůže překonat. Tvá zdánlivá porážka od Jarāsandhy v osmnácté bitvĕ nebyla nic jiného než ukázka Tvého lidského chování. Pošetilý Jarāsandha bohužel nepochopil Tvoji lest a od té doby mu hmotná moc a sláva stouply do hlavy. Schválnĕ zajal a uvĕznil právĕ nás, dobře si vĕdom toho, že jako Tvoji oddaní jsme podřízeni Tvojí svrchovanosti.“

10.70.31

Verš

dūta uvāca
iti māgadha-saṁruddhā
bhavad-darśana-kaṅkṣiṇaḥ
prapannāḥ pāda-mūlaṁ te
dīnānāṁ śaṁ vidhīyatām

Synonyma

dūtaḥ uvāca — posel pravil; iti — takto; māgadha — Jarāsandhou; saṁruddhāḥ — uvĕznĕní; bhavat — Tebe; darśana — kvůli spatření; kāṅkṣiṇaḥ — úzkostnĕ očekávající; prapannāḥ — odevzdaní; pāda — nohou; mūlam — chodidel; te — Tvých; dīnānām — ubohým; śam — prospĕch; vidhīyatām — prosím udĕl.

Překlad

Posel pokračoval: Toto je zpráva králů uvĕznĕných Jarāsandhou, kteří Tĕ touží spatřit, neboť se odevzdali Tvým nohám. Prosím udĕl tĕmto ubohým duším štĕstí.

10.70.32

Verš

śrī-śuka uvāca
rāja-dūte bruvaty evaṁ
devarṣiḥ parama-dyutiḥ
bibhrat piṅga-jaṭā-bhāraṁ
prādurāsīd yathā raviḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; rāja — králů; dūte — posel; bruvati — když promluvil; evam — tímto způsobem; deva — polobohů; ṛṣiḥ — mudrc (Nārada Muni); parama — svrchovaná; dyutiḥ — jehož záře; bibhrat — mající; piṅga — žlutých; jaṭā — spletených vlasů; bhāram — zmĕť; prādurāsīt — objevil se; yathā — jako; raviḥ — slunce.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když posel králů takto promluvil, náhle se tam objevil mudrc polobohů Nārada. Svrchovanĕ zářivý mudrc mĕl na hlavĕ zmĕť spletených zlatých vlasů a vstoupil jako zářící slunce.

10.70.33

Verš

taṁ dṛṣṭvā bhagavān kṛṣṇaḥ
sarva-lokeśvareśvaraḥ
vavanda utthitaḥ śīrṣṇā
sa-sabhyaḥ sānugo mudā

Synonyma

tam — jeho; dṛṣṭvā — spatřivší; bhagavan — Nejvyšší Pán; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; sarva — všech; loka — svĕtů; īśvara — vládců; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; vavanda — poklonil se; utthitaḥ — vstávající; śīrṣṇā — svou hlavou; sa — spolu se; sabhyaḥ — členy shromáždĕní; sa — spolu se; anugaḥ — svými následovníky; mudā — radostnĕ.

Překlad

Pán Kṛṣṇa je uctívaným vládcem dokonce i Pána Brahmy a Pána Śivy, ale jakmile uvidĕl, že přišel mudrc Nārada, bez meškání povstal i se všemi ministry a tajemníky, aby velkého mudrce přivítal, a na znamení úcty sklonil hlavu.

Význam

Tento překlad je založen na knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství od Śrīly Prabhupādy. Slovo mudā vyjadřuje, že Pána Kṛṣṇu Nāradův příchod potĕšil.

10.70.34

Verš

sabhājayitvā vidhi-vat
kṛtāsana-parigraham
babhāṣe sunṛtair vākyaiḥ
śraddhayā tarpayan munim

Synonyma

sabhājayitvā — uctívající; vidhi-vat — podle pokynů písem; kṛta — k nĕmu (Nāradovi), který učinil; āsana — sedadla; parigraham — přijetí; babhāṣe — On (Pán Kṛṣṇa) promluvil; su-nṛtaiḥ — pravdivými a příjemnými; vākyaiḥ — slovy; śraddhayā — úctou; tarpayan — tĕšící; munim — mudrce.

Překlad

Poté, co Nārada přijal nabídnuté sedadlo, Pán Kṛṣṇa mudrce uctíval podle pokynů písem, potĕšil ho svou úctou a pronesl tato pravdivá a příjemná slova.

10.70.35

Verš

api svid adya lokānāṁ
trayāṇām akuto-bhayam
nanu bhūyān bhagavato
lokān paryaṭato guṇaḥ

Synonyma

api svit — jistĕ; adya — dnes; lokānām — svĕtů; trayāṇām — tří; akutaḥ-bhayam — naprosté osvobození od strachu; nanu — vskutku; bhūyān — velké; bhagavataḥ — mocné osobnosti; lokān — všemi planetárními soustavami; paryaṭataḥ — která cestuje; guṇaḥ — vlastnost.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pravil:) Je jisté, že dnes tři svĕty dosáhly osvobození ode všeho strachu, protože to je vliv tak velké osobnosti jako jsi ty, který libovolnĕ cestuješ všemi svĕty.

10.70.36

Verš

na hi te ’viditaṁ kiñcil
lokeṣv īśvara-kartṛṣu
atha pṛcchāmahe yuṣmān
pāṇḍavānāṁ cikīrṣitam

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; te — tobĕ; aviditam — neznámé; kiñcit — cokoliv; lokeṣu — ve svĕtech; īśvara — Nejvyšší Pán; kartṛṣu — jejichž stvořitel; atha — takto; pṛcchāmahe — dovol Nám se zeptat; yuṣmān — tebe; pāṇḍavānām — synů Pāṇḍua; cikīrṣitam — na zámĕry.

Překlad

Ve stvoření Boha ti není nic neznámé. Proto nám prosím řekni, co Pāṇḍuovci zamýšlejí udĕlat.

10.70.37

Verš

śrī-nārada uvāca
dṛṣṭā māyā te bahuśo duratyayā
māyā vibho viśva-sṛjaś ca māyinaḥ
bhūteṣu bhūmaṁś carataḥ sva-śaktibhir
vahner iva cchanna-ruco na me ’dbhutam

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Śrī Nārada pravil; dṛṣṭā — vidĕna; mayā — mnou; te — Tvá; bahuśaḥ — mnohokrát; duratyayā — nepřekonatelná; māyā — síla klamu; vibho — ó všemocný; viśva — vesmíru; sṛjaḥ — stvořitele (Pána Brahmy); ca — a; māyinaḥ — toho, který mate (Tebe); bhūteṣu — mezi stvořenými bytostmi; bhūman — ó všezahrnující; carataḥ — (Tebe) který se pohybuješ; sva — svými vlastními; śaktibhiḥ — energiemi; vahneḥ — ohnĕ; iva — jako; channa — zakryté; rucaḥ — jehož svĕtlo; na — ne; me — pro mĕ; adbhutam — úžasné.

Překlad

Śrī Nārada pravil: Mnohokrát jsem vidĕl nepřekonatelnou sílu Tvé Māyi, ó všemocný, kterou mateš i stvořitele vesmíru Brahmu. Ó všezahrnující Pane, nepřekvapuje mĕ, že se halíš svou vlastní energií, zatímco se pohybuješ mezi stvořenými bytostmi tak jako oheň zakrývá své svĕtlo kouřem.

Význam

Když se Pán Kṛṣṇa zeptal Nārady Muniho na zámĕry Pāṇḍuovců, mudrc odpovĕdĕl, že Pán sám je všemocný a vševĕdoucí, a to do té míry, že dokáže zmást stvořitele vesmíru Brahmu. Nārada pochopil, že Pán Kṛṣṇa si přál zabít Jarāsandhu a začal tedy připravovat tuto zábavu dotazováním se Nārady na zámĕry Pāṇḍuovců. Nārada pochopil Pánův zámĕr a nebyl udiven, když ho Pán Kṛṣṇa pokornĕ požádal o informaci.

10.70.38

Verš

tavehitaṁ ko ’rhati sādhu vedituṁ
sva-māyayedaṁ sṛjato niyacchataḥ
yad vidyamānātmatayāvabhāsate
tasmai namas te sva-vilakṣaṇātmane

Synonyma

tava — Tvému; īhitam — zámĕru; kaḥ — kdo; arhati — dokáže; sādhu — správnĕ; veditum — porozumĕt; sva — svou vlastní; māyayā — hmotnou energií; idam — tento (vesmír); sṛjataḥ — jenž tvoří; niyacchataḥ — a stahuje; yat — který; vidyamāna — existovat; ātmatayā — vztahem k Tobĕ, Nadduši; avabhāsate — zjevuje se; tasmai — Jemu; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; sva — svou vlastní povahou; vilakṣaṇa-ātmane — nepochopitelnou.

Překlad

Kdo dokáže správnĕ porozumĕt Tvému zámĕru? Svou hmotnou energií expanduješ a také stahuješ toto stvoření, které tak vypadá, jako by mĕlo podstatu. Poklony Tobĕ, jehož transcendentální postavení je nepochopitelné.

Význam

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje Nāradovu realizaci takto: „Můj milý Pane, svými nepochopitelnými silami tvoříš tento vesmírný projev, udržuješ ho a opĕt ho ničíš. Jedinĕ Tvoje nepochopitelná moc také způsobuje, že se tento hmotný svĕt jeví jako skutečný, ačkoliv je jen stínovým zastoupením duchovního svĕta. Nikdo neví, co plánuješ učinit do budoucna. Tvoje transcendentální postavení zůstává každému záhadou. Co se mĕ týče, já Ti mohu jen znovu a znovu skládat uctivé poklony.“

Slovo sva-vilakṣaṇātmane také vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa má jedinečnou povahu a vlastnosti. Bohu se nikdo nevyrovná ani není nikdo vĕtší než On.

10.70.39

Verš

jīvasya yaḥ saṁsarato vimokṣaṇaṁ
na jānato ’nartha-vahāc charīrataḥ
līlāvatāraiḥ sva-yaśaḥ pradīpakaṁ
prājvālayat tvā tam ahaṁ prapadye

Synonyma

jīvasya — pro podmínĕnou živou bytost; yaḥ — On (Nejvyšší Pán), který; saṁsarataḥ — (podmínĕná duše) chycená v kolobĕhu rození a umírání; vimokṣaṇam — osvobození; na jānataḥ — neznající; anartha — nežádoucí vĕci; vahāt — které přináší; śarīrataḥ — z hmotného tĕla; līlā — pro zábavy; avatāraiḥ — svými příchody do tohoto svĕta; sva — svou vlastní; yaśaḥ — slávu; pradīpakam — pochodeň; prājvālayat — nechávající planout; tvā — Ty; tam — k tomuto Pánu; aham — já; prapadye — přicházím přijmout útočištĕ.

Překlad

Živá bytost chycená v kolobĕhu rození a umírání neví, jak může být osvobozena z hmotného tĕla, které jí přináší tolik potíží. Ty, Nejvyšší Pán, však sestupuješ do tohoto svĕta v různých osobních podobách a svými zábavami osvĕtluješ cestu duše planoucí pochodní své slávy. Proto se Ti odevzdávám.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „(Nārada řekl:) Pod vlivem tĕlesného pojetí života každého unášejí hmotné touhy, a tak všichni vyvíjejí jedno hmotné tĕlo za druhým v kolobĕhu zrození a smrti. Lidé pohroužení v takovém pojetí existence nevĕdí, jak se z tohoto vĕzení hmotného tĕla vymanit. Ze své bezpříčinné milosti sestupuješ, můj Pane, abys projevil různé transcendentální zábavy, které přinášejí lidem svĕtlo, a jsou tak slavné. Nemohu proto jinak než se Ti s úctou klanĕt. Můj milý Pane, jsi Nejvyšší, Parabrahman, a Tvé zábavy v podobĕ obyčejného človĕka jsou Tvůj další taktický klam, stejnĕ jako když herec na jevišti hraje různé úlohy, které se liší od jeho vlastní totožnosti.“

10.70.40

Verš

athāpy āśrāvaye brahma
nara-loka-viḍambanam
rājñaḥ paitṛ-ṣvasreyasya
bhaktasya ca cikīrṣitam

Synonyma

atha api — přesto; āśrāvaye — řeknu; brahma — ó Nejvyšší Pravdo; nara-loka — lidské společnosti; viḍambanam — (Tobĕ) který napodobuješ; rājñaḥ — krále (Yudhiṣṭhiry); paitṛ — Tvého otce; svasreyasya — syna sestry; bhaktasya — Tvého oddaného; ca — a; cikīrṣitam — zámĕry.

Překlad

Přesto, ó Nejvyšší Pravdo hrající úlohu lidské bytosti, Ti řeknu, co Tvůj oddaný Yudhiṣṭhira Mahārāja, syn sestry Tvého otce, zamýšlí učinit.

10.70.41

Verš

yakṣyati tvāṁ makhendreṇa
rājasūyena pāṇḍavaḥ
pārameṣṭhya-kāmo nṛpatis
tad bhavān anumodatām

Synonyma

yakṣyati — vykoná obĕť; tvām — Tobĕ; makha — z ohňových obĕtí; indreṇa — nejvĕtší; rājasūyena — známou jako Rājasūya; pāṇḍavaḥ — syn Pāṇḍua; pārameṣṭhya — nesporné vládĕ; kāmaḥ — toužící po; nṛ-patiḥ — král; tat — tu; bhavān — Ty; anumodatām — prosím dovol.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira toužící po nesporné vládĕ Tĕ zamýšlí uctít nejvĕtší ohňovou obĕtí, Rājasūyou. Prosím požehnej jeho snahu.

Význam

Král Yudhiṣṭhira je zde popsán jako pārameṣṭhya-kāma, neboli „toužící po pārameṣṭhyi.“ Slovo pārameṣṭhya znamná „bezkonkurenční svrchovanost“ a také označuje „Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, který stojí na samém vrcholu veškeré existence“. Proto Śrīla Prabhupāda překládá Nāradovu zprávu takto: „Jelikož jsou Pāṇḍuovci Tvoji bratranci, ptáš se na nĕ jako jejich příznivec, a já Tĕ tedy zpravím o jejich zámĕrech. Prosím poslouchej. Ze všeho nejdříve Ti mohu říci, že král Yudhiṣṭhira má veškeré hmotné bohatství, které se dá získat v nejvyšší planetární soustavĕ Brahmaloce. Neexistuje hmotné bohatství, o které by mohl usilovat, ale on chce přesto vykonat obĕť zvanou Rājasūya jen proto, aby získal Tvou společnost a aby Tĕ potĕšil. ...chce uctívat Tebe, aby získal Tvou bezpříčinnou milost, a já Tĕ snažnĕ žádám, abys mu splnil jeho touhu.“

Jelikož slovo pārameṣṭhya může také vyjadřovat postavení Pána Brahmy, výraz pārameṣṭhya-kāma zde podle Śrīly Prabhupādy nevyjadřujuje pouze to, že král Yudhiṣṭhira toužil po společnosti a milosti Pána Kṛṣṇy, ale také že sám král Yudhiṣṭhira vlastnil pārameṣṭhyu, veškerý majestát Pána Brahmy.

10.70.42

Verš

tasmin deva kratu-vare
bhavantaṁ vai surādayaḥ
didṛkṣavaḥ sameṣyanti
rājānaś ca yaśasvinaḥ

Synonyma

tasmin — při té; deva — ó Pane; kratu — z obĕtí; vare — nejlepší; bhavantam — Tebe; vai — vskutku; sura — polobozi; ādayaḥ — a ostatní vznešené osobnosti; didṛkṣavaḥ — dychtivi spatřit; sameṣyanti — všichni přijdou; rājānaḥ — králové; ca — také; yaśasvinaḥ — slavní.

Překlad

Ó Pane, všichni vznešení polobozi a slavní králové, dychtivi Tĕ spatřit, přijdou k této nejlepší z obĕtí.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují, že Nārada zde chce říci, že vzhledem k tomu, že všechny vznešené osobnosti se přijdou podívat zvláštĕ na Pána Kṛṣṇu, by mĕl On k této obĕti také přijít.

10.70.43

Verš

śravaṇāt kīrtanād dhyānāt
pūyante ’nte-vasāyinaḥ
tava brahma-mayasyeśa
kim utekṣābhimarśinaḥ

Synonyma

śravaṇāt — nasloucháním; kīrtanāt — pronášením; dhyānāt — a meditací; pūyante — jsou očištĕni; ante-vasāyinaḥ — bezkastovní lidé; tava — o Tobĕ; brahma-mayasya — plném projevu Absolutní Pravdy; īśa — ó Pane; kim uta — nemluvĕ tedy o; īkṣā — tĕch, kdo vidí; abhimarśinaḥ — a dotýkají se.

Překlad

Ó Pane, dokonce i bezkastovní lidé jsou očištĕni nasloucháním a opĕvováním Tvé slávy a meditací o Tobĕ, Absolutní Pravdĕ. Co tedy říci o tĕch, kteří Tĕ vidí a dotýkají se Tĕ?

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje slovo brahma-mayasya ve smyslu brahma-ghana-mūrteḥ, „koncentrované podoby Absolutní Pravdy“.

10.70.44

Verš

yasyāmalaṁ divi yaśaḥ prathitaṁ rasāyāṁ
bhūmau ca te bhuvana-maṅgala dig-vitānam
mandākinīti divi bhogavatīti cādho
gaṅgeti ceha caraṇāmbu punāti viśvam

Synonyma

yasya — jehož; amalam — neposkvrnĕná; divi — na nebesích; yaśaḥ — sláva; prathitam — rozšířená; rasāyām — v podsvĕtí; bhūmau — na Zemi; ca — a; te — Tvé; bhuvana — pro všechny svĕty; maṅgala — ó stvořiteli štĕstí; dik — ve nebo ze svĕtových stran; vitānam — expanze či ozdobný baldachýn; mandākinī iti — zvaná Mandākinī; divi — na nebesích; bhogavatī iti — zvaná Bhogavatī; ca — a; adhaḥ — dole; gaṅgā iti — zvaná Gaṅgā; ca — a; iha — zde, na Zemi; caraṇa — ze Tvých nohou; ambu — voda; punāti — očišťuje; viśvam — celý vesmír.

Překlad

Můj milý Pane, jsi symbolem všeho příznivého. Tvé transcendentální jméno a sláva jsou rozšířené po celém vesmíru, ve vyšším, středním i nižším planetárním systému. Transcendentální voda, jež omývá Tvoje lotosové nohy, je ve vyšším planetárním systému známá jako Mandākinī, v nižším planetárním systému jako Bhogavatī a v tomto systému planet na úrovni Zemĕ jako Gaṅgā. Tato posvátná, transcendentální voda proudí celým vesmírem a očišťuje všechna místa, kudy protéká.

Význam

Tento překlad je založen na knize Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy. Śrīdhara Svāmī zmiňuje, že slovo dig-vitānam vyjadřuje, že se transcendentální sláva Pána Kṛṣṇy šíří celým vesmírem jako chladivý baldachýn nad svĕtovými stranami. Jinak řečeno, celý svĕt může nalézt útočištĕ v chladivém stínu Pánových lotosových nohou. Pán je tedy bhuvana-maṅgala, symbol všeho příznivého pro tento svĕt.

10.70.45

Verš

śrī-śuka uvāca
tatra teṣv ātma-pakṣeṣv a-
gṛṇatsu vijigīṣayā
vācaḥ peśaiḥ smayan bhṛtyam
uddhavaṁ prāha keśavaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; tatra — tam; teṣu — oni (Yaduovci); ātma — své vlastní; pakṣeṣu — podporovatele; agṛṇatsu — nesouhlasící; vijigīṣayā — kvůli jejich touze porazit (Jarāsandhu); vācaḥ — řeči; peśaiḥ — okouzlujícím použitím; smayan — usmívající se; bhṛtyam — ke svému služebníkovi; uddhavam — Śrī Uddhavovi; prāha — promluvil; keśavaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Jeho podporovatelé, Yaduovci, namítali proti tomuto návrhu z dychtivosti porazit Jarāsandhu, Pán Keśava se obrátil ke svému služebníkovi Uddhavovi a s úsmĕvem ho oslovil příjemnými slovy.

Význam

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje: „Tĕsnĕ před tím, než se velký mudrc Nārada objevil ve dvārackém snĕmovním paláci Sudharmĕ, zvažoval Pán Kṛṣṇa a Jeho ministři a tajemníci, jak zaútočit na Jarāsandhovo království. Jelikož se vážnĕ zaobírali tímto tématem, Nāradův návrh, aby se Pán Kṛṣṇa vypravil do Hastināpuru na velkou obĕť Rājasūyu Mahārāje Yudhiṣṭhiry, se u nich nesetkal s příliš velkým ohlasem. Pán Kṛṣṇa znal úmysly svých společníků, protože je vládcem dokonce i Pána Brahmy. Aby je tedy upokojil, obrátil se s úsmĕvem na Uddhavu.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že se Pán usmál, protože se chystal předvést Uddhavovu vynikající schopnost radit v obtížných situacích.

10.70.46

Verš

śrī-bhagavān uvāca
tvaṁ hi naḥ paramaṁ cakṣuḥ
suhṛn mantrārtha-tattva-vit
athātra brūhy anuṣṭheyaṁ
śraddadhmaḥ karavāma tat

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Pán, Osobnost Božství, pravil; tvam — ty; hi — vskutku; naḥ — naše; paramam — svrchované; cakṣuḥ — oko; suhṛt — přítel; mantra — rady; artha — cenu; tattva-vit — který dokonale zná; atha — takto; atra — v tomto ohledu; brūhi — prosím řekni; anuṣṭheyam — co je třeba udĕlat; śraddadhmaḥ — důvĕřujeme; karavāma — vykonáme; tat — to.

Překlad

Pán, Osobnost Božství, pravil: Jsi vskutku Naše nejlepší oko a nejbližší přítel, neboť dokonale znáš relativní cenu různých druhů rad. Proto Nám prosím řekni, co je třeba v této situaci udĕlat. Důvĕřujeme tvému úsudku a učiníme, co řekneš.

10.70.47

Verš

ity upāmantrito bhartrā
sarva-jñenāpi mugdha-vat
nideśaṁ śirasādhāya
uddhavaḥ pratyabhāṣata

Synonyma

iti — takto; upāmantritaḥ — požádaný; bhartrā — svým pánem; sarva-jñena — vševĕdoucí; api — i když; mugdha — zmatený; vat — jako kdyby; nideśam — pokyn; śirasa — na svou hlavu; ādhāya — beroucí; uddhavaḥ — Uddhava; pratyabhāṣata — odpovĕdĕl.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Uddhava, takto požádaný svým pánem, který, třebaže vševĕdoucí, jednal jako kdyby byl zmatený, přijal tento pokyn na svou hlavu a odpovĕdĕl.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Denní činnosti Pána Kṛṣṇy.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ PRVNÍ

Pán cestuje do Indraprasthy

10.71.1

Verš

śrī-śuka uvāca
ity udīritam ākarṇya
devaṛṣer uddhavo ’bravīt
sabhyānāṁ matam ājñāya
kṛṣṇasya ca mahā-matiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; udīritam — to, co bylo řečeno; ākarṇya — slyšící; deva-ṛṣeḥ — Nāradou, mudrcem polobohů; uddhavaḥ — Uddhava; abravīt — promluvil; sabhyānām — členů královského shromáždĕní; matam — názor; ājñāya — chápající; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; ca — a; mahā-matiḥ — velkodušný.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co velkodušný Uddhava takto vyslechl výroky Devarṣiho Nārady a pochopil názory shromáždĕní i Pána Kṛṣṇy, promluvil.

10.71.2

Verš

śrī-uddhava uvāca
yad uktam ṛṣinā deva
sācivyaṁ yakṣyatas tvayā
kāryaṁ paitṛ-ṣvasreyasya
rakṣā ca śaraṇaiṣiṇām

Synonyma

śrī-uddhavaḥ uvāca — Śrī Uddhava pravil; yat — co; uktam — bylo řečeno; ṛṣinā — mudrcem (Nāradou); deva — ó Pane; sācivyam — pomoc; yakṣyataḥ — tomu, který zamýšlí provést obĕť (Yudhiṣṭhirovi); tvayā — Tebou; kāryam — mĕla by být poskytnuta; paitṛ-ṣvasreyasya — synovi sestry Tvého otce; rakṣā — ochrana; ca — také; śaraṇa — útočištĕ; eṣiṇām — pro ty, kdo touží.

Překlad

Śrī Uddhava pravil: Ó Pane, jak mudrc doporučil, mĕl bys pomoci svému synovci uskutečnit jeho plán provést obĕť Rājasūya. A mĕl bys také ochránit krále, kteří žádají o Tvé útočištĕ.

Význam

Devarṣi Nārada chtĕl, aby Pán Kṛṣṇa jel do Indraprasthy a pomohl svému synovci Yudhiṣṭhirovi vykonat obĕť Rājasūya. Zároveň si členové královského shromáždĕní velmi přáli, aby porazil Jarāsandhu a zachránil jím vĕznĕné krále. Velkodušný Uddhava chápal, že Pán Kṛṣṇa touží provést obojí, a tak inteligentnĕ poradil, jak by bylo možné vykonat oba tyto zámĕry zároveň.

10.71.3

Verš

yaṣṭavyam rājasūyena
dik-cakra-jayinā vibho
ato jarā-suta-jaya
ubhayārtho mato mama

Synonyma

yaṣṭavyam — obĕť by mĕla být vykonána; rājasūyena — s obřadem Rājasūya; dik — svĕtových stran; cakra — dokonalý kruh; jayinā — tím, kdo dobyl; vibho — ó všemocný; ataḥ — proto; jarā-suta — syna Jary; jayaḥ — porážka; ubhaya — oba; arthaḥ — mající zámĕry; mataḥ — názor; mama — můj.

Překlad

Pouze ten, kdo přemohl všechny protivníky na všech svĕtových stranách, může provést obĕť Rājasūya, ó všemocný. Podle mého názoru tedy porážka Jarāsandhy poslouží obĕma zámĕrům.

Význam

Śrī Uddhava zde vysvĕtluje, že pouze ten, kdo dobyl všechny svĕtové strany, může vykonat obĕť Rājasūya. Proto by mĕl Pán Kṛṣṇa ihned přijmout pozvání k obĕti, ale pak by mĕl jako nezbytnou podmínku zařídit zabití Jarāsandhy. Tímto způsobem bude žádost králů o ochranu automaticky splnĕna. Kdyby se Pán takto držel jediného plánu – dohlédnutí na řádné vykonání obĕti Rājasūya – byly by splnĕny veškeré zámĕry.

Podle Śrīly Rūpy Gosvāmīho v jeho Bhakti-rasāmṛta-sindhu je jednou z vlastností Pána Kṛṣṇy catura, „chytrý“, což znamená, že může konat různé druhy činností zároveň. Pán tedy jistĕ mohl vyřešit dilema jak zároveň uspokojit touhu krále Yudhiṣṭhiry vykonat obĕť Rājasūya i touhu uvĕznĕných králů po svobodĕ. Kṛṣṇa však chtĕl přenechat svému drahému oddanému Uddhavovi zásluhu za řešení, a tak předstíral zmatenost.

10.71.4

Verš

asmākaṁ ca mahān artho
hy etenaiva bhaviṣyati
yaśaś ca tava govinda
rājño baddhān vimuñcataḥ

Synonyma

asmākam — pro nás; ca — a; mahān — velký; arthaḥ — přínos; hi — vskutku; etena — tímto; eva — dokonce; bhaviṣyati — bude; yaśaḥ — sláva; ca — a; tava — pro Tebe; govinda — ó Govindo; rājñaḥ — krále; baddhān — uvĕznĕné; vimuñcataḥ — který vysvobodíš.

Překlad

Toto rozhodnutí bude velmi přínosné pro nás a Ty zachráníš krále. Tak budeš, Govindo, proslaven.

10.71.5

Verš

sa vai durviṣaho rājā
nāgāyuta-samo bale
balinām api cānyeṣāṁ
bhīmaṁ sama-balaṁ vinā

Synonyma

saḥ — on, Jarāsandha; vai — vskutku; durviṣahaḥ — nepřemožitelný; rājā — král; nāga — slonů; ayuta — deseti tisícům; samaḥ — roven; bale — silou; balinām — mezi mocnými muži; api — vskutku; ca — a; anyeṣām — ostatními; bhīmam — Bhīmy; sama-balam — roven silou; vinā — kromĕ.

Překlad

Nepřemožitelný král Jarāsandha je silný jako deset tisíc slonů. Ostatní mocní bojovníci ho nemohou porazit. Silou se mu vyrovná jedinĕ Bhīma.

Význam

Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že Yaduovci nesmírnĕ dychtí zabít Jarāsandhu, a tak Śrī Uddhava pronesl tento verš, aby je varoval. Jarāsandhova smrt mohla přijít pouze rukou Bhīmy. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že to Uddhava v minulosti odvodil z Jyotīr-rāgy a ostatních astrologických písem, které se naučil od svého učitele Bṛhaspatiho.

10.71.6

Verš

dvai-rathe sa tu jetavyo
mā śatākṣauhiṇī-yutaḥ
brāhmaṇyo ’bhyarthito viprair
na pratyākhyāti karhicit

Synonyma

dvai-rathe — v boji s pouze dvĕma kočáry; saḥ — on; tu — ale; jetavyaḥ — musí být poražen; mā — ne; śata — stem; akṣauhiṇī — vojenských jednotek; yutaḥ — doprovázený; brāhmaṇyaḥ — oddaný bráhmanské kultuře; abhyarthitaḥ — požádaný; vipraiḥ — brāhmaṇy; na pratyākhyāti — neodmítne; karhicit — kdykoliv.

Překlad

Bude poražen v boji samotných kočárů, ne když je se svými sty vojenskými jednotkami. Jarāsandha je tak oddaný bráhmanské kultuře, že nikdy neodmítne žádosti brāhmaṇů.

Význam

Bylo by možné namítat, že když se mohl Jarāsandhovi osobní silou vyrovnat pouze Bhīma, Jarāsandha s podporou svého obrovského vojska by byl mocnĕjší. Proto zde Uddhava doporučuje boj muže proti muži. Jak by však bylo možné Jarāsandhu přesvĕdčit, aby se vzdal podpory svého mocného vojska? Zde Uddhava naznačuje řešení: Jarāsandha nikdy neodmítne žádost brāhmaṇů, protože je oddán bráhmanské kultuře.

10.71.7

Verš

brahma-veṣa-dharo gatvā
taṁ bhikṣeta vṛkodaraḥ
haniṣyati na sandeho
dvai-rathe tava sannidhau

Synonyma

brahma — brāhmaṇy; veṣa — odĕv; dharaḥ — mající oblečený; gatvā — jdoucí; tam — za ním, Jarāsandhou; bhikṣeta — mĕl by požádat; vṛka-udaraḥ — Bhīma; haniṣyati — zabije ho; na — ne; sandehaḥ — pochyba; dvai-rathe — v souboji na dvou kočárech; tava — Tvé; sannidhau — v přítomnosti.

Překlad

Bhīma by za ním mĕl jít převlečený za brāhmaṇu a požádat o milodar. Tak získá osobní souboj s Jarāsandhou a ve Tvé přítomnosti ho nepochybnĕ zabije.

Význam

Myšlenka spočívá v tom, že si mĕl Bhīma vyžádat jako milodar osobní souboj s Jarāsandhou.

10.71.8

Verš

nimittaṁ param īśasya
viśva-sarga-nirodhayoḥ
hiraṇyagarbhaḥ śarvaś ca
kālasyārūpiṇas tava

Synonyma

nimittam — nástroj; param — pouze; īśasya — Nejvyššího Pána; viśva — vesmíru; sarga — při tvoření; nirodhayoḥ — a ničení; hiraṇyagarbhaḥ — Pán Brahmā; śarvaḥ — Pán Śiva; ca — a; kālasya — času; arūpiṇaḥ — beztvarého; tava — Tvého.

Překlad

Dokonce i Pán Brahmā a Pán Śiva jednají pouze jako Tvé nástroje při tvoření a ničení vesmíru, které v konečném smyslu konáš Ty, Nejvyšší Pán, ve svém neviditelném aspektu času.

Význam

Uddhava zde vysvĕtluje, že ve skutečnosti Jarāsandhovu smrt způsobí sám Pán Kṛṣṇa a Bhīma bude pouze nástrojem. Nejvyšší Pán svou neviditelnou energií času tvoří a ničí všechny vesmíry, zatímco velcí polobozi jako Pán Brahmā a Pán Śiva jsou pouze nástroje Pánovy vůle. Proto Bhīma nebude mít potíže při jednání jako Pánův nástroj na zabití mocného Jarāsandhy. Tímto způsobem, Pánovým řízením, bude Jeho oddaný Bhīma proslaven.

10.71.9

Verš

gāyanti te viśada-karma gṛheṣu devyo
rājñāṁ sva-śatru-vadham ātma-vimokṣaṇaṁ ca
gopyaś ca kuñjara-pater janakātmajāyāḥ
pitroś ca labdha-śaraṇā munayo vayaṁ ca

Synonyma

gāyanti — opĕvují; te — Tvé; viśada — neposkvrnĕné; karma — činy; gṛheṣu — ve svých domovech; devyaḥ — zbožné manželky; rājñām — králů; sva — jejich; śatru — nepřítele; vadham — zabití; ātma — jejich; vimokṣaṇam — osvobození; ca — a; gopyaḥ — pasačky z Vraji; ca — a; kuñjara — slonů; pateḥ — vládce; janaka — krále Janaky; ātma-jāyāḥ — dcery (Sītādevī, manželky Pána Rāmacandry); pitroḥ — Tvých rodičů; ca — a; labdha — kteří dosáhli; śaraṇāḥ — útočištĕ; munayaḥ — mudrci; vayam — my; ca — také.

Překlad

Zbožné manželky uvĕznĕných králů opĕvují ve svých domovech Tvé vznešené činy – jak zabiješ nepřítele jejich manželů a osvobodíš je. Gopī také opĕvují Tvou slávu – jak jsi zabil nepřítele krále slonů Gajendry, nepřítele Janakovy dcery Sīty a také nepřátele svých vlastních rodičů. Opĕvují Tĕ také mudrci, kteří u Tebe dosáhli útočištĕ, jakož i my.

Význam

Velcí mudrci a oddaní sdĕlili zarmouceným manželkám uvĕznĕných králů, že Pán Kṛṣṇa zařídí zabití Jarāsandhy a tak je zachrání z jejich nepříjemné situace. Tyto zbožné ženy doma takto opĕvovaly Pánovu slávu a když jejich dĕti plakaly po svých otcích, matky jim říkaly: „Dítĕ, neplač. Śrī Kṛṣṇa tvého otce zachrání.“ Pán v minulosti zachránil mnoho oddaných, jak je zde popsáno.

10.71.10

Verš

jarāsandha-vadhaḥ kṛṣṇa
bhūry-arthāyopakalpate
prāyaḥ pāka-vipākena
tava cābhimataḥ kratuḥ

Synonyma

jarāsandha-vadhaḥ — zabití Jarāsandhy; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; bhūri — nesmírnou; arthāya — hodnotu; upakalpate — vytvoří; prāyaḥ — jistĕ; pāka — nahromadĕné karmy; vipākena — jako reakci; tava — Tebou; ca — a; abhimataḥ — vytoužená; kratuḥ — obĕť.

Překlad

Ó Kṛṣṇo, zabití Jarāsandhy, které je jistĕ reakcí za jeho minulé hříchy, přinese nesmírný prospĕch. Ve skutečnosti umožní Tvou vytouženou obĕť.

Význam

Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že slovo bhūry-artha, „nesmírný prospĕch“, znamená, že Jarāsandhova smrt usnadní zabití démona Śiśupāly a uskutečnĕní ostatních cílů. Velký komentátor Śrīdhara Svāmī dále vysvĕtluje, že výraz pāka vyjadřuje, že králové budou zachránĕni následkem své zbožnosti, a že výraz vipākena vyjadřuje, že Jarāsandha zemře následkem své zlotřilosti. V každém případĕ Uddhavou navržený plán je nanejvýš příznivý pro vykonání velké obĕti Rājasūya, kterou si přeje Pán i Jeho čistí oddaní Pāṇḍuovci s králem Yudhiṣṭhirou v čele.

10.71.11

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uddhava-vaco rājan
sarvato-bhadram acyutam
devarṣir yadu-vṛddhāś ca
kṛṣṇaś ca pratyapūjayan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto vyřčená; uddhava-vacaḥ — Uddhavova slova; rājan — ó králi (Parīkṣite); sarvataḥ — ve všech ohledech; bhadram — příznivá; acyutam — neomylná; deva-ṛṣiḥ — mudrc polobohů, Nārada; yadu-vṛddhāḥ — yaduovští starší; ca — a; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; ca — a také; pratyapūjayan — pochvalnĕ na nĕj reagovali.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, Devarṣi Nārada, yaduovští starší a Pán Kṛṣṇa společnĕ uvítali Uddhavův návrh, který byl zcela příznivý a neomylný.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že výraz acyutam vyjadřuje, že Uddhavův návrh byl „podepřen logickou úvahou“. Kromĕ toho Śukadeva Gosvāmī výrazem yadu-vṛddhāḥ konkrétnĕ vyjadřuje, že návrh uvítali starší, nikoliv mladší členové rodu. Mladým princům jako byl Aniruddha se Uddhavův návrh nelíbil, neboť dychtili se okamžitĕ pustit do boje s Jarāsandhovým vojskem.

10.71.12

Verš

athādiśat prayāṇāya
bhagavān devakī-sutaḥ
bhṛtyān dāruka-jaitrādīn
anujñāpya gurūn vibhuḥ

Synonyma

atha — potom; ādiśat — nařídil; prayāṇāya — v rámci přípravy k odjezdu; bhagavān — Nejvyšší Pán; devakī-sutaḥ — syn Devakī; bhṛtyān — svým služebníkům; dāruka-jaitra-ādīn — v čele s Dārukou a Jaitrou; anujñāpya — přijímající svolení; gurūn — od svých nadřízených; vibhuḥ — všemocný.

Překlad

Všemocná Osobnost Božství, syn Devakī, požádal své nadřízené o svolení odjet. Potom přikázal svým služebníkům v čele s Dārukou a Jaitrou učinit přípravu k odjezdu.

Význam

Zde zmínĕní nadřízení jsou osobnosti jako Vasudeva, otec Pána Kṛṣṇy.

10.71.13

Verš

nirgamayyāvarodhān svān
sa-sutān sa-paricchadān
saṅkarṣaṇam anujñāpya
yadu-rājaṁ ca śatru-han
sūtopanītaṁ sva-ratham
āruhad garuḍa-dhvajam

Synonyma

nirgamayya — nechávající odjet; avarodhān — manželky; svān — své; sa — s; sutān — jejich syny; sa — s; paricchadān — jejich zavazadly; saṅkarṣaṇam — Pánem Balarāmou; anujñāpya — loučící se s; yadu-rājam — králem Yaduovců (Ugrasenou); ca — a; śatru-han — ó hubiteli nepřátel (Parīkṣite); sūta — svým vozatajem; upanītam — přivezený; sva — svůj; ratham — kočár; āruhat — usedl; garuḍa — Garuḍy; dhvajam — jehož prapor.

Překlad

Ó hubiteli nepřátel, poté, co Pán Kṛṣṇa zařídil odjezd svých manželek, dĕtí a zavazadel a rozloučil se s Pánem Saṅkarṣaṇem a králem Ugrasenou, usedl do svého kočáru s praporem se znakem Garuḍy, který přivezl Jeho vozataj.

Význam

Poté, co Pán Kṛṣṇa přijal Uddhavův návrh, se nejprve vydal se svými manželkami, rodinou a doprovodem do královského mĕsta Indraprasthy, hlavního mĕsta Pāṇḍuovců. Zbytek této kapitoly popisuje cestu Pána Kṛṣṇy do tohoto mĕsta a jak Ho tam přivítali Jeho láskyplní oddaní. V Indraprastĕ Pán Kṛṣṇa vysvĕtlil Pāṇḍuovcům svůj plán nejprve zabít Jarāsandhu a potom vykonat obĕť Rājasūya a s jejich plným souhlasem se s Bhīmasenou vydal vyrovnat si účty se zlotřilým králem.

Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že manželky Pána Kṛṣṇy byly k obĕti Rājasūya také pozvány a dychtily jet. Popis barvitého královského průvodu začíná následujícím veršem.

10.71.14

Verš

tato ratha-dvipa-bhaṭa-sādi-nāyakaiḥ
karālayā parivṛta ātma-senayā
mṛdaṅga-bhery-ānaka-śaṅkha-gomukhaiḥ
praghoṣa-ghoṣita-kakubho nirakramat

Synonyma

tataḥ — potom; ratha — svých kočárů; dvipa — slonů; bhaṭa — pĕchoty; sādi — a jízdy; nāyakaiḥ — s veliteli; karālayā — hrozivým; parivṛtaḥ — obklopený; ātma — osobním; senayā — svým vojskem; mṛdaṅga — bubny mṛdaṅgami; bherī — rohy bherī; ānaka — kotli; śaṅkha — lasturami; go-mukhaiḥ — a rohy go-mukha; praghoṣa — znĕjícími; ghoṣita — zaplnĕné vibracemi; kakubhaḥ — všechny svĕtové strany; nirakramat — vyjel.

Překlad

Zatímco vibrace mṛdaṅg, bherī, kotlů, lastur a gomukh zaplnily oblohu na všech svĕtových stranách, Pán Kṛṣṇa se vydal na cestu. Doprovázeli Ho hlavní velitelé Jeho jednotek kočárů, slonů, pĕchoty a jízdy a ze všech stran Ho obklopovala Jeho hrozivá osobní stráž.

10.71.15

Verš

nṛ-vāji-kāñcana-śibikābhir acyutaṁ
sahātmajāḥ patim anu su-vratā yayuḥ
varāmbarābharaṇa-vilepana-srajaḥ
su-saṁvṛtā nṛbhir asi-carma-pāṇibhiḥ

Synonyma

nṛ — lidskými; vāji — se silnými nosiči; kāñcana — zlatými; śibikābhiḥ — s nosítky; acyutam — Pán Kṛṣṇa; saha-ātmajāḥ — s jejich dĕtmi; patim — svého manžela; anu — následující; su-vratāḥ — Jeho vĕrné manželky; yayuḥ — jely; vara — skvostné; ambara — jejichž šaty; ābharaṇa — ozdoby; vilepana — vonné oleje a masti; srajaḥ — a girlandy; su — dobře; saṁvṛtāḥ — obklopené; nṛbhiḥ — vojáky; asi — meče; carma — a štíty; pāṇibhiḥ — v jejichž rukou.

Překlad

Vĕrné manželky Pána Acyuty spolu se svými dĕtmi následovaly Pána na zlatých nosítkách nesených silnými muži. Královny byly ozdobené skvostnými šaty, ozdobami, vonnými oleji a kvĕtinovými girlandami a ze všech stran je obklopovali vojáci nesoucí v rukách meče a štíty.

Význam

Podle Śrīdhara Svāmīho slovo vāji vyjadřuje, že nĕkteré z královen Pána Kṛṣṇy jely v kočárech tažených koňmi.

10.71.16

Verš

naroṣṭra-go-mahiṣa-kharāśvatary-anaḥ
kareṇubhiḥ parijana-vāra-yoṣitaḥ
sv-alaṅkṛtāḥ kaṭa-kuṭi-kambalāmbarādy-
upaskarā yayur adhiyujya sarvataḥ

Synonyma

nara — lidskými nosiči; uṣṭra — velbloudy; go — voly; mahiṣa — buvoly; khara — osly; aśvatarī — mulami; anaḥ — volskými povozy; kareṇubhiḥ — a slonicemi; parijana — z domácnosti; vāra — a veřejné služby; yoṣitaḥ — ženy; su-alaṅkṛtāḥ — pĕknĕ ozdobené; kaṭa — z trávy; kuṭi — chýše; kambala — pokrývky; ambara — odĕvy; ādi — a tak dále; upaskarāḥ — jejichž vybavení; yayuḥ — jely; adhiyujya — když naložily; sarvataḥ — na všech stranách.

Překlad

Na všech stranách jely pĕknĕ ozdobené služebnice z královské domácnosti, stejnĕ jako kurtizány. Jely na nosítkách a velbloudech, volech a buvolech, oslech, mulách, volských povozech a slonech. Jejich dopravní prostředky byly plnĕ naložené chýšemi z trávy, pokrývkami, odĕvy a ostatními vĕcmi na cestu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že zde zmínĕné domácí služebnictvo zahrnovalo pradleny a ostatní pomocníky.

10.71.17

Verš

balaṁ bṛhad-dhvaja-paṭa-chatra-cāmarair
varāyudhābharaṇa-kirīṭa-varmabhiḥ
divāṁśubhis tumula-ravaṁ babhau raver
yathārṇavaḥ kṣubhita-timiṅgilormibhiḥ

Synonyma

balam — vojsko; bṛhat — obrovské; dhvaja — se stožáry; paṭa — prapory; chatra — slunečníky; cāmaraiḥ — a vĕjíři z jačích ohánĕk; vara — vynikajícími; āyudha — se zbranĕmi; ābharaṇa — šperky; kirīṭa — přílbami; varmabhiḥ — a brnĕním; divā — bĕhem dne; aṁśubhiḥ — paprsky; tumula — bouřlivý; ravam — jehož hřmot; babhau — jasnĕ zářily; raveḥ — slunce; yathā — jako; arṇavaḥ — oceán; kṣubhita — rozbouřený; timiṅgila — jehož ryby timiṅgila; ūrmibhiḥ — a vlny.

Překlad

Pánovo vojsko se pyšnilo královskými slunečníky, cāmarami a obrovskými stožáry s vlajícími prapory. Bĕhem dne se sluneční paprsky jasnĕ odrážely od vynikajících zbraní vojáků, šperků, příleb a brnĕní. Vojsko Pána Kṛṣṇy, plné výkřiků a hřmotu, vypadalo jako oceán rozbouřený vlnami a rybami timiṅgila.

10.71.18

Verš

atho munir yadu-patinā sabhājitaḥ
praṇamya taṁ hṛdi vidadhad vihāyasā
niśamya tad-vyavasitam āhṛtārhaṇo
mukunda-sandaraśana-nirvṛtendriyaḥ

Synonyma

atha u — a potom; muniḥ — mudrc (Nārada); yadu-patinā — Kṛṣṇou, Pánem Yaduovců; sabhājitaḥ — poctĕný; praṇamya — klanĕjící se; tam — Jemu; hṛdi — do svého srdce; vidadhat — umisťující Ho; vihāyasā — oblohou; niśamya — když vyslechl; tat — Jeho; vyavasitam — odhodlaný zámĕr; āhṛta — poté, co přijal; arhaṇaḥ — uctívání; mukunda — s Pánem Kṛṣṇou; sandaraśana — setkáním; nirvṛta — klidné; indriyaḥ — jehož smysly.

Překlad

Nārada Muni, poctĕný Śrī Kṛṣṇou, hlavním z Yaduovců, se Pánu poklonil. Setkání s Pánem Kṛṣṇou uspokojilo všechny Nāradovy smysly. Když tedy vyslechl Pánovo rozhodnutí a přijal od Nĕho uctívání, pevnĕ Ho umístil do svého srdce a odebral se oblohou pryč.

10.71.19

Verš

rāja-dūtam uvācedaṁ
bhagavān prīṇayan girā
mā bhaiṣṭa dūta bhadraṁ vo
ghātayiṣyāmi māgadham

Synonyma

rāja — králů; dūtam — poslovi; uvāca — řekl; idam — toto; bhagavān — Nejvyšší Pán; prīṇayan — tĕšící ho; girā — svými slovy; mā bhaiṣṭa — nebojte se; dūta — ó posle; bhadram — nechť je vše dobré; vaḥ — vám; ghāṭayiṣyāmi — zařídím zabití; māgadham — krále Magadhy (Jarāsandhy).

Překlad

Pán oslovil příjemnými slovy posla králů: „Můj milý posle, přeji vám veškeré štĕstí. Zařídím zabití krále Magadhy. Nebojte se.“

Význam

Výrok ma bhaiṣṭa, „nebojte se“, je v množném čísle, neboť je určen poslovi i králům. Podobnĕ výraz bhadraṁ vaḥ, „požehnání vám“, je také v plurálu a vyjadřuje podobný zámĕr.

10.71.20

Verš

ity uktaḥ prasthito dūto
yathā-vad avadan nṛpān
te ’pi sandarśanaṁ śaureḥ
pratyaikṣan yan mumukṣavaḥ

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — oslovený; prasthitaḥ — odjel; dūtaḥ — posel; yathā-vat — přesnĕ; avadat — řekl; nṛpān — králům; te — oni; api — a; sandarśanam — setkání; śaureḥ — s Pánem Kṛṣṇou; pratyaikṣan — očekávali; yat — protože; mumukṣavaḥ — dychtivi osvobození.

Překlad

Takto oslovený posel odjel a přesnĕ předal Pánovu zprávu králům. Ti pak, dychtivi svobody, napjatĕ čekali na své setkání s Pánem Kṛṣṇou.

Význam

Velký vaiṣṇavský učenec Śrīla Jīva Gosvāmī zde komentuje, že vlivem okolností králové začali zamĕřovat svou pozornost pouze na Pána Kṛṣṇu.

10.71.21

Verš

ānarta-sauvīra-marūṁs
tīrtvā vinaśanaṁ hariḥ
girīn nadīr atīyāya
pura-grāma-vrajākarān

Synonyma

ānarta-sauvīra-marūn — Ānartu (provincii Dvāraky), Sauvīru (východní Gujarat) a poušť (rajasthánskou); tīrtvā — projíždĕjící; vinaśanam — Vinaśanu, okres Kurukṣetry; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; girīn — kopce; nadīḥ — a řeky; atīyāya — projíždĕjící; pura — mĕsta; grāma — vesnice; vraja — kravské pastviny; ākarān — a lomy.

Překlad

Když Pán Hari cestoval provincemi Ānarta, Sauvīra, Marudeśa a Vinaśana, překračoval řeky a projíždĕl mezi horami, skrze mĕsta, vesnice, kravské pastviny a lomy.

10.71.22

Verš

tato dṛṣadvatīṁ tīrtvā
mukundo ’tha sarasvatīm
pañcālān atha matsyāṁś ca
śakra-prastham athāgamat

Synonyma

tataḥ — potom; dṛṣadvatīm — řeku Dṛṣadvatī; tīrtvā — překračující; mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; atha — potom; sarasvatīm — řeku Sarasvatī; pañcālān — provincii Pañcāla; atha — potom; matsyān — provincii Matsya; ca — také; śakra-prastham — do Indraprasthy; atha — a; āgamat — přijel.

Překlad

Po překročení řek Dṛṣadvatī a Sarasvatī projel Pañcālou a Matsyou a nakonec přijel do Indraprasthy.

10.71.23

Verš

tam upāgatam ākarṇya
prīto durdarśanaṁ nṛnām
ajāta-śatrur niragāt
sopadhyāyaḥ suhṛd-vṛtaḥ

Synonyma

tam — On; upāgatam — dorazivší; ākarṇya — slyšící; prītaḥ — potĕšený; durdarśanam — zřídka vídaný; nṛṇām — lidmi; ajāta-śatruḥ — král Yudhiṣṭhira, jehož nepřítel se nikdy nenarodil; niragāt — vyšel ven; sa — se; upadhyāyaḥ — svými knĕžími; suhṛt — příbuznými; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira mĕl velkou radost, když slyšel, že přijel Pán, jehož lidské bytosti zřídka vídají. Král vyšel v doprovodu svých knĕží a drahých společníků setkat se s Pánem Kṛṣṇou.

10.71.24

Verš

gīta-vāditra-ghoṣeṇa
brahma-ghoṣeṇa bhūyasā
abhyayāt sa hṛṣīkeśaṁ
prāṇāḥ prāṇam ivādṛtaḥ

Synonyma

gīta — písnĕ; vāditra — a nástrojové hudby; ghoṣeṇa — zvukem; brahma — Ved; ghoṣeṇa — zvukem; bhūyasā — vydatným; abhyayāt — vyšel; saḥ — on; hṛṣīkeśam — k Pánu Kṛṣṇovi; prāṇāḥ — smysly; prāṇam — vĕdomí, neboli životní vzduch; iva — jako; ādṛtaḥ — uctivý.

Překlad

Za tónů písní a hudebních nástrojů a hlasité vibrace védských hymnů král s velkou úctou vyšel setkat se s Pánem Hṛṣīkeśou, tak jako smysly vycházejí ven setkat se s životním vĕdomím.

Význam

Pán Kṛṣṇa je zde popsán jako Hṛṣīkeśa, Pán smyslů, a spĕch krále Yudhiṣṭhiry k Pánu je přirovnán ke smyslům dychtivĕ se spojujícím se životním vĕdomím. Bez vĕdomí jsou smysly k ničemu; ve skutečnosti smysly fungují prostřednictvím vĕdomí. Podobnĕ když individuální duše postrádají vĕdomí Kṛṣṇy, lásku k Bohu, vstupují do zbytečného a klamného zápasu zvaného hmotná existence. Čistí oddaní jako král Yudhiṣṭhira nikdy nepostrádají Pánovu společnost, neboť Ho vždy chovají ve svých srdcích, a přesto cítí zvláštní extázi, když spatří Pána po dlouhém odloučení, jak je popsáno zde.

10.71.25

Verš

dṛṣṭvā viklinna-hṛdayaḥ
kṛṣṇaṁ snehena pāṇḍavaḥ
cirād dṛṣṭaṁ priyatamaṁ
sasvaje ’tha punaḥ punaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — vidící; viklinna — roztáté; hṛdayaḥ — jeho srdce; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; snehena — s náklonností; pāṇḍavaḥ — syn Pāṇḍua; cirāt — po dlouhé dobĕ; dṛṣṭam — spatřeného; priya-tamam — svého nejdražšího přítele; sasvaje — objímal Ho; atha — potom; punaḥ punaḥ — znovu a znovu.

Překlad

Srdce krále Yudhiṣṭhiry roztálo náklonností, když po tak dlouhém odloučení spatřil svého nejdražšího přítele, Pána Kṛṣṇu, a znovu a znovu Pána objímal.

10.71.26

Verš

dorbhyāṁ pariṣvajya ramāmalālayaṁ
mukunda-gātraṁ nṛ-patir hatāśubhaḥ
lebhe parāṁ nirvṛtim aśru-locano
hṛṣyat-tanur vismṛta-loka-vibhramaḥ

Synonyma

dorbhyām — pažemi; pariṣvajya — objímající; ramā — bohynĕ štĕstí; amala — neposkvrnĕné; alayam — sídlo; mukunda — Pána Kṛṣṇy; gātram — tĕlo; nṛ-patiḥ — král; hata — zničené; aśubhaḥ — jehož veškeré neštĕstí; lebhe — dosáhl; parām — nejvyšší; nirvṛtim — radosti; aśru — slzy; locanaḥ — v jehož očích; hṛṣyat — radostné; tanuḥ — jehož tĕlo; vismṛta — zapomínající; loka — svĕtské existence; vibhramaḥ — na klamné záležitosti.

Překlad

Vĕčná podoba Pána Kṛṣṇy je stálým sídlem bohynĕ štĕstí. Jakmile Ho král Yudhiṣṭhira obejmul, zbavil se veškerého znečištĕní hmotné existence. Ihned pocítil transcendentální blaženost a ponořil se do oceánu štĕstí. Do očí se mu nahrnuly slzy a jeho tĕlo se chvĕlo v extázi. Úplnĕ zapomnĕl, že žije v hmotném svĕtĕ.

Význam

Výše uvedený překlad je převzat z knihy Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy.

10.71.27

Verš

taṁ mātuleyaṁ parirabhya nirvṛto
bhīmaḥ smayan prema-jalākulendriyaḥ
yamau kirīṭī ca suhṛttamaṁ mudā
pravṛddha-bāṣpāḥ parirebhire ’cyutam

Synonyma

tam — Jeho; mātuleyam — syna bratra své matky; parirabhya — objímající; nirvṛtaḥ — plný radosti; bhīmaḥ — Bhīmasena; smayan — smĕjící se; prema — láskou; jala — vodou (slzami); ākula — zalité; indriyaḥ — jehož oči; yamau — dvojčata (Nakula a Sahadeva); kirītī — Arjuna; ca — a; suhṛt-tamam — svého nejdražšího přítele; mudā — s radostí; pravṛddha — hojné; bāṣpāḥ — jejichž slzy; parirebhire — objímali; acyutam — neklesajícího Pána.

Překlad

Pak Bhīma s oči zalitýma slzami objímal svého synovce z matčiny strany, Kṛṣṇu, a přitom se radostí smál. Arjuna a dvojčata – Nakula a Sahadeva – také radostnĕ objímali svého nejdražšího přítele, neklesajícího Pána, a velmi naříkali.

10.71.28

Verš

arjunena pariṣvakto
yamābhyām abhivāditaḥ
brāhmaṇebhyo namaskṛtya
vṛddhebhyaś ca yathārhataḥ
mānino mānayām āsa
kuru-sṛñjaya-kaikayān

Synonyma

arjunena — Arjunou; pariṣvaktaḥ — obejmutý; yamābhyām — dvojčaty; abhivāditaḥ — poctĕný poklonami; brāhmaṇebhyaḥ — brāhmaṇům; namaskṛtya — klanící se; vṛddhebhyaḥ — starším; ca — a; yathā-arhataḥ — podle etikety; māninaḥ — ctihodné; mānayām āsa — poctil; kuru-sṛñjaya-kaikayān — Kuruovce, Sṛñjayi a Kaikayi.

Překlad

Poté, co Ho Arjuna ještĕ jednou objal a Nakula a Sahadeva se Mu poklonili, Pán Kṛṣṇa se poklonil přítomným brāhmaṇům a starším, čímž řádnĕ poctil ctihodné členy rodů Kuru, Sṛñjaya a Kaikaya.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī zmiňuje, že vzhledem k tomu, že Arjuna byl považován za společensky rovného Pánu Kṛṣṇovi, Pán Kṛṣṇa Arjunu zadržel pažemi, když se Mu pokusil poklonit, takže Ho mohl pouze obejmout. Dvojčata, jako mladší bratranci, se však Pánu Kṛṣṇovi poklonila a uchopila Jeho nohy.

10.71.29

Verš

sūta-māgadha-gandharvā
vandinaś copamantriṇaḥ
mṛdaṅga-śaṅkha-paṭaha
vīṇā-paṇava-gomukhaiḥ
brāhmaṇāś cāravindākṣaṁ
tuṣṭuvur nanṛtur jaguḥ

Synonyma

sūta — bardi; māgadha — kronikáři; gandharvāḥ — polobozi známí svým zpĕvem; vandinaḥ — chvalořečníci; ca — a; upamantriṇaḥ — šašci; mṛdaṅga — s bubny mṛdaṅgami; śaṅkha — lasturami; paṭaha- — kotli; vīṇā — vīṇami; paṇava — menší buben; gomukhaiḥ — a rohy gomukha; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; ca — také; aravinda-akṣam — lotosookého Pána; tuṣṭuvuḥ — oslavovali hymny; nanṛtuḥ — tančili; jaguḥ — zpívali.

Překlad

Všichni sūtové, māgadhové, Gandharvové, vandī, šašci a brāhmaṇové oslavovali lotosookého Pána – nĕkteří pronášeli modlitby, nĕkteří tančili a zpívali – za zvuků mṛdaṅg, lastur, kotlů, vīṇ, paṇav a gomukh.

10.71.30

Verš

evaṁ suhṛdbhiḥ paryastaḥ
puṇya-śloka-śikhāmaṇiḥ
saṁstūyamāno bhagavān
viveśālaṅkṛtaṁ puram

Synonyma

evam — takto; su-hṛdbhiḥ — svými přejícími příbuznými; paryastaḥ — obklopený; puṇya-śloka — osob se zbožnou povĕstí; śikhā-maṇiḥ — korunní šperk; saṁstūyamānaḥ — oslavován; bhagavān — Nejvyšší Pán; viveśa — vstoupil do; alaṅkṛtam — ozdobeného; puram — mĕsta.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, korunní šperk zaslouženĕ proslulých, takto obklopený svými přejícími příbuznými a oslavován na všech stranách, vstoupil do ozdobeného mĕsta.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když Pán Kṛṣṇa vcházel do mĕsta, všichni lidé mluvili o Jeho slávĕ a velebili Jeho transcendentální jméno, vlastnosti, podobu a tak dále.“

10.71.31-32

Verš

saṁsikta-vartma kariṇāṁ mada-gandha-toyaiś
citra-dhvajaiḥ kanaka-toraṇa-pūrṇa-kumbhaiḥ
mṛṣṭātmabhir nava-dukūla-vibhūṣaṇa-srag-
gandhair nṛbhir yuvatibhiś ca virājamānam

uddīpta-dīpa-balibhiḥ prati-sadma jāla
niryāta-dhūpa-ruciraṁ vilasat-patākam
mūrdhanya-hema-kalaśai rajatoru-śṛṅgair
juṣṭaṁ dadarśa bhavanaiḥ kuru-rāja-dhāma

Synonyma

saṁsikta — pokropené vodou; vartma — jehož cesty; kariṇām — slonů; mada — tekutiny vytékající ze spánků; gandha — voňavou; toyaiḥ — vodou; citra — barevnými; dhvajaiḥ — vlajkami; kanaka — zlatými; toraṇa — branami; pūrṇa-kumbhaiḥ — a plnými nádobami s vodou; mṛṣṭa — ozdobená; ātmabhiḥ — jejichž tĕla; nava — novými; dukūla — pĕknými odĕvy; vibhūṣaṇa — ozdobami; srak — kvĕtinovými girlandami; gandhaiḥ — a aromatickou santálovou pastou; nṛbhiḥ — s muži; yuvatibhiḥ — s mladými ženami; ca — také; virājamānam — zářivými; uddīpta — zapálenými; dīpa — s lampami; balibhiḥ — a obĕtinami v podobĕ daru; prati — každý; sadma — dům; jāla — z otvorů zamřížovaných oken; niryāta — linoucím se; dhūpa — dýmem z kadidla; ruciram — přitažlivými; vilasat — vlajícími; patākam — s prapory; mūrdhanya — na střechách; hema — zlatými; kalaśaiḥ — s kupolemi; rajata — ze stříbra; uru — velkými; śṛṅgaiḥ — s podstavci; juṣṭam — ozdobenými; dadarśa — vidĕl; bhavanaiḥ — s domovy; kuru-rāja — krále Kuruovců; dhāma — sídlo.

Překlad

Cesty v Indraprastĕ byly pokropeny vodou navonĕnou tekutinou ze spánků slonů a barevné vlajky, zlaté brány a plné nádoby s vodou zvyšovaly krásu mĕsta. Muži a dívky byli krásnĕ oblečeni do skvostných nových šatů, ozdobeni kvĕtinovými girlandami a ozdobami a pomazáni aromatickou santálovou pastou. Každý dům ukazoval planoucí lampy a uctivé obĕtiny a z otvorů zamřížovaných oken se linul dým vonných tyčinek, který mĕsto dále zkrášloval. Prapory vlály a střechy byly ozdobené zlatými kupolemi na širokých stříbrných podstavcích. Takto Pán Kṛṣṇa vidĕl královské mĕsto krále Kuruovců.

Význam

Śrīla Prabhupāda v této souvislosti dodává: „Pán Kṛṣṇa tedy vstoupil do mĕsta Pāṇḍuovců, vychutnával krásnou atmosféru a zvolna postupoval dále.“

10.71.33

Verš

prāptaṁ niśamya nara-locana-pāna-pātram
autsukya-viślathita-keśa-dukūla-bandhāḥ
sadyo visṛjya gṛha-karma patīṁś ca talpe
draṣṭuṁ yayur yuvatayaḥ sma narendra-mārge

Synonyma

prāptam — přijel; niśamya — slyšící; nara — lidí; locana — očí; pāna — pití; pātram — cíl nebo zdroj; autsukya — dychtivostí; viślathita — rozpuštĕné; keśa — jejich vlasy; dukūla — jejich šatů; bandhāḥ — a uzly; sadyaḥ — ihned; visṛjya — opouštĕjící; gṛha — domácnosti; karma — jejich práci; patīn — jejich manžely; ca — a; talpe — na lůžku; draṣṭum — vidĕt; yayuḥ — šly; yuvatayaḥ — dívky; sma — vskutku; nara-indra — krále; mārge — na cestĕ.

Překlad

Když mladé ženy z mĕsta slyšely, že přijel Pán Kṛṣṇa, zdroj potĕšení pro lidské oči, spĕchaly na královskou cestu, aby Ho vidĕly. Opustily své domácí povinnosti a dokonce i své manžely na lůžku a v jejich dychtivosti se jim uvonily uzly ve vlasech a na šatech.

10.71.34

Verš

tasmin su-saṅkula ibhāśva-ratha-dvipadbhiḥ
kṛṣṇam sa-bhāryam upalabhya gṛhādhirūḍhāḥ
nāryo vikīrya kusumair manasopaguhya
su-svāgataṁ vidadhur utsmaya-vīkṣitena

Synonyma

tasmin — na té (cestĕ); su — velmi; saṅkule — přeplnĕné; ibha — slony; aśva — koňmi; ratha — kočáry; dvi-padbhiḥ — a pĕšími vojáky; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; sa-bhāryam — s Jeho manželkami; upalabhya — zachytávající pohled na; gṛha — domovů; adhirūḍhāḥ — poté, co vylezly na střechy; nāryaḥ — ženy; vikīrya — rozhazující; kusumaiḥ — kvĕtiny; manasā — v jejich mysli; upaguhya — objímající Ho; su-svāgatam — srdečné přivítání; vidadhuḥ — daly Mu; utsmaya — široce se usmívající; vīkṣitena — svými pohledy.

Překlad

Královská cesta byla velmi přeplnĕna slony, koňmi, kočáry a pĕšími vojáky, a tak ženy vylezly na střechy svých domů, odkud zahlédly Pána Kṛṣṇu a Jeho královny. Mĕstské ženy zasypávaly Pána kvĕtinami, objímaly Ho ve svých myslích a vyjadřovaly své srdečné přivítání pohledy se širokými úsmĕvy.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje, že ženy komunikovaly svými láskyplnými pohledy, dychtivými dotazy na pohodlí cesty Pána Kṛṣṇy a tak dále. Jinými slovy, ve své extázi silnĕ toužily sloužit Pánu.

10.71.35

Verš

ūcuḥ striyaḥ pathi nirīkṣya mukunda-patnīs
tārā yathoḍupa-sahāḥ kim akāry amūbhiḥ
yac cakṣuṣāṁ puruṣa-maulir udāra-hāsa
līlāvaloka-kalayotsavam ātanoti

Synonyma

ūcuḥ — pravily; striyaḥ — ženy; pathi — na cestĕ; nirīkṣya — vidící; mukunda — Pána Kṛṣṇy; patnīḥ — manželky; tārāḥ — hvĕzdy; yathā — jako; uḍu-pa — mĕsíc; sahāḥ — doprovázející; kim — co; akāri — bylo vykonáno; amūbhiḥ — jimi; yat — jelikož; cakṣuṣām — pro jejich oči; puruṣa — mezi muži; mauliḥ — diadém; udāra — šlechetnými; hāsa — s úsmĕvy; līlā — hravých; avaloka — svých pohledů; kalayā — malou částí; utsavam — slavnost; ātanoti — poskytuje.

Překlad

Ženy pozorující manželky Pána Mukundy, které jely po cestĕ jako hvĕzdy doprovázející mĕsíc, zvolaly: „Co tyto ženy vykonaly, že ten nejlepší z mužů poskytuje jejich očím radost ze svých šlechetných úsmĕvů a hravých pohledů úkosem?“

10.71.36

Verš

tatra tatropasaṅgamya
paurā maṅgala-pāṇayaḥ
cakruḥ saparyāṁ kṛṣṇāya
śreṇī-mukhyā hatainasaḥ

Synonyma

tatra tatra — na různá místa; upasaṅgamya — přicházející; paurāḥ — obyvatelé mĕsta; maṅgala — příznivé obĕtiny; pāṇayaḥ — v rukách; cakruḥ — provádĕli; saparyām — uctívání; kṛṣṇāya — Pána Kṛṣṇy; śreṇī — zamĕstnaneckých cechů; mukhyāḥ — vůdci; hata — zničené; enasaḥ — jejichž hříchy.

Překlad

Obyvatelé mĕsta přicházeli na různá místa s příznivými obĕtinami pro Pána Kṛṣṇu a bezhříšní vůdci zamĕstnaneckých cechů předstupovali, aby Pána uctívali.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Zatímco Pán Kṛṣṇa kráčel ulicemi, každou chvíli před Nĕho předstoupili nĕkteří z občanů, bohatí, úctyhodní a prostí hříšných činností, aby Mu předali různé příznivé dary na uvítanou ve mĕstĕ. Takto Ho uctívali jako pokorní služebníci.“

10.71.37

Verš

antaḥ-pura-janaiḥ prītyā
mukundaḥ phulla-locanaiḥ
sa-sambhramair abhyupetaḥ
prāviśad rāja-mandiram

Synonyma

antaḥ-pura — z vládcovského okrsku; janaiḥ — lidmi; prītyā — láskyplnĕ; mukundaḥ — Pán Kṛṣṇa; phulla — kvetoucí; locanaiḥ — jejichž oči; sa-sambhramaiḥ — spĕšnĕ; abhyupetaḥ — pozdraven; prāviśat — vstoupil do; rāja — královského; mandiram — paláce.

Překlad

Členové královské domácnosti s očima dokořán přispĕchali láskyplnĕ přivítat Pána Mukundu, a tak Pán vstoupil do královského paláce.

10.71.38

Verš

pṛthā vilokya bhrātreyaṁ
kṛṣṇaṁ tri-bhuvaneśvaram
prītātmotthāya paryaṅkāt
sa-snuṣā pariṣasvaje

Synonyma

pṛthā — královna Kuntī; vilokya — vidící; bhrātreyam — syna svého bratra; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; tri-bhuvana — tří svĕtů; īśvaram — vládce; prīta — plné lásky; ātmā — jejíž srdce; utthāya — vstávající; paryaṅkāt — ze své pohovky; sa-snuṣā — se svou snachou (Draupadī); pariṣasvaje — objala.

Překlad

Když královna Pṛthā spatřila svého synovce Kṛṣṇu, vládce tří svĕtů, její srdce se naplnilo láskou. Vstala ze své pohovky se svou snachou a Pána objala.

Význam

Snachou královny Kuntī je slavná Draupadī.

10.71.39

Verš

govindaṁ gṛham ānīya
deva-deveśam ādṛtaḥ
pūjāyāṁ nāvidat kṛtyaṁ
pramodopahato nṛpaḥ

Synonyma

govindam — Pána Kṛṣṇu; gṛham — do Jeho komnat; ānīya — přivádĕjící; deva — všech bohů; deva-īśam — Nejvyššího Boha a vládce; ādṛtaḥ — uctivý; pūjāyām — při obřadném uctívání; na avidat — neznal; kṛtyam — podrobnosti provádĕní; pramoda — velkou radostí; upahataḥ — přemožen; nṛpaḥ — král.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira uctivĕ přivedl Pána Govindu, Svrchovaného Boha bohů, do svých osobních komnat. Král byl natolik přemožen radostí, že si nemohl vzpomenout na všechny obřady uctívání.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když Mahārāja Yudhiṣṭhira uvedl Kṛṣṇu do paláce, byl radostí tak zmatený, že prakticky zapomnĕl, co má v danou chvíli dĕlat, aby Ho náležitĕ přivítal a uctil.“

10.71.40

Verš

pitṛ-svasur guru-strīṇāṁ
kṛṣṇaś cakre ’bhivādanam
svayaṁ ca kṛṣṇayā rājan
bhaginyā cābhivanditaḥ

Synonyma

pitṛ — svého otce; svasuḥ — sestry (Kuntī); guru — svých starších; strīṇām — a manželek; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; cakre — vykonal; abhivādanam — klanĕní se; svayam — On sám; ca — a; kṛṣṇayā — Kṛṣṇou (Draupadī); rājan — ó králi (Parīkṣite); bhaginyā — svou sestrou (Subhadrou); ca — také; abhivanditaḥ — uctivĕ pozdravený poklonami.

Překlad

Pán Kṛṣṇa se poklonil své tetĕ a manželkám starších členů rodiny, ó králi, a potom se Mu poklonily Draupadī a Pánova sestra.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Pán Kṛṣṇa s potĕšením prokazoval úctu královnĕ Kuntī i ostatním starším ženám v paláci. Jeho mladší sestra Subhadrā tam také stála s Draupadī a obĕ se s úctou klanĕly Pánovým lotosovým nohám.“

10.71.41-42

Verš

śvaśṛvā sañcoditā kṛṣṇā
kṛṣṇa-patnīś ca sarvaśaḥ
ānarca rukmiṇīṁ satyāṁ
bhadrāṁ jāmbavatīṁ tathā

kālindīṁ mitravindāṁ ca
śaibyāṁ nāgnajitīṁ satīm
anyāś cābhyāgatā yās tu
vāsaḥ-sraṅ-maṇḍanādibhiḥ

Synonyma

śvaśrvā — svou tchyní (Kuntī); sañcoditā — povzbuzená; kṛṣṇā — Draupadī; kṛṣṇa-patnīḥ — Kṛṣṇovy manželky; ca — a; sarvaśaḥ — všechny; ānarca — uctila; rukmiṇīm — Rukmiṇī; satyām — Satyabhāmu; bhadrām jāmbavatīm — Bhadru a Jāmbavatī; tathā — také; kālindīm mitravindām ca — Kālindī a Mitravindu; śaibyām — potomka krále Śibiho; nāgnajitīm — Nāgnajitī; satīm — ctnostnou; anyāḥ — ostatní; ca — také; abhyāgatāḥ — ty, které tam přišly; yāḥ — které; tu — a; vāsaḥ — odĕvy; srak — kvĕtinovými girlandami; maṇḍana — šperky; ādibhiḥ — a tak dále.

Překlad

Draupadī, povzbuzená svou tchyní, uctila všechny manželky Pána Kṛṣṇy, včetnĕ Rukmiṇī, Satyabhāmy, Bhadry, Jāmbavatī, Kālindī, Mitravindy, jejímž předkem byl Śibi, ctnostné Nāgnajitī a ostatních Pánových královen, které byly přítomné. Draupadī je všechny poctila dary jako odĕvy, kvĕtinové girlandy a šperky.

10.71.43

Verš

sukhaṁ nivāsayām āsa
dharma-rājo janārdanam
sa-sainyaṁ sānugāmatyaṁ
sa-bhāryaṁ ca navaṁ navam

Synonyma

sukham — pohodlnĕ; nivāsayām āsa — ubytovaný; dharma-rājaḥ — král zbožnosti, Yudhiṣṭhira; janārdanam — Pán Kṛṣṇa; sa-sainyam — se svým vojskem; sa-anuga — se svými služebníky; amatyam — a ministry; sa-bhāryam — se svými manželkami; ca — a; navam navam — novĕjší a novĕjší.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira se postaral, aby si Kṛṣṇa mohl odpočinout, a dohlédl na pohodlné ubytování všech, kteří přijeli s Ním – Jeho královen, vojáků, ministrů i tajemníků. Zařídil, aby po celou dobu jejich pobytu jako hosté Pāṇḍuovců zažili každý den přijetí na nový způsob.

Význam

Tento překlad je převzat z knihy Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy.

10.71.44-45

Verš

tarpayitvā khāṇḍavena
vahniṁ phālguna-saṁyutaḥ
mocayitvā mayaṁ yena
rājñe divyā sabhā kṛtā

uvāsa katicin māsān
rājñaḥ priya-cikīrṣayā
viharan ratham āruhya
phālgunena bhaṭair vṛtaḥ

Synonyma

tarpayitvā — tĕšící; khāṇḍavena — lesem Khāṇḍava; vahnim — boha ohnĕ; phālguna — Arjunou; saṁyutaḥ — doprovázený; mocayitvā — zachraňující; mayam — démona Mayu; yena — jímž; rājñe — pro krále (Yudhiṣṭhiru); divyā — nebeská; sabhā — snĕmovní síň; kṛtā — postavena; uvāsa — žil; katicit — nĕkolik; māsān — mĕsíců; rājñaḥ — králi; priya — radost; cikīrṣayā — s touhou poskytnout; viharan — bavící se; ratham — ve svém kočáře; āruhya — jezdící; phālgunena — s Arjunou; bhaṭaiḥ — strážemi; vṛtaḥ — obklopený.

Překlad

Pán chtĕl potĕšit krále Yudhiṣṭhiru, a tak se zdržel v Indraprastĕ nĕkolik mĕsíců. Bĕhem svého pobytu On a Arjuna potĕšili boha ohnĕ vĕnováním mu lesa Khāṇḍava a zachránili Mayu Dānavu, který potom postavil králi Yudhiṣṭhirovi nebeskou snĕmovní síň. Pán také využil příležitosti vyjíždĕt si ve svém kočáře ve společnosti Arjuny obklopen družinou vojáků.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „Právĕ bĕhem této doby Pán Śrī Kṛṣṇa s Arjunovou pomocí umožnil bohu ohnĕ Agnimu, aby pozřel ke své spokojenosti les Khāṇḍava. V průbĕhu lesního požáru zachránil Kṛṣṇa démona Mayāsuru, který se tam skrýval. Zachránĕný Mayāsura se cítil Pāṇḍuovcům a Pánu Kṛṣṇovi zavázán a vystavĕl jim v Hastināpuru jedinečný snĕmovní palác. Pro potĕšení krále Yudhiṣṭhiry zůstal Pán Kṛṣṇa v Hastināpuru nĕkolik mĕsíců. Bĕhem svého pobytu se rád toulal na různá místa. Často si vyjíždĕl s Arjunou na vozech a mnoho bojovníků a vojáků jezdilo s nimi.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán cestuje do Indraprasthy.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ DRUHÁ

Zabití démona Jarāsandhy

10.72.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā tu sabhā-madhya
āsthito munibhir vṛtaḥ
brāhmaṇaiḥ kṣatriyair vaiśyair
bhrātṛbhiś ca yudhiṣṭhiraḥ

ācāryaiḥ kula-vṛddhaiś ca
jñāti-sambandhi-bāndhavaiḥ
śṛṇvatām eva caiteṣām
ābhāṣyedam uvāca ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ekadā — jednou; tu — a; sabhā — královského shromáždĕní; madhye — uprostřed; āsthitaḥ — sedící; munibhiḥ — mudrci; vṛtaḥ — obklopený; brāhmaṇaiḥ kṣatriyaiḥ vaiśyaiḥ — brāhmaṇy, kṣatriyi a vaiśyi; bhrātṛbhiḥ — svými bratry; ca — a; yudhiṣṭhiraḥ — král Yudhiṣṭhira; ācāryaiḥ — svými duchovními mistry; kula — rodu; vṛddhaiḥ — stařešiny; ca — také; jñāti — pokrevními příbuznými; sambandhi — tchány a tchynĕmi; bāndhavaiḥ — a přáteli; śṛṇvatām — zatímco naslouchali; eva — vskutku; ca — a; eteṣām — všichni; ābhāṣya — oslovující (Pána Kṛṣṇu); idam — toto; uvāca ha — řekl.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Jednoho dne, když král Yudhiṣṭhira sedĕl v královském shromáždĕní obklopen význačnými mudrci, brāhmaṇy, kṣatriyi a vaiśyi a také svými bratry, duchovními mistry, rodovými stařešiny, pokrevními příbuznými, tchány, tchynĕmi a přáteli, oslovil Pána Kṛṣṇu, zatímco všichni naslouchali.

10.72.3

Verš

śrī-yudhiṣṭhira uvāca
kratu-rājena govinda
rājasūyena pāvanīḥ
yakṣye vibhūtīr bhavatas
tat sampādaya naḥ prabho

Synonyma

śrī-yudhiṣṭhiraḥ uvāca — Śrī Yudhiṣṭhira pravil; kratu — velkých ohňových obĕtí; rājena — králem; govinda — ó Kṛṣṇo; rājasūyena — jménem Rājasūya; pāvanīḥ — očišťující; yakṣye — přeji si uctívat; vibhūtīḥ — majestátní expanze; bhavataḥ — Tvé; tat — to; sampādaya — prosím dovol; naḥ — nám; prabho — ó pane.

Překlad

Śrī Yudhiṣṭhira pravil: Ó Govindo, přeji si uctívat Tvé příznivé, majestátní expanze obĕtí Rājasūya, králem védských obřadů. Prosím, učiň naši snahu úspĕšnou, můj Pane.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že slovo vibhūtīḥ se týká expanzí Pána Kṛṣṇy (aṁśān) a Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dále vysvĕtluje, že slovo vibhūtīḥ zde označuje majestátní expanze Pána Kṛṣṇy v tomto svĕtĕ, jako jsou polobozi a ostatní zmocnĕné bytosti. Śrīla Prabhupāda tedy tento verš překládá v knize Kṛṣṇa, Supreme Osobnost Božství takto: „Můj drahý Pane Kṛṣṇo, obĕť, které se říká Rājasūya-yajña, má být vykonána svrchovaným panovníkem a je považována za krále všech obĕtí. Provedením této obĕti chci uspokojit všechny polobohy, kteří jsou Tvými zplnomocnĕnými zástupci v hmotném svĕtĕ, a přeji si, abys mi s tímto odvážným podnikem laskavĕ pomohl, aby mohl být úspĕšnĕ uskutečnĕn. Co se týče nás Pāṇḍuovců, nemáme, oč bychom polobohy žádali. Osobnĕ jsme zcela spokojení s tím, že jsme Tvoji oddaní. Jak říkáš v Bhagavad-gītĕ: ,Polobohy uctívají lidé zmatení hmotnými žádostmi.̀ Mnĕ se však jedná o nĕco jiného. Chci vykonat obĕť Rājasūyu a pozvat všechny polobohy proto, abych ukázal, že nemají žádnou moc nezávislou na Tobĕ – že jsou Tvoji služebníci a Ty jsi Nejvyšší Osobnost Božství. Hloupí lidé s chabým poznáním Tĕ považují za obyčejnou lidskou bytost. Nĕkdy na Tobĕ hledají chyby a nĕkdy Tĕ haní. Proto chci vykonat tuto Rājasūya-yajñu. Přeji si pozvat všechny polobohy, počínaje Pánem Brahmou, Pánem Śivou a dalšími vznešenými vládci nebeských planet, a na tomto velkém shromáždĕní polobohů ze všech částí vesmíru chci dokázat, že jsi Nejvyšší Osobnost Božství a že každý je Tvůj služebník.“

10.72.4

Verš

tvat-pāduke avirataṁ pari ye caranti
dhyāyanty abhadra-naśane śucayo gṛṇanti
vindanti te kamala-nābha bhavāpavargam
āśāsate yadi ta āśiṣa īśa nānye

Synonyma

tvat — Tvým; pāduke — sandálům; aviratam — neustále; pari — plnĕ; ye — kdo; caranti — slouží; dhyāyanti — meditují o; abhadra — nepříznivých vĕcí; naśane — které (působí) zničení; śucayaḥ — očištĕnými; gṛṇanti — a popisují svými slovy; vindanti — získají; te — oni; kamala — (jako) lotos; nābha — ó Ty, jehož pupek; bhava — hmotného života; apavargam — ukončení; āśāsate — chovají touhy; yadi — pokud; te — oni; āśiṣaḥ — (dosáhnou) vytoužených vĕcí; īśa — ó Pane; na — ne; anye — ostatní osoby.

Překlad

Očištĕné osoby, které neustále slouží Tvým botám, jež ničí vše nepříznivé, meditují o nich a oslavují je, zajisté dosáhnou osvobození z hmotné existence, ó Pane s pupkem podobným lotosu. I když touží po nĕčem v tomto svĕtĕ, získají to, zatímco ostatní – ti, kdo nepřijímají útočištĕ u Tebe – nejsou nikdy spokojeni, ó Pane.

Význam

Śrīla Prabhupāda v této souvislosti píše, že osvobozené osoby vĕdomé si Kṛṣṇy: „Dokonce i v případĕ, že netouží po vysvobození z hmotného bytí a ani si nechtĕjí užívat hmotného bohatství, se jejich touhy také splní díky tomu, jak jednají s vĕdomím Tebe. Čistí oddaní Tvých lotosových nohou ve skutečnosti netouží po hmotném bohatství. Co se nás týče, jsme plnĕ odevzdaní Tvým lotosovým nohám a Tvou milostí máme to štĕstí, že Tĕ můžeme osobnĕ vidĕt. Proto přirozenĕ netoužíme po hmotném bohatství. Védská moudrost praví, že jsi Nejvyšší Osobnost Božství. Chtĕl bych utvrdit platnost této skutečnosti a také ukázat svĕtu rozdíl mezi tím, když Tĕ nĕkdo přijímá jako Nejvyšší Osobnost Božství, a tím, když Tĕ nĕkdo jen považuje za mocnou historickou osobnost. Chci svĕtu ukázat, že človĕk může dosáhnout nejvyšší dokonalosti života jednoduše přijetím útočištĕ u Tvých lotosových nohou, stejnĕ jako lze prostým zaléváním kořene uspokojit vĕtve, ratolesti, listy i kvĕty celého stromu. Život toho, kdo rozvíjí vĕdomí Kṛṣṇy, se naplní po hmotné i po duchovní stránce.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podobnĕ vysvĕtluje výrok krále Yudhiṣṭhiry: „Necítíme velkou naléhavost vykonat obĕť Rājasūya, ani nesledujeme žádný osobní zájem, neboť již vidíme Tvé lotosové nohy a Tvou bezmeznou milostí jsme byli přijati do Tvé osobní společnosti. V tomto svĕtĕ jsou však nĕkteří, jejichž srdce jsou znečištĕná, a proto si myslí, že nejsi Nejvyšší Osobnost Božství, ale obyčejný človĕk. Nebo na Tobĕ hledají chyby a dokonce Tĕ kritizují. To je šíp probodávající naše srdce.

Proto, abychom odstranili tento šíp z našeho srdce, musíme na toto místo – pod záminkou Rājasūyi – svolat Brahmu, Rudru a ostatní moudré brahmacārī a polobohy, kteří sídlí na každé ze čtrnácti planetárních soustav. Až se tak vznešené shromáždĕní sejde, bude povinné nejprve uspořádat agra-pūju, neboli první uctívání nejvhodnĕjší přítomné osoby. A až jim bude přímo ukázáno, že Ty, Pán Kṛṣṇa, jsi Nejvyšší Osobnost Božství, šíp probodávající naše srdce bude odstranĕn.“

10.72.5

Verš

tad deva-deva bhavataś caraṇāravinda-
sevānubhāvam iha paśyatu loka eṣaḥ
ye tvāṁ bhajanti na bhajanty uta vobhayeṣāṁ
niṣṭhāṁ pradarśaya vibho kuru-sṛñjayānām

Synonyma

tat — proto; deva-deva — ó Pane pánů; bhavataḥ — Tvým; caraṇa-aravinda — lotosovým nohám; sevā — služby; anubhāvam — moc; iha — v tomto svĕtĕ; paśyatu — nechť vidí; lokaḥ — obyvatelé; eṣaḥ — tito; ye — kteří; tvām — Tebe; bhajanti — uctívají; na bhajanti — neuctívají; uta vā — nebo jinak; ubhayeṣām — obou; niṣṭhām — postavení; pradarśaya — prosím ukaž; vibho — ó všemocný; kuru-sṛñjayānām — Kuruovců a Sṛñjayů.

Překlad

Proto, ó Pane pánů, nechť lidé tohoto svĕta spatří moc oddané služby Tvým lotosovým nohám. Prosím, ukaž jim, ó všemocný, postavení tĕch Kuruovců a Sṛñjayů, kteří Tĕ uctívají, a tĕch, kteří Tĕ neuctívají.

Význam

Zde jasnĕ vidíme srdce kazatele. Velký oddaný Yudhiṣṭhira Mahārāja prosí Pána Kṛṣṇu, aby jasnĕ ukázal výsledek Jeho uctívání a výsledek Jeho neuctívání. Pokud by to lidé tohoto svĕta pochopili, mohli by začít poznávat, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství a že konečný zájem každé bytosti spočívá v odevzdání se Mu. Velké autority potvrzují, že Yudhiṣṭhira Mahārāja je čistý oddaný Pána, a tak jeho skutečnou motivací při plnĕní jeho povinnosti krále bylo prosadit svrchovanost Pána Kṛṣṇy jako Nejvyšší Osobnosti Božství. To je skutečný význam činností Pāṇḍuovců, které popisují jak Śrīmad-Bhāgavatam tak Mahābhārata.

10.72.6

Verš

na brahmaṇaḥ sva-para-bheda-matis tava syāt
sarvātmanaḥ sama-dṛśaḥ sva-sukhānubhūteḥ
saṁsevatāṁ sura-taror iva te prasādaḥ
sevānurūpam udayo na viparyayo ’tra

Synonyma

na — ne; brahmaṇaḥ — Absolutní Pravdy; sva — své vlastní; para — a ostatních; bheda — rozlišující; matiḥ — mentalita; tava — Tebe; syāt — může být; sarva — všech bytostí; ātmanaḥ — Duše; sama — nestranný; dṛśaḥ — jehož pohled; sva — v sobĕ; sukha — štĕstí; anubhūteḥ — jehož zkušenost; saṁsevatām — pro ty, kdo správnĕ uctívají; sura-taroḥ — nebeského stromu přání; iva — jako kdyby; te — Tvá; prasādaḥ — milost; sevā — se službou; anurūpam — v souladu; udayaḥ — vytoužené výsledky; na — ne; viparyayaḥ — rozpor; atra — v tom.

Překlad

Ve Tvé mysli nemůže existovat rozlišování jako „Toto je mé a tamto patří jinému,“ protože jsi Nejvyšší Pán, Absolutní Pravda, Duše všech bytostí, vždy vyrovnaný a užívající si transcendentálního štĕstí v sobĕ samém. Přesnĕ jako nebeský strom přání žehnáš všem, kteří Tĕ správnĕ uctívají a udílíš jim jejich vytoužené plody úmĕrnĕ službĕ, kterou Ti poskytují. Na tom není nic špatného.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že strom přání nemá žádné hmotné připoutanosti nebo předpojatost, ale jednoduše udílí své plody tĕm, kdo si je zaslouží, a nikoliv ostatním. Jīva Gosvāmī Prabhupāda dodává, že strom přání neuvažuje: „Tato osoba je hodna mĕ uctívat, ale tamta není.“ Naopak, a strom přání je spokojen se všemi, kdo mu správnĕ slouží. A Pán jedná stejným způsobem, jak zde vysvĕtluje král Yudhiṣṭhira.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī dodává, že by nikdo nemĕl vinit Pána Kṛṣṇu ze závisti vůči jedné osobĕ a nadržování jiné. Jelikož Pán je sva-sukhānubhūti, zažívající své vlastní štĕstí v sobĕ, nemá ve vztahu k podmínĕným duším co získat ani co ztratit. Naopak, odpovídá podle toho, jak se na Nĕho obracejí. Śrīla Prabhupāda tento bod velmi pĕknĕ shrnuje ve svém překladu výroku krále Yudhiṣṭhiry: „Život toho, kdo rozvíjí vĕdomí Kṛṣṇy, se naplní po hmotné i po duchovní stránce. To neznamená, že jsi naklonĕný lidem, kteří přijímají vĕdomí Kṛṣṇy, a že lidé nevĕdomí si Kṛṣṇy jsou Ti lhostejní. Stavíš se ke všem stejnĕ – to jsi sám prohlásil. Nemůžeš být jednĕm naklonĕný a o druhé se nezajímat, protože sídlíš v srdcích všech jako Nadduše a všem udílíš výsledky jejich plodonosných činností. Každé živé bytosti dáváš možnost, aby si užívala tohoto hmotného svĕta, jak si přeje. Jako Nadduše sídlíš v tĕle s ní a dáváš jí výsledky jejích činností i příležitosti rozvíjet vĕdomí Kṛṣṇy a obrátit se k oddané službĕ Tobĕ. Otevřenĕ prohlašuješ, že každý by mĕl zanechat všech ostatních vĕcí a odevzdat se Ti, že se o nĕho postaráš a zbavíš ho reakcí za všechny hříchy. Jsi jako strom přání na nebeských planetách, který dává každému požehnání podle toho, co si kdo přeje. Každý má možnost dosáhnout nejvyšší dokonalosti, ale pokud po tom nĕkdo netouží a Ty mu dáš nižší požehnání, neznamená to, že jsi zaujatý.“

10.72.7

Verš

śrī-bhagavān uvāca
samyag vyavasitaṁ rājan
bhavatā śatru-karśana
kalyāṇī yena te kīrtir
lokān anubhaviṣyati

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; samyak — dokonale; vyavasitam — rozhodnuté; rājan — ó králi; bhavatā — tebou; śatru — nepřátel; karśana — ó trýzniteli; kalyāṇī — příznivá; yena — čímž; te — tvou; kīrtiḥ — slávu; lokān — všechny svĕty; anubhaviṣyati — spatří.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Tvé rozhodnutí je dokonalé, ó králi, a tak se tvá vznešená sláva rozšíří do všech svĕtů, ó trýzniteli nepřátel.

Význam

Pán Kṛṣṇa zde souhlasí s rozhodnutím krále Yudhiṣṭhiry, že by se mĕla vykonat obĕť Rājasūya. Dále souhlasí s tím, že na skutečnosti, že jeden výsledek dosáhnou ti, kdo Ho uctívají, a jiný ti, kdo Ho neuctívají, není nic nečestného. Významní komentátoři Bhāgavatamu poukazují na to, že oslovením krále Yudhiṣṭhiry jako śatru-karśana, „trýznitel nepřátel“, mu Pán Kṛṣṇa předává energii přemoci všechny nepřátelské krále. Kṛṣṇa tak předpovĕdĕl, že se vznešená sláva krále Yudhiṣṭhiry rozšíří do všech svĕtů a ve skutečnosti se tak stalo.

10.72.8

Verš

ṛṣīṇāṁ pitṛ-devānāṁ
suhṛdām api naḥ prabho
sarveṣām api bhūtānām
īpsitaḥ kratu-rāḍ ayam

Synonyma

ṛṣīṇām — pro mudrce; pitṛ — zemřelé předky; devānām — a polobohy; suhṛdām — pro přátele; api — také; naḥ — náš; prabhoḥ — pane; sarveṣām — pro všechny; api — jakož i; bhūtānām — živé bytosti; īpsitaḥ — vytoužený; kratu — hlavních védských obĕtí; rāṭ — král; ayam — tento.

Překlad

Vskutku, Můj pane, pro velké mudrce, předky a polobohy, pro naše přátele a vlastnĕ pro všechny živé bytosti je vykonání tohoto krále védských obĕtí žádoucí.

10.72.9

Verš

vijitya nṛpatīn sarvān
kṛtvā ca jagatīṁ vaśe
sambhṛtya sarva-sambhārān
āharasva mahā-kratum

Synonyma

vijitya — porážející; nṛ-patīn — krále; sarvān — všechny; kṛtvā — činící; ca — a; jagatīm — Zemi; vaśe — pod svoji kontrolou; sambhṛtya — shromažďující; sarva — všechny; sambhārān — položky; āharasva — vykonej; mahā — velkou; kratum — obĕť.

Překlad

Nejprve poraž všechny krále, podmaň si Zemi a shromáždi všechny potřebné položky; potom vykonej tuto velkou obĕť.

10.72.10

Verš

ete te bhrātaro rājaḻ
loka-pālāṁśa-sambhavāḥ
jito ’smy ātmavatā te ’haṁ
durjayo yo ’kṛtātmabhiḥ

Synonyma

ete — tito; te — tvoji; bhrātaraḥ — bratři; rājan — ó králi; loka — planet; pāla — vládnoucích polobohů; aṁśa — jako částečné expanze; sambhavāḥ — zrozeni; jitaḥ — podmanĕn; asmi — jsem; ātma-vatā — sebeovládnutým; te — tebou; aham — Já; durjayaḥ — nepřemožitelný; yaḥ — jenž; akṛta-ātmabhiḥ — tĕmi, kdo si nepodmanili své smysly.

Překlad

Tito tvoji bratři, ó králi, se narodili jako částečné expanze polobohů vládnoucích různým planetám. A ty jsi natolik sebeovládnutý, že sis podmanil i Mĕ, nepřemožitelného tĕmi, kdo nedokáží ovládat své smysly.

Význam

VÝZNAM: Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „Je řečeno, že Bhīma se narodil polobohu Vāyuovi a Arjuna se narodil polobohu Indrovi, zatímco samotný král Yudhiṣṭhira se narodil polobohu Yamarājovi. Śrīla Prabhupāda dále uvádí: „Pán Kṛṣṇa řekl králi Yudhiṣṭhirovi, že Ho přemůže láska toho, kdo si podrobil své smysly. Kdo nezvítĕzil nad svými smysly, nemůže zvítĕzit nad Nejvyšší Osobností Božství. To je tajemství oddané služby. Podrobit si smysly znamená zamĕstnávat je neustále službou Pánu. Zvláštní kvalifikací všech bratří Pāṇḍuovců bylo, že stále používali své smysly ke službĕ Pánu. Ten, kdo takto používá své smysly, se očišťuje a s očištĕnými smysly může skutečnĕ poskytovat láskyplnou transcendentální službu Pánu a podmanit si Ho.“

10.72.11

Verš

na kaścin mat-paraṁ loke
tejasā yaśasā śriyā
vibhūtibhir vābhibhaved
devo ’pi kim u pārthivaḥ

Synonyma

na — ne; kaścit — jakákoliv osoba; mat — Mnĕ; param — toho, kdo je oddaný; loke — v tomto svĕtĕ; tejasā — svou silou; yaśasā — slávou; śriyā — krásou; vibhūtibhiḥ — majestátem; vā — nebo; abhibhavet — může překonat; devaḥ — polobůh; api — dokonce; kim u — nemluvĕ o; pārthivaḥ — vládci Zemĕ.

Překlad

Nikdo v tomto svĕtĕ, dokonce ani polobůh – o pozemském králi nemluvĕ – nemůže překonat Mého oddaného svou silou, krásou, slávou nebo bohatstvím.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa ujišťuje krále Yudhiṣṭhiru, že nebude mít potíže přemoci svĕtské krále, neboť je čistý oddaný a Pánovi čistí oddaní nemohou být nikdy přemoženi dokonce ani polobohy, o pozemských králích nemluvĕ. Ačkoliv jsou materialisté pyšní na svoji moc, slávu, krásu a majestát, nikdy nemohou překonat čisté oddané Pána v žádné z tĕchto kategorií.

10.72.12

Verš

śrī-śuka uvāca
niśamya bhagavad-gītaṁ
prītaḥ phulla-mukhāmbujaḥ
bhrātṝn dig-vijaye ’yuṅkta
viṣṇu-tejopabṛṁhitān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śuka pravil; niśamya — po vyslechnutí; bhagavat — Nejvyššího Pána; gītam — písnĕ; prītaḥ — potĕšený; phulla — rozkvetlá; mukha — jeho tvář; ambujaḥ — podobná lotosu; bhrātṝn — své bratry; dik — všech svĕtových stran; vijaye — dobýváním; ayuṅkta — zamĕstnal; viṣṇu — Pána Viṣṇua; tejaḥ — energií; upabṛṁhitān — posílené.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Po vyslechnutí tĕchto slov zpívaných Nejvyšším Pánem se král Yudhiṣṭhira zaradoval a jeho tvář rozkvetla jako lotos. Poslal tedy své bratry, kteří byli zmocnĕni energií Pána Viṣṇua, dobýt všechny svĕtové strany.

10.72.13

Verš

sahadevaṁ dakṣiṇasyām
ādiśat saha sṛñjayaiḥ
diśi pratīcyāṁ nakulam
udīcyāṁ savyasācinam
prācyāṁ vṛkodaraṁ matsyaiḥ
kekayaiḥ saha madrakaiḥ

Synonyma

sahadevam — Sahadevu; dakṣiṇasyām — na jih; ādiśat — poslal rozkazem; saha — s; sṛñjayaiḥ — bojovníky klanu Sṛñjaya; diśi — do smĕru; pratīcyām — západního; nakulam — Nakulu; udīcyām — na sever; savyasācinam — Arjunu; prācyām — na východ; vṛkodaram — Bhīmu; matsyaiḥ — Matsyi; kekayaiḥ — Kekayi; saha — s; madrakaiḥ — a Madraky.

Překlad

Sahadevu poslal na jih se Sṛñjayi, Nakulu na západ s Matsyi, Arjunu na sever s Kekayi a Bhīmu na východ s Madraky.

10.72.14

Verš

te vijitya nṛpān vīrā
ājahrur digbhya ojasā
ajāta-śatrave bhūri
draviṇaṁ nṛpa yakṣyate

Synonyma

te — ti; vijitya — porážející; nṛpān — krále; vīrāḥ — hrdinové; ājahruḥ — přivezli; digbhyaḥ — z různých svĕtových stran; ojasā — svou osobní silou; ajāta-śatrave — Yudhiṣṭhirovi Mahārājovi, jehož nepřítel se nikdy nenarodil; bhūri — hojné; draviṇam — bohatství; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); yakṣyate — jenž zamýšlel vykonat obĕť.

Překlad

Po porážce mnoha králů vlastní silou přivezli tito hrdinní bratři hojné bohatství Yudhiṣṭhirovi Mahārājovi, jenž zamýšlel vykonat obĕť, ó králi.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Můžeme podotknout, že když král Yudhiṣṭhira vyslal své mladší bratry na různé strany, nebylo jeho zámĕrem, aby vyhlásili králům válku. Ve skutečnosti se bratři rozjeli různými smĕry oznámit příslušným králům rozhodnutí krále Yudhiṣṭhiry, že vykoná obĕť Rājasūyu. Králům tak bylo sdĕleno, že se po nich žádá, aby zaplatili daň na provedení obĕti. Zaplacením danĕ císaři Yudhiṣṭhirovi každý král uznal své podřízené postavení. Pokud nĕkterý král odmítl jednat patřičným způsobem, následoval nevyhnutelný boj. Svým vlivem a silou tedy bratři porazili všechny vladaře na všech stranách a mohli králi Yudhiṣṭhirovi přinést dostatečné danĕ a dary.“

10.72.15

Verš

śrutvājitaṁ jarāsandhaṁ
nṛpater dhyāyato hariḥ
āhopāyaṁ tam evādya
uddhavo yam uvāca ha

Synonyma

śrutvā — slyšící o; ajitam — nepřemoženém; jarāsandham — Jarāsandhovi; nṛpateḥ — král; dhyāyataḥ — zatímco uvažoval; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; āha — sdĕlil; upāyam — způsob; tam — jemu; eva — vskutku; ādyaḥ — původní osoba; uddhavaḥ — Uddhava; yam — který; uvāca ha — vyslovil.

Překlad

Když král Yudhiṣṭhira slyšel, že Jarāsandha zůstal nepřemožen, začal uvažovat a poté mu prvotní Pán Hari sdĕlil způsob, jak porazit Jarāsandhu, který popsal Uddhava.

10.72.16

Verš

bhīmaseno ’rjunaḥ kṛṣṇo
brahma-linga-dharās trayaḥ
jagmur girivrajaṁ tāta
bṛhadratha-suto yataḥ

Synonyma

bhīmasenaḥ arjunaḥ kṛṣṇaḥ — Bhīmasena, Arjuna a Kṛṣṇa; brahma — brāhmaṇů; liṅga — přestrojení; dharāḥ — oblečeni v; trayaḥ — tito tři; jagmuḥ — jeli; girivrajam — do opevnĕného mĕsta Girivraja; tāta — můj milý (Parīkṣite); bṛhadratha-sutaḥ — syn Bṛhadrathy (Jarāsandha); yataḥ — kde.

Překlad

Tak se Bhīmasena, Arjuna a Kṛṣṇa přestrojili za brāhmaṇy a jeli do Girivraji, můj milý král, kde žil Bṛhadrathův syn.

10.72.17

Verš

te gatvātithya-velāyāṁ
gṛheṣu gṛha-medhinam
brahmaṇyaṁ samayāceran
rājanyā brahma-liṅginaḥ

Synonyma

te — oni; gatvā — jdoucí; ātithya — pro přijímání nepozvaných hostů; velāyām — v určenou hodinu; gṛheṣu — ve svém sídle; gṛha-medhinam — od zbožného hospodáře; brahmaṇyam — uctivému k brāhmaṇům; samayāceran — žádali; rājanyāḥ — králové; brahma-liṅginaḥ — objevující se se znaky brāhmaṇů.

Překlad

Královští bojovníci přestrojení za brāhmaṇy přišli za Jarāsandhou domů v hodinu určenou k přijímání hostů. Přednesli svou žádost tomuto svĕdomitému hospodáři, který byl zvláštĕ uctivý k brāhmaṇům.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Král Jarāsandha byl velice svĕdomitý hospodář a mĕl velkou úctu k brāhmaṇům. Byl dobrý bojovník, kṣatriyský král, ale nikdy nezanedbával příkazy Ved. Podle védských pravidel jsou brāhmaṇové považováni za duchovní učitele všech ostatních kast. Pán Kṛṣṇa, Arjuna a Bhīmasena byli ve skutečnosti kṣatriyové, ale oblékli se do šatu brāhmaṇů a obrátili se na krále Jarāsandhu v dobĕ, kdy se chystal dávat milodary brāhmaṇům a přijímat je za hosty.“

10.72.18

Verš

rājan viddhy atithīn prāptān
arthino dūram āgatān
tan naḥ prayaccha bhadraṁ te
yad vayaṁ kāmayāmahe

Synonyma

rājan — ó králi; viddhi — prosím vĕz; atithīn — hosté; prāptān — dorazivší; arthinaḥ — toužící získat; dūram — zdaleka; āgatān — přišedší; tat — to; naḥ — nám; prayaccha — prosím dej; bhadram — vše dobré; te — tobĕ; yat — cokoliv; vayam — my; kāmayāmahe — přejeme si.

Překlad

(Kṛṣṇa, Arjuna a Bhīma pravili:) Ó králi, vĕz, že jsme potřební hosté, kteří k tobĕ přišli zdaleka. Přejeme ti vše dobré. Prosím dej nám vše, co si přejeme.

10.72.19

Verš

kiṁ durmarṣaṁ titikṣūṇāṁ
kim akāryam asādhubhiḥ
kiṁ na deyaṁ vadānyānāṁ
kaḥ paraḥ sama-darśinām

Synonyma

kim — co; durmarṣam — nesnesitelné; titikṣūṇām — pro snášenlivé; kim — co; akāryam — nemožné učinit; asādhubhiḥ — pro bezbožné; kim — co; na deyam — nemožné rozdat; vadānyānām — pro štĕdré; kaḥ — co; paraḥ — oddĕlený; sama — nestranný; darśinām — pro ty, jejichž pohled.

Překlad

Co snášenliví nesnesou? Co neučiní zlotřilí? Co štĕdří nerozdají darem? A koho ti s nestranným pohledem budou považovat za cizince?

Význam

V předchozím verši Pán Kṛṣṇa a dva bratři Pāṇḍuovci, Bhīma a Arjuna, požádali Jarāsandhu, aby jim dal vše, oč ho požádají. Zde vysvĕtlují, proč nemusí upřesňovat svoji touhu.

Ācāryové komentují tento verš: Jarāsandha si mohl myslet: „Co když požádáte o mého syna, odloučení od nĕhož by bylo nesnesitelné?“

Na tuto možnou námitku Kṛṣṇa a Pāṇḍuovci odpovídají: „Pro snášenlivou osobu není nic nesnesitelné.“

Podobnĕ by Jarāsandha mohl namítat: „Co když mĕ požádáte, abych opustil tĕlo nebo o mé cenné drahokamy a ostatní ozdoby, které jsou určeny pro mé syny, ne pro obyčejné žebráky?“

Na to odpovídají: „Pokud jde o štĕdré osoby, co není určeno k rozdání jako almužny?“ Jinak řečeno, má se rozdat všechno.

Jarāsandha by mohl také namítat, že by mohl rozdávat almužnu svým nepřátelům. To jeho hosté vyvracejí výrokem kaḥ paraḥ sama-darśinām: „Pro ty s nestranným pohledem, kdo je cizinec?“

Tak Śrī Kṛṣṇa a Pāṇḍuovci povzbuzovali Jarāsandhu, aby jednoduše souhlasil se splnĕním jejich žádosti bez další diskuse.

10.72.20

Verš

yo ’nityena śarīreṇa
satāṁ geyaṁ yaśo dhruvam
nācinoti svayaṁ kalpaḥ
sa vācyaḥ śocya eva saḥ

Synonyma

yaḥ — kdo; anityena — dočasným; śarīreṇa — s hmotným tĕlem; satām — svĕtci; geyam — být oslavován; yaśaḥ — slávu; dhruvam — trvalou; na ācinoti — nedosáhne; svayam — sám; kalpaḥ — schopen; saḥ — on; vācyaḥ — opovrženíhodný; śocyaḥ — politováníhodný; eva — vskutku; saḥ — on.

Překlad

Vskutku je třeba pokárat a politovat toho, který ačkoliv je toho schopen, nedokáže dosáhnout se svým dočasným tĕlem trvalé slávy vychvalované velkými svĕtci.

10.72.21

Verš

hariścandro rantideva
uñchavṛttiḥ śibir baliḥ
vyādhaḥ kapoto bahavo
hy adhruveṇa dhruvaṁ gatāḥ

Synonyma

hariścandraḥ rantidevaḥ — Hariścandra a Rantideva; uñcha-vṛttiḥ — Mudgala, který se živil sbíráním obilí zanechaného na polích po sklizni; śibiḥ baliḥ — Śibi a Bali; vyādhaḥ — lovec; kapotaḥ — holub; bahavaḥ — mnozí; hi — vskutku; adhruveṇa — s dočasným; dhruvam — k trvalému; gatāḥ — dospĕli.

Překlad

Hariścandra, Rantideva, Uñchavṛtti Mudgala, Śibi, Bali, legendární lovec a holub a mnozí další dosáhli trvalého prostřednictvím dočasného.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa a oba Pāṇḍuovci upozorňují Jarāsandhu, že dočasné hmotné tĕlo lze použít k dosažení trvalé situace v životĕ. Jelikož Jarāsandha byl materialista, apelovali na jeho přirozený zájem o nebeské planety, kde život trvá tak dlouho, že lidem na Zemi připadá jako trvalý.

Śrīla Śrīdhara Svāmī krátce shrnuje historii osobností zmínĕných v tomto verši: „Aby Hariścandra splatil své dluhy Viśvāmitrovi, prodal všechno, co mĕl, včetnĕ své manželky a dĕtí. A přesto ani po dosažení postavení caṇḍāly nebyl znechucen; odebral se tedy na nebesa spolu se všemi obyvateli Ayodhyi. Rantideva po půstu bez vody trvajícím čtyřicet osm dní nĕjak získal nĕjaké jídlo a vodu, ale potom přišli jacísi žebráci a on jim všechno dal. Takto dosáhl Brahmaloky. Mudgala následoval praxi sbírání obilí zanechaného na polích po sklizni. Přesto se choval pohostinnĕ k nepozvaným hostům, a to i poté, co jeho rodina trpĕla šest mĕsíců chudobou. Odebral se tedy také na Brahmaloku.

Aby král Śibi zachránil holuba, který u nĕho přijal útočištĕ, dal jestřábovi vlastní maso a dosáhl nebes. Bali Mahārāja vĕnoval veškerý svůj majetek Pánu Harimu, jenž vystupoval jako trpasličí brāhmaṇa (Vāmanadeva), a tak Bali získal Pánovu osobní společnost. Holub a jeho družka dali své vlastní maso lovci na důkaz pohostinnosti, a tak byli vzati na nebesa v nebeském letadle. Když lovec pochopil jejich postavení v kvalitĕ dobra, stal se také odříkavým, a tak zanechal lovení a vydal se konat tvrdou askezi. Jelikož byl zbaven všech hříchů, byl poté, co jeho tĕlo uhořelo v lesním požáru, povýšen na nebesa. Takto mnoho osobností dosáhlo trvalého života na vyšších planetách prostřednictvím dočasného hmotného tĕla.“

10.72.22

Verš

śrī-śuka uvāca
svarair ākṛtibhis tāṁs tu
prakoṣṭhair jyā-hatair api
rājanya-bandhūn vijñāya
dṛṣṭa-pūrvān acintayat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; svaraiḥ — podle jejich hlasů; ākṛtibhiḥ — tĕlesného vzezření; tān — je; tu — však; prakoṣṭhaiḥ — (pohledem na) jejich předloktí; jyā — tĕtivami; hataiḥ — poznamenaná; api — dokonce; rājanya — královského stavu; bandhūn — jako členy rodiny; vijñāya — rozeznávající; dṛṣṭa — vidĕné; pūrvān — dříve; acintayat — uvažoval.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Z jejich hlasů, fyzického vzezření a jizev od tĕtiv na předloktích Jarāsandha poznal, že jeho hosté patří ke královskému stavu. Napadlo ho, že je už nĕkde v minulosti vidĕl.

Význam

Ācāryové poukazují na to, že Jarāsandha vidĕl Pána Kṛṣṇu, Bhīmasenu a Arjunu při Draupadinĕ obřadu svayaṁ-vara. Jelikož přišli žebrat v přestrojení za brāhmaṇy, Jarāsandha si myslel, že to musí být nízko postavení kṣatriyové, jak zde vyjadřuje slovo rājanya-bandhūn.

10.72.23

Verš

rājanya-bandhavo hy ete
brahma-liṅgāni bibhrati
dadāni bhikṣitaṁ tebhya
ātmānam api dustyajam

Synonyma

rājanya-bandhavaḥ — příbuzní kṣatriyů; hi — vskutku; ete — tito; brahma — brāhmaṇů; liṅgāni — znaky; bibhrati — mají; dadāni — mĕl bych dát; bhikṣitam — oč požádají; tebhyaḥ — jim; ātmānam — mé vlastní tĕlo; api — dokonce; dustyajam — nemožné se vzdát.

Překlad

(Jarāsandha si myslel:) Jsou to jistĕ členové královského stavu převlečení za brāhmaṇy, ale přesto jim musím splnit jejich žádost o dar, i když mĕ požádají o mé vlastní tĕlo.

Význam

Zde Jarāsandha vyjevuje svůj silný závazek konat dobročinnost, zvláštĕ když o ni žádají brāhmaṇové.

10.72.24-25

Verš

baler nu śrūyate kīrtir
vitatā dikṣv akalmaṣā
aiśvaryād bhraṁśitasyāpi
vipra-vyājena viṣṇunā

śriyaṁ jihīrṣatendrasya
viṣṇave dvija-rūpiṇe
jānann api mahīm prādād
vāryamāṇo ’pi daitya-rāṭ

Synonyma

baleḥ — Baliho; nu — není to tak; śrūyate — je slýchána; kīrtiḥ — sláva; vitatā — široce rozšířená; dikṣu — do všech svĕtových stran; akalmaṣā — neposkvrnĕná; aiśvaryāt — z jeho mocného postavení; bhraṁśitasya — který byl nucen poklesnout; api — třebaže; vipra — brāhmaṇy; vyājena — v převleku; viṣṇunā — Pánem Viṣṇuem; śrīyam — bohatství; jihīrṣatā — který chtĕl odebrat; indrasya — Indrovo; viṣṇave — Viṣṇuovi; dvija-rūpiṇe — zjevujícímu se jako brāhmaṇa; jānan — vĕdom si; api — ačkoliv; mahīm — celou Zemi; prādāt — daroval; vāryamāṇaḥ — když to mĕl zakázáno; api — dokonce i; daitya — démonů; rāṭ — král.

Překlad

Neposkvrnĕná sláva Baliho Mahārāje je vskutku slýchána po celém svĕtĕ. Pán Viṣṇu, který chtĕl od Baliho získat zpĕt Indrovo bohatství, se před ním zjevil v převleku za brāhmaṇu a přimĕl ho poklesnout z jeho mocného postavení. I když Bali vĕdĕl o lstia jeho guru mu to zakázal, král démonů přesto daroval Viṣṇuovi darem celou Zemi.

10.72.26

Verš

jīvatā brāhmaṇārthāya
ko nv arthaḥ kṣatra-bandhunā
dehena patamānena
nehatā vipulaṁ yaśaḥ

Synonyma

jīvatā — který je naživu; brāhmaṇa-arthāya — ve prospĕch brāhmaṇů; kaḥ — jaký; nu — vůbec; arthaḥ — užitek; kṣatra-bandhunā — s pokleslým kṣatriyou; dehena — jeho tĕlem; patamānena — blížícím se poklesnutí; na īhatā — který se nesnaží; vipulam — o rozsáhlou; yaśaḥ — slávu.

Překlad

K čemu je dobrý nekvalifikovaný kṣatriya, který dále žije, ale nedokáže získat vĕčnou slávu jednáním ve prospĕch brāhmaṇů pomocí svého zkáze podléhajícího tĕla?

10.72.27

Verš

ity udāra-matiḥ prāha
kṛṣṇārjuna-vṛkodarān
he viprā vriyatāṁ kāmo
dadāmy ātma-śiro ’pi vaḥ

Synonyma

iti — takto; udāra — štĕdrá; matiḥ — jehož mentalita; prāha — pravil; kṛṣṇa-arjuna-vṛkodarān — ke Kṛṣṇovi, Arjunovi a Bhīmovi; he vipraḥ — ó učení brāhmaṇové; vriyatām — nechť je vybráno; kāmaḥ — co si přejete; dadāmi — dám; ātma — svou vlastní; śiraḥ — hlavu; api — dokonce; vaḥ — vám.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Šlechetný Jarāsandha se rozhodl a oslovil Kṛṣṇu, Arjunu a Bhīmu: „Ó učení brāhmaṇové, vyberte si, cokoliv si přejete. Dám vám to, i kdyby to byla má vlastní hlava.“

10.72.28

Verš

śrī-bhagavān uvāca
yuddhaṁ no dehi rājendra
dvandvaśo yadi manyase
yuddhārthino vayaṁ prāptā
rājanyā nānya-kāṅkṣiṇaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán (Kṛṣṇa) pravil; yuddham — boj; naḥ — nám; dehi — prosím dej; rāja-indra — ó vznešený králi; dvandvaśaḥ — jako souboj muže proti muži; yadi — pokud; manyase — považuješ to za vhodné; yuddha — po boji; arthinaḥ — toužící; vayam — my; prāptāḥ — přišli jsme sem; rājanyāḥ — členové královského stavu; na — ne; anya — nic jiného; kāṅkṣiṇaḥ — chtĕjící.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó vznešený králi, pokud to považuješ za vhodné, daruj nám souboj v podobĕ duelu. Jsme princové a přišli jsme tĕ požádat o boj. O nic jiného tĕ nežádáme.

10.72.29

Verš

asau vṛkodaraḥ pārthas
tasya bhrātārjuno hy ayam
anayor mātuleyaṁ māṁ
kṛṣṇaṁ jānīhi te ripum

Synonyma

asau — tamten; vṛkodaraḥ — Bhīma; pārthaḥ — syn Pṛthy; tasya — jeho; bhrātā — bratr; arjunaḥ — Arjuna; hi — vskutku; ayam — tohoto dalšího; anayoḥ — jich obou; mātuleyam — bratrance z matčiny strany; mām — Mĕ; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; jānīhi — prosím poznej; te — tvého; ripum — nepřítele.

Překlad

Tamhle je Bhīma, syn Pṛthy, a toto je jeho bratr Arjuna. Vĕz, že Já jsem jejich bratranec z matčiny strany, Kṛṣṇa, tvůj nepřítel.

10.72.30

Verš

evam āvedito rājā
jahāsoccaiḥ sma māgadhaḥ
āha cāmarṣito mandā
yuddhaṁ tarhi dadāmi vaḥ

Synonyma

evam — takto; āveditaḥ — vyzvaný; rāja — král; jahāsa — rozesmál se; uccaiḥ — hlasitĕ; sma — vskutku; māgadhaḥ — Jarāsandha; āha — řekl; ca — a; amarṣitaḥ — nesnášenlivý; mandāḥ — ó pošetilci; yuddham — boj; tarhi — potom; dadāmi — dám; vaḥ — vám.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Takto vyzvaný Magadharāja se hlasitĕ rozesmál a s odporem řekl: „Dobrá, vy pošetilci, budu s vámi bojovat!

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Jarāsandha cítil vnitřní spokojenost, protože si myslel, že jeho nepřátelé byli pokořeni tím, že se museli přestrojit za brāhmaṇy, aby se k nĕmu dostali. Ācārya tedy chápe Jarāsandhovu mysl takto: „Ó slaboši, zapomeňte na obtĕžování se s bojem. Proč prostĕ nepřijmete mou hlavu? Tím, že jste se převlékli za brāhmaṇy žebrající o milodar, jste nechali svou statečnost zapadnout jako slunce, ale pokud jste přesto nĕjak neztratili odvahu, daruji vám boj.“

Ācārya nakonec poukazuje na to, že bohynĕ učenosti zamýšlí frázi amarṣito mandāḥ číst jako amarṣito 'mandāḥ. Jinými slovy, Pán Kṛṣṇa a Pāṇḍuovci jsou amandāḥ, „nikdy pošetilí“. A z toho důvodu zvolili tu nejlepší taktiku, jak jednou provždy skoncovat s krutým Jarāsandhou.

10.72.31

Verš

na tvayā bhīruṇā yotsye
yudhi viklava-tejasā
mathurāṁ sva-purīṁ tyaktvā
samudraṁ śaraṇaṁ gataḥ

Synonyma

na — ne; tvayā — s Tebou; bhīruṇā — zbabĕle; yotsye — budu bojovat; yudhi — v boji; viklava — oslabená; tejasā — jehož síla; mathurām — Mathuru; sva — své vlastní; purīm — mĕsto; tyaktvā — opouštĕjící; samudram — do oceánu; śaraṇam — kvůli útočišti; gataḥ — odejitý.

Překlad

„Nebudu však bojovat s Tebou, Kṛṣṇo, protože jsi zbabĕlec. Uprostřed bitvy Tĕ opustila síla a uprchl jsi ze svého hlavního mĕsta Mathury, abys přijal útočištĕ v moři.

10.72.32

Verš

ayaṁ tu vayasātulyo
nāti-sattvo na me samaḥ
arjuno na bhaved yoddhā
bhīmas tulya-balo mama

Synonyma

ayam — tento; tu — na druhé stranĕ; vayasā — vĕkem; atulyaḥ — nerovný; na — ne; ati — mnoho; sattvaḥ — mající síly; na — ne; me — vůči mnĕ; samaḥ — vyrovnaný; arjunaḥ — Arjuna; na bhavet — nemĕl by být; yoddhā — soupeř; bhīmaḥ — Bhīma; tulya — rovný; balaḥ — silou; mama — se mnou.

Překlad

„Pokud jde o tohoto, Arjunu, není stejnĕ starý jako já, ani není příliš silný. Jelikož se mi ničím nevyrovná, nemĕl by být soupeřem. Bhīma je však stejnĕ silný jako já.“

10.72.33

Verš

ity uktvā bhīmasenāya
prādāya mahatīṁ gadām
dvitīyāṁ svayam ādāya
nirjagāma purād bahiḥ

Synonyma

iti — takto; uktvā — řkoucí; bhīmasenāya — Bhīmasenovi; prādāya — dávající; mahatīm — velký; gadām — kyj; dvitīyām — jiný; svayam — sám; ādāya — beroucí si; nirjagāma — vyšel; purāt — z mĕsta; bahiḥ — ven.

Překlad

Když to Jarāsandha dořekl, nabídl Bhīmasenovi obrovský kyj, sám si vzal jiný a vyšel z mĕsta.

10.72.34

Verš

tataḥ samekhale vīrau
saṁyuktāv itaretaram
jaghnatur vajra-kalpābhyāṁ
gadābhyāṁ raṇa-durmadau

Synonyma

tataḥ — potom; samekhale — na plochém bojišti; vīrau — oba hrdinové; saṁyuktau — zapojeni; itara-itaram — jeden druhého; jaghnatuḥ — zasahovali; vajra-kalpābhyām — jako blesky; gadābhyām — svými kyji; raṇa — bojem; durmadau — dohnáni k líté zuřivosti.

Překlad

Oba hrdinové se pustili do boje na plochém bojišti před mĕstem. Rozlíceni soubojem k zuřivosti, zasahovali jeden druhého svými bleskům podobnými kyji.

10.72.35

Verš

maṇḍalāni vicitrāṇi
savyaṁ dakṣiṇam eva ca
caratoḥ śuśubhe yuddhaṁ
naṭayor iva raṅgiṇoḥ

Synonyma

maṇḍalāni — oblouky; vicitrāṇi — dovední; savyam — doleva; dakṣiṇam — doprava; eva ca — také; caratoḥ — jich, kteří se pohybovali; śuśubhe — vypadali zářivĕ; yuddham — boj; naṭayoḥ — herců; iva — jako; raṅgiṇoḥ — na jevišti.

Překlad

Zatímco dovednĕ kroužili doleva a doprava jako herci tančící na jevišti, boj představoval skvĕlou podívanou.

Význam

Jarāsandha a Bhīma zde ukazují svou dovednost v používání kyjů. Lze tedy pochopit, že oba bojovníci byli nebojácní a klidní i v bitevní vřavĕ.

10.72.36

Verš

tataś caṭa-caṭā-śabdo
vajra-niṣpesa-sannibhaḥ
gadayoḥ kṣiptayo rājan
dantayor iva dantinoḥ

Synonyma

tataḥ — poté; caṭa-caṭā-śabdaḥ — rachot; vajra — blesku; niṣpeṣa — rána; sannibhaḥ — podobající se; gadayoḥ — jejich kyjů; kṣiptayoḥ — roztočených; rājan — ó králi (Parīkṣite); dantayoḥ — klů; iva — jako kdyby; dantinoḥ — slonů.

Překlad

Když se Jarāsandhův a Bhīmasenův kyj hlasitĕ srazily, znĕlo to jako srážka velkých klů dvou zápasících slonů či jako hromobití v elektrické bouři.

Význam

Tento překlad je založen na knize Kṛṣṇa od Śrīly Prabhupādy.

10.72.37

Verš

te vai gade bhuja-javena nipātyamāne
anyonyato ’ṁsa-kaṭi-pāda-karoru-jatrum
cūrṇī-babhūvatur upetya yathārka-śākhe
saṁyudhyator dviradayor iva dīpta-manvyoḥ

Synonyma

te — oni; vai — vskutku; gade — dva kyje; bhuja — jejich paží; javena — rychlou silou; nipātyamāne — mocnĕ roztočené; anyonyataḥ — proti sobĕ navzájem; aṁsa — jejich ramena; kaṭi — boky; pāda — chodidla; kara — ruce; ūru — stehna; jatrum — a klíční kosti; cūrṇī — drcené; babhūvatuḥ — staly se; upetya — dotýkající se; yathā — jako; arka-śākhe — dvĕ vĕtve stromů arka; saṁyudhyatoḥ — mocnĕ bojujících; dviradayoḥ — páru slonů; iva — jako; dīpta — roznícený; manvyoḥ — jejichž hnĕv.

Překlad

Zasahovali se navzájem kyji takovou rychlostí a silou, že když kyje zasahovaly jejich ramena, boky, chodidla, ruce, stehna a klíční kosti, byly drceny a lámány jako vĕtve stromů arka, jimiž dva rozlícení sloni zuřivĕ napadají jeden druhého.

10.72.38

Verš

itthaṁ tayoḥ prahatayor gadayor nṛ-vīrau
kruddhau sva-muṣṭibhir ayaḥ-sparaśair apiṣṭām
śabdas tayoḥ praharator ibhayor ivāsīn
nirghāta-vajra-paruṣas tala-tāḍanotthaḥ

Synonyma

ittham — takto; tayoḥ — jejich; prahatayoḥ — zničené; gadayoḥ — kyje; nṛ — mezi lidskými bytostmi; vīrau — dva velcí hrdinové; kruddhau — rozhnĕvaní; sva — svými vlastními; muṣṭibhiḥ — pĕstmi; ayaḥ — jako železo; sparaśaiḥ — jejichž dotek; apiṣṭām — bili; śabdaḥ — zvuk; tayoḥ — jich; praharatoḥ — srážejících se; ibhayoḥ — dvou slonů; iva — jako; āsīt — stal se; nirghāta — rachot; vajra — jako hrom; paruṣaḥ — pronikavý; tala — jejich dlaní; tāḍana — ranami; utthaḥ — vzniklý.

Překlad

Když ti velcí hrdinové mezi muži takto zničili kyje, hnĕvivĕ do sebe bili pĕstmi tvrdými jako železo. Zatímco jeden druhému uštĕdřovali rány, zvuk se podobal rachotu srážejících se slonů nebo pronikavých úderů hromu.

10.72.39

Verš

tayor evaṁ praharatoḥ
sama-śikṣā-balaujasoḥ
nirviśeṣam abhūd yuddham
akṣīṇa-javayor nṛpa

Synonyma

tayoḥ — obou; evam — takto; praharatoḥ — zasahujících; sama — rovnocenné; śikṣā — jejichž výcvik; bala — síla; ojasoḥ — a energie; nirviśeṣam — nerozhodný; abhūt — byl; yuddham — boj; akṣīṇa — nezmenšené; javayoḥ — jejichž úsilí; nṛpa — ó králi.

Překlad

Zatímco takto bojovali, tento souboj mezi soupeři s rovnocenným výcvikem, silou a energií nemĕl konce. A tak pokračovali bez oddychu v boji, ó králi.

Význam

Nĕkteří ācāryové zahrnují do textu této kapitoly následující dva verše a Śrīla Prabhupāda je také přeložil v knize Kṛṣṇa:

evaṁ tayor mahā-rāja
yudhyatoḥ sapta-viṁśatiḥ
dināni niragaṁs tatra
suhṛd-van niśi tiṣṭhatoḥ

ekadā mātuleyaṁ vai
prāha rājan vṛkodaraḥ
na śakto ’haṁ jarāsandhaṁ
nirjetuṁ yudhi mādhava

„Takto, ó králi, strávili bojem dvacet sedm dní. Po skončení každého dne boje žili přes noc jako přátelé v Jarāsandhovĕ paláci a příštího dne zápasili znovu. Dvacátého osmého dne řekl Bhīmasena Kṛṣṇovi: „Můj milý Kṛṣṇo, musím čestnĕ uznat, že Jarāsandhu nemohu porazit.“

10.72.40

Verš

śatror janma-mṛtī vidvāñ
jīvitaṁ ca jarā-kṛtam
pārtham āpyāyayan svena
tejasācintayad dhariḥ

Synonyma

śatroḥ — nepřítele; janma — zrození; mṛtī — a smrt; vidvān — znající; jīvitam — oživení; ca — a; jarā — démonkou Jarou; kṛtam — provedené; pārtham — Bhīmu, syna Pṛthy; āpyāyayan — zmocňující; svena — svou vlastní; tejasā — energií; acintayat — pomyslel si; hariḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

Pán Kṛṣṇa znal tajemství zrození a smrti svého nepřítele Jarāsandhy a také jak byl oživen démonkou Jarou. Pán Kṛṣṇa to vše vzal v úvahu a udĕlil Bhīmovi svou zvláštní moc.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše, že „Pán Kṛṣṇa však znal tajemství Jarāsandhova zrození. Jarāsandha se narodil dvĕma matkám ve dvou částech. Když jeho otec vidĕl, že dítĕ nežije, vyhodil obĕ části do lesa. Tam je pozdĕji našla čarodĕjnice jménem Jarā, která ovládala černá umĕní, takže se jí podařilo spojit obĕ části dítĕte odshora až dolů. Pán Kṛṣṇa to vĕdĕl, a proto také vĕdĕl, jak Jarāsandhu zabít.“

10.72.41

Verš

sañcintyārī-vadhopāyaṁ
bhīmasyāmogha-darśanaḥ
darśayām āsa viṭapaṁ
pāṭayann iva saṁjñayā

Synonyma

sañcintya — když popřemýšlel; ari — jejich nepřítele; vadha — zabití; upāyam — o způsobu; bhīmasya — Bhīmovi; amogha-darśanaḥ — Nejvyšší Pán, jehož pohled je dokonalý; darśayām āsa — ukázal; viṭapam — vĕtev stromu; pāṭayan — trhající; iva — jako kdyby; saṁjñayā — jako znamení.

Překlad

Pán s dokonalým pohledem se rozhodl, jak nepřítele zabít a dal Bhīmovi znamení roztržením malé vĕtve stromu vejpůl.

10.72.42

Verš

tad vijñāya mahā-sattvo
bhīmaḥ praharatāṁ varaḥ
gṛhītvā pādayoḥ śatruṁ
pātayām āsa bhū-tale

Synonyma

tat — to; vijñāya — chápající; mahā — velká; sattvaḥ — jehož síla; bhīmaḥ — Bhīma; praharatām — z bojovníků; varaḥ — nejlepší; gṛhītvā — chytající; pādayoḥ — za nohy; śatrum — svého nepřítele; pātayām asa — strhl ho; bhū-tale — na zem.

Překlad

Mocný Bhīma, nejlepší z bojovníků, to znamení pochopil, chytil svého protivníka za nohy a strhl ho na zem.

10.72.43

Verš

ekam pādaṁ padākramya
dorbhyām anyaṁ pragṛhya saḥ
gudataḥ pāṭayām āsa
śākham iva mahā-gajaḥ

Synonyma

ekam — jednu; pādam — nohu; padā — svým chodidlem; ākramya — stoupající na; dorbhyām — obĕma rukama; anyam — druhou; pragṛhya — chytající; saḥ — on; gudataḥ — od konečníku; pāṭayām āsa — roztrhl ho vejpůl; śākhām — vĕtev stromu; iva — jako; mahā — velký; gajaḥ — slon.

Překlad

Bhīma stoupl chodidlem na jednu nohu, Jarāsandhovu druhou nohu uchopil rukama a tak jako by velký slon zlomil vĕtev stromu, roztrhl Jarāsandhu vejpůl od konečníku nahoru.

10.72.44

Verš

eka-pādoru-vṛṣaṇa-
kaṭi-pṛṣṭha-stanāṁsake
eka-bāhv-akṣi-bhrū-karṇe
śakale dadṛśuḥ prajāḥ

Synonyma

eka — jednou; pāda — nohou; ūru — stehnem; vṛṣaṇa — varletem; kati — bokem; pṛṣṭha — částí zad; stana — hrudi; aṁsake — a ramene; eka — s jednou; bāhu — paží; akṣi — okem; bhrū — obočím; karṇe — a uchem; śakale — dva kusy; dadṛśuḥ — vidĕli; prajāḥ — obyvatelé.

Překlad

Královi poddaní ho poté vidĕli ležet ve dvou oddĕlených kusech, každý s jednou nohou, stehnem, varletem, bokem, ramenem, paží, okem, obočím, uchem a s polovinou zad a hrudi.

10.72.45

Verš

hāhā-kāro mahān āsīn
nihate magadheśvare
pūjayām āsatur bhīmaṁ
parirabhya jayācyatau

Synonyma

hāhā-kāraḥ — nářek; mahān — velký; āsīt — propukl; nihate — když byl zabit; magadha-īśvare — vládce provincie Magadhy; pūjayām āsatuḥ — oba poctili; bhīmam — Bhīmu; parirabhya — objímající; jaya — Arjuna; acyutau — a Kṛṣṇa.

Překlad

Po smrti vládce Magadhy propukl velký nářek, zatímco Arjuna a Kṛṣṇa gratulovali Bhīmovi objetím.

10.72.46

Verš

sahadevaṁ tat-tanayaṁ
bhagavān bhūta-bhāvanaḥ
abhyaṣiñcad ameyātmā
magadhānāṁ patiṁ prabhuḥ
mocayām āsa rājanyān
saṁruddhā māgadhena ye

Synonyma

sahadevam — jménem Sahadeva; tat — jeho (Jarāsandhova); tanayam — syna; bhagavān — Osobnost Božství; bhūta — všech živých bytostí; bhāvanaḥ — udržovatel; abhyaṣiñcat — korunoval; ameya-ātmā — nezmĕrný; magadhānām — Magadhů; patim — jako vládce; prabhuḥ — Pán; mocayām āsa — propustil; rājanyān — krále; saṁruddhāḥ — uvĕznĕné; māgadhena — Jarāsandhou; ye — které.

Překlad

Nezmĕrný Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, udržovatel a dobrodinec všech živých bytostí, korunoval Jarāsandhova syna Sahadevu novým vládcem Magadhů. Pán poté osvobodil všechny krále, které Jarāsandha uvĕznil.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Přestože byl Jarāsandha zabit, ani Kṛṣṇa, ani oba Pāṇḍuovci si nečinili nárok na jeho trůn. Chtĕli zabít Jarāsandhu proto, aby přestal narušovat svĕtový mír. Démoni vždy vyvolávají nepokoje, zatímco polobozi se vždy snaží udržet na svĕtĕ mír. Posláním Pána Kṛṣṇy je chránit spravedlivé a zabíjet démony, kteří narušují mírové pomĕry. Proto Pán Kṛṣṇa okamžitĕ povolal Jarāsandhova syna, který se jmenoval Sahadeva, a s náležitými obřady ho požádal, aby zaujal místo svého otce a vládl království v míru. Pán Kṛṣṇa je vládcem celého vesmírného stvoření a chce, aby všichni žili mírumilovnĕ a rozvíjeli vĕdomí Kṛṣṇy. Poté, co dosadil Sahadevu na trůn, osvobodil všechny krále a prince, které Jarāsandha neoprávnĕnĕ uvĕznil.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Zabití démona Jarāsandhy.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ TŘETÍ

Pán Kṛṣṇa žehná propuštĕným králům

10.73.1-6

Verš

śrī-śuka uvāca
ayute dve śatāny aṣṭau
niruddhā yudhi nirjitāḥ
te nirgatā giridroṇyāṁ
malinā mala-vāsasaḥ

kṣut-kṣāmāḥ śuṣka-vadanāḥ
saṁrodha-parikarśitāḥ
dadṛśus te ghana-śyāmaṁ
pīta-kauśeya-vāsasam

śrīvatsāṅkaṁ catur-bāhuṁ
padma-garbhāruṇekṣaṇam
cāru-prasanna-vadanaṁ
sphuran-makara-kuṇḍalam

padma-hastaṁ gadā-śaṅkha
rathāṅgair upalakṣitam
kirīṭa-hāra-kaṭaka-
kaṭi-sūtrāṅgadāñcitam

bhrājad-vara-maṇi-grīvaṁ
nivītaṁ vana-mālayā
pibanta iva cakṣurbhyāṁ
lihanta iva jihvayā

jighranta iva nāsābhyāṁ
rambhanta iva bāhubhiḥ
praṇemur hata-pāpmāno
mūrdhabhiḥ pādayor hareḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ayute — desítky tisíc; dve — dvĕ; śatāni — stovky; aṣṭau — osm; niruddhāḥ — uvĕznĕní; yudhi — v bitvĕ; nirjitāḥ — poražení; te — oni; nirgatāḥ — vycházející; giridroṇyām — z pevnosti Giridroṇī, Jarāsandhovĕ hlavním mĕstĕ; malināḥ — špinaví; mala — špinavé; vāsasaḥ — jejichž šaty; kṣut — hladem; kṣāmāḥ — vyhublí; śuṣka — vysušené; vadanāḥ — tváře; saṁrodha — svým vĕznĕním; parikarśitāḥ — velmi oslabení; dadṛśuḥ — vidĕli; te — oni; ghana — jako mrak; śyāmam — tmavĕ modrý; pīta — žlutý; kauśeya — hedvábný; vāsasam — jehož odĕv; śrīvatsa — rozlišujícím znakem známým jako Śrīvatsa; aṅkam — označeného; catuḥ — čtyři; bāhum — paže; padma — lotosu; garbha — jako kalich; aruṇa — růžové; īkṣaṇam — oči; cāru — okouzlující; prasanna — a příjemná; vadanam — tvář; sphurat — zářící; makara — tvaru mořských netvorů; kuṇḍalam — s náušnicemi; padma — lotos; hastam — v ruce; gadā — kyjem; śaṅkha — lasturou; ratha-aṅgaiḥ — a diskem; upalakṣitam — rozpoznatelného; kirīṭa — s přilbou; hāra — náhrdelníkem z drahokamů; kaṭaka — zlatými náramky; kaṭi-sūtra — opaskem; aṅgada — a ozdobami na pažích; añcitam — ozdobeného; bhrājat — zářící; vara — vynikající; maṇi — drahokam (Kaustubha); grīvam — na krku; nivītam — visící (z Jeho krku); vana — z lesních kvĕtin; mālayā — s girlandou; pibantaḥ — pijící; iva — jako by; cakṣurbhyām — očima; lihantaḥ — olizující; iva — jako by; jihvayā — jazyky; jighrantaḥ — čichající; iva — jako by; nāsābhyām — nosními dírkami; rambhantaḥ — objímající; iva — jako by; bāhubhiḥ — pažemi; praṇemuḥ — klanĕli se; hata — zničené; pāpmānaḥ — jejichž hříchy; mūrdhabhiḥ — hlavami; pādayoḥ — u nohou; hareḥ — Pána Kṛṣṇy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Jarāsandha porazil v boji 20 800 králů a uvrhl je do vĕzení. Když tito králové vyšli z pevnosti Giridroṇī, vypadali špinavĕ a sešle oblečení. Byli vyhublí hladem, mĕli vysušené tváře a byli velmi oslabení svým dlouhým vĕznĕním.

Význam

Potom králové před sebou spatřili Pána. Jeho pleť byla tmavĕ modrá jako mrak a mĕl na sobĕ žlutý hedvábný odĕv. Vyznačoval se znakem Śrīvatsa na hrudi, čtyřmi mocnými pažemi, narůžovĕlým odstínem očí podobných kalichu lotosu, půvabnou, radostnou tváří, zářícími náušnicemi tvaru makar a lotosem, kyjem, lasturou a diskem v rukách. Jeho tĕlo zdobily přilba, náhrdelník z drahokamů, zlatý opasek, zlaté ozdoby na zápĕstích a na pažích a na krku Mu visely zářící, drahocenný drahokam Kaustubha a girlanda z lesních kvĕtin. Králové jako by očima pili Jeho krásu, olizovali Ho jazyky, vychutnávali si Jeho vůni nosními dírkami a objímali Ho pažemi. Jejich minulé hříchy byly nyní zničeny a všichni se poklonili Pánu Harimu s hlavami u Jeho nohou.

10.73.7

Verš

kṛṣṇa-sandarśanāhlāda
dhvasta-saṁrodhana-klamāḥ
praśaśaṁsur hṛṣīkeśaṁ
gīrbhiḥ prāñjalayo nṛpāḥ

Synonyma

kṛṣṇa-sandarśana — ze spatření Pána Kṛṣṇy; āhlāda — extází; dhvasta — zničená; saṁrodhana — uvĕznĕní; klamāḥ — jejichž únava; praśaśaṁsuḥ — chválili; hṛṣīkā-īśam — svrchovaného vládce smyslů; gīrbhiḥ — svými slovy; prāñjalayaḥ — se sepjatýma rukama; nṛpāḥ — králové.

Překlad

Extáze ze spatření Pána Kṛṣṇy rozptýlila jejich únavu z uvĕznĕní. Králové stáli se sepjatýma rukama a zahrnovali toho svrchovaného vládce smyslů slovy chvály.

10.73.8

Verš

rājāna ūcuḥ
namas te deva-deveśa
prapannārti-harāvyaya
prapannān pāhi naḥ kṛṣṇa
nirviṇṇān ghora-saṁsṛteḥ

Synonyma

rājānaḥ ūcuḥ — králové pravili; namaḥ — poklony; te — Tobĕ; deva — polobohů; deva — vládců; īśa — ó Svrchovaný Pane; prapanna — tĕch, kdo jsou odevzdaní; ārti — úzkosti; hara — ó odstraňovateli; avyaya — ó nevyčerpatelný; prapannān — odevzdané; pāhi — prosím zachraň; naḥ — nás; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; nirviṇṇān — zoufalé; ghora — hrozivé; saṁsṛteḥ — z hmotné existence.

Překlad

Králové pravili: Klaníme se Ti, ó Pane vládnoucích polobohů, ó ničiteli úzkosti svých odevzdaných oddaných. Jelikož jsme se Ti odevzdali, ó nevyčerpatelný Kṛṣṇo, prosím zachraň nás z tohoto hrozivého hmotného života, který nás přivedl k takovému zoufalství.

10.73.9

Verš

nainaṁ nāthānusūyāmo
māgadhaṁ madhusūdana
anugraho yad bhavato
rājñāṁ rājya-cyutir vibho

Synonyma

na — ne; enam — na tomto; nātha — ó vládce; anusūyāmaḥ — nacházíme chybu; māgadham — králi Magadhy; madhusūdana — ó Kṛṣṇo; anugrahaḥ — milostí; yat — jelikož; bhavataḥ — Tvou; rājñām — králů; rājya — z jejich vlády; cyutiḥ — poklesnutí; vibho — ó všemocný.

Překlad

Ó vládce, Madhusūdane, neviníme tohoto krále Magadhy, neboť ve skutečnosti Tvou milostí králové klesají ze svého královského postavení, ó všemocný Pane.

Význam

Je významné, že králové po spatření Pána Kṛṣṇy, čímž byli zbaveni svých hříchů, necítili žádnou svĕtskou nenávist nebo hořkost vůči Jarāsandhovi, který je uvĕznil. Králové pouhým spatřením Pána Kṛṣṇy dosáhli vĕdomí Kṛṣṇy a pronesli tyto verše, které ukazují hlubokou duchovní moudrost.

10.73.10

Verš

rājyaiśvarya-madonnaddho
na śreyo vindate nṛpaḥ
tvan-māyā-mohito ’nityā
manyate sampado ’calāḥ

Synonyma

rājya — vládnoucí mocí; aiśvarya — a majestátem; mada — opojením; unnaddhaḥ — stávající se nevázaným; na — ne; śreyaḥ — skutečný prospĕch; vindate — získává; nṛpaḥ — král; tvat — Tvou; māyā — energií klamu; mohitaḥ — zmatený; anityāḥ — dočasné; manyate — myslí si; sampadaḥ — výdobytky; acalāḥ — trvalé.

Překlad

Král zaslepený svým majestátem a vládnoucí mocí ztrácí veškerou sebekontrolu a nemůže získat skutečné blaho. Takto zmatený Tvou energií klamu považuje své dočasné výdobytky za trvalé.

Význam

Slovo unnaddha vyjadřuje, že ten, kdo je opojen pýchou, překračuje hranice správného chování. Lidský život má být podřízen dharmĕ, duchovním zásadám postupného pokroku k dokonalosti vĕdomí Kṛṣṇy. Pošetilec zaslepený bohatstvím a mocí však neváhá jednat náladovĕ, proti zákonům přírody a Boha. Taková je bohužel nyní situace v blahobytných západních zemích.

10.73.11

Verš

mṛga-tṛṣṇāṁ yathā bālā
manyanta udakāśayam
evaṁ vaikārikīṁ māyām
ayuktā vastu cakṣate

Synonyma

mṛga-tṛṣṇām — fatu morgánu; yathā — jako; bālāḥ — lidé s dĕtinskou inteligencí; manyante — považují; udaka — vody; āśayam — nádrž; evam — stejnĕ tak; vaikārikīm — podléhající promĕnám; māyām — hmotný klam; ayuktāḥ — ti, kteří postrádají schopnost rozlišovat; vastu — podstatu; cakṣate — vidí jako.

Překlad

Tak jako lidé s dĕtinskou inteligencí považují fatu morgánu na poušti za vodní nádrž, nerozumní hledí na klamné promĕny Māyi jako na podstatu.

10.73.12-13

Verš

vayaṁ purā śrī-mada-naṣṭa-dṛṣṭayo
jigīṣayāsyā itaretara-spṛdhaḥ
ghnantaḥ prajāḥ svā ati-nirghṛṇāḥ prabho
mṛtyuṁ puras tvāvigaṇayya durmadāḥ

ta eva kṛṣṇādya gabhīra-raṁhasā
durante-vīryeṇa vicālitāḥ śriyaḥ
kālena tanvā bhavato ’nukampayā
vinaṣṭa-darpāś caraṇau smarāma te

Synonyma

vayam — my; purā — v minulosti; śrī — majestátu; mada — opojením; naṣṭa — ztracena; dṛṣṭayaḥ — jejichž schopnost vidĕt; jigīṣayā — s touhou po dobytí; asyāḥ — této (Zemĕ); itara-itara — jeden s druhým; spṛdhaḥ — vedoucí spory; ghnantaḥ — napadající; prajāḥ — obyvatele; svāḥ — své vlastní; ati — nesmírnĕ; nirghṛṇāḥ — krutí; prabho — ó Pane; mṛtyum — smrt; puraḥ — před; tvā — Tebou; avigaṇayya — neberoucí ohled; durmadāḥ — pyšní; te — oni (my); eva — vskutku; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; adya — nyní; gabhīra — záhadný; raṁhasā — jehož pohyb; duranta — nezadržitelná; vīryeṇa — jehož moc; vicālitāḥ — přinuceni opustit; śriyaḥ — z našeho majestátu; kālena — časem; tanvā — Tvou osobní podobu; bhavataḥ — Tvou; anukampayā — milostí; vinaṣṭa — zničená; darpāḥ — jejichž pýcha; caraṇau — dvĕ nohy; smarāma — nechť můžeme vzpomínat na; te — Tvé.

Překlad

V minulosti jsme, zaslepeni opojením z bohatství, chtĕli dobýt tuto Zemi, a tak jsme spolu bojovali kvůli dosažení vítĕzství a krutĕ jsme sužovali své poddané. Pyšnĕ jsme přehlíželi Tebe, ó Pane, který před námi stojíš jako smrt. Nyní však, ó Kṛṣṇo, nás tato Tvá mocná podoba zvaná čas, pohybujícící se záhadnĕ a nezadržitelnĕ, o majestát připravila. Teď, když jsi milostivĕ zničil naši pýchu, žádáme jen o to, abychom mohli vzpomínat na Tvé lotosové nohy.

10.73.14

Verš

atho na rājyam mṛga-tṛṣṇi-rūpitaṁ
dehena śaśvat patatā rujāṁ bhuvā
upāsitavyaṁ spṛhayāmahe vibho
kriyā-phalaṁ pretya ca karṇa-rocanam

Synonyma

atha u — od nynĕjška; na — ne; rājyam — království; mṛga-tṛṣṇi — jako fata morgána; rūpitam — které vypadá; dehena — hmotným tĕlem; śaśvat — neustále; patatā — podléhajícím smrti; rujām — nemocí; bhuvā — rodištĕ; upāsitavyam — být obsluhováni; spṛhayāmahe — toužíme po; vibho — ó všemocný Pane; kriyā — zbožných činů; phalam — plodu; pretya — poté, co jsme přešli do dalšího života; ca — a; karṇa — pro uši; rocanam — lákadlo.

Překlad

Již nikdy nebudeme toužit po království podobném fata morgánĕ – království, kterému se musí otrocky sloužit tímto smrtelným tĕlem, které je pouze zdrojem nemocí a utrpení a které každým okamžikem upadá. Také nebudeme toužit, ó všemocný Pane, po požitku z nebeských plodů zbožných činů v příštím životĕ, neboť slib tĕchto odmĕn je pouze prázdným lákadlem pro uši.

Význam

Pro udržování království nebo politické vlády je třeba velmi tvrdĕ pracovat. A přesto je tĕlo, které tak tvrdĕ pracuje na udržování politické moci, samo odsouzeno k zániku. Smrtelné tĕlo se každým okamžikem pohybuje vstříc smrti a je neustále vystaveno mnoha bolestivým nemocem. Celá šaráda v podobĕ svĕtské moci je tedy pro čistou duši, která potřebuje obnovit své neprojevené vĕdomí Kṛṣṇy, ztráta času.

Védská a ostatní náboženská písma obsahují mnoho slibů blahobytu a nebeského požitku v příštím životĕ pro toho, kdo v tomto životĕ jedná zbožnĕ. Tyto sliby jsou příjemné pro uši, ale ničím víc nejsou. Hmotný požitek, ať na nebesích nebo v pekle, je pro čistou duši jistým druhem klamu. Díky osobní společnosti Pána Kṛṣṇy si požehnaní králové nyní uvĕdomili vyšší duchovní realitu nad přeludem hmotného stvoření.

10.73.15

Verš

taṁ naḥ samādiśopāyaṁ
yena te caraṇābjayoḥ
smṛtir yathā na viramed
api saṁsaratām iha

Synonyma

tam — ten; naḥ — nám; samādiśa — prosím sdĕl; upāyam — způsob; yena — kterým; te — Tvých; caraṇa — nohou; abjayoḥ — lotosových; smṛtiḥ — vzpomínání; yathā — jako; na viramet — nesmí skončit; api — dokonce; saṁsaratām — pro ty, kteří cestují v kolobĕhu rození a umírání; iha — v tomto svĕtĕ.

Překlad

Prosím řekni nám, jak můžeme neustále vzpomínat na Tvé lotosové nohy, ačkoliv setrváváme v kolobĕhu rození a umírání v tomto svĕtĕ.

Význam

Na Pána lze neustále vzpomínat pouze Jeho milostí. Toto vzpomínání je snadná metoda k získání svrchovaného osvobození, jak je vysvĕtleno v Bhagavad-gītĕ (8.14):

ananya-cetāḥ satataṁ
yo māṁ smarati nityaśaḥ
tasyāhaṁ sulabhaḥ pārtha
nitya-yuktasya yoginaḥ

„Ó synu Pṛthy! Pro toho, kdo na Mĕ vždy bez odchýlení vzpomíná, jsem snadno dosažitelný, díky jeho neustálé oddané službĕ.“

Slova api saṁsaratām iha vyjadřují, že se králové na Pána Kṛṣṇu neobraceli jen kvůli osvobození, ale naopak pro požehnání, aby mohli vždy vzpomínat na Jeho lotosové nohy. Toto neustálé vzpomínání je příznak lásky a láska k Bohu je skutečný cíl života.

10.73.16

Verš

kṛṣṇāya vāsudevāya
haraye paramātmane
praṇata-kleśa-nāśāya
govindāya namo namaḥ

Synonyma

kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; vāsudevāya — synovi Vasudevy; haraye — Nejvyššímu Pánu, Harimu; parama-ātmane — Nadduši; praṇata — tĕch, kteří se odevzdali; kleśa — neštĕstí; nāśāya — ničiteli; govindāya — Govindovi; namaḥ namaḥ — opakované poklony.

Překlad

Znovu a znovu se klaníme Pánu Kṛṣṇovi, Harimu, synovi Vasudevy. Tato Nejvyšší Duše, Govinda, ničí utrpení všech, kteří se Mu odevzdají.

10.73.17

Verš

śrī-śuka uvāca
saṁstūyamāno bhagavān
rājabhir mukta-bandhanaiḥ
tān āha karuṇas tāta
śaraṇyaḥ ślakṣṇayā girā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; saṁstūyamāṇaḥ — pĕknĕ oslavovaný; bhagavān — Nejvyšší Pán; rājabhiḥ — králi; mukta — propuštĕnými; bandhanaiḥ — ze zajetí; tān — k nim; āha — promluvil; karuṇaḥ — milostivý; tāta — můj milý (králi Parīkṣite); śaraṇyaḥ — dárce útočištĕ; ślakṣṇayā — laskavými; girā — slovy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Takto králové, nyní propuštĕni ze zajetí, oslavovali Nejvyššího Pána. Potom k nim, můj milý Parīkṣite, ten milostivý dárce útočištĕ promluvil laskavým hlasem.

10.73.18

Verš

śrī-bhagavān uvāca
adya prabhṛti vo bhūpā
mayy ātmany akhileśvare
su-dṛḍhā jāyate bhaktir
bāḍham āśaṁsitaṁ tathā

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; adya prabhṛti — dneškem počínaje; vaḥ — vaše; bhū-pāḥ — ó králové; mayi — ke Mnĕ; ātmani — Já; akhila — všech; īśvare — vládci; su — velmi; dṛḍhā — pevná; jāyate — objeví se; bhaktiḥ — oddanost; bāḍham — zaručenĕ; āśaṁsitam — po které toužíte; tathā — tak.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Dneškem počínaje, moji milí králové, budete mít pevnou oddanost ke Mnĕ, Nejvyššímu Já a Pánu všeho, co existuje. Zaručuji vám, že se tak stane, tak jak si přejete.

10.73.19

Verš

diṣṭyā vyavasitaṁ bhūpā
bhavanta ṛta-bhāṣiṇaḥ
śrīy-aiśvarya-madonnāhaṁ
paśya unmādakaṁ nṛṇām

Synonyma

diṣṭyā — požehnané; vyavasitam — vaše odhodlání; bhūpāḥ — ó králové; bhavantaḥ — vy; ṛta — pravdivĕ; bhāṣiṇaḥ — mluvící; śrī — bohatstvím; aiśvarya — a mocí; mada — vlivem opojení; unnāham — nevázanost; paśye — vidím; unmādakam — přivádĕjící k šílenství; nṛṇām — lidské bytosti.

Překlad

Naštĕstí jste dospĕli ke správnému závĕru, moji milí králové, a mluvili jste pravdivĕ. Vidím, že nevázanost lidských bytostí, která vzniká z jejich opojení bohatstvím a mocí, vede pouze k šílenství.

10.73.20

Verš

haihayo nahuṣo veṇo
rāvaṇo narako ’pare
śrī-madād bhraṁśitāḥ sthānād
deva-daitya-nareśvarāḥ

Synonyma

haihayaḥ nahuṣaḥ veṇaḥ — Haihaya (Kārtavīrya), Nahuṣa a Veṇa; rāvaṇaḥ narakaḥ — Rāvaṇa a Naraka; apare — také ostatní; śrī — vlivem bohatství; madāt — kvůli opojení; bhraṁśitāḥ — přinuceni poklesnout; sthānāt — z postavení; deva — polobohů; daitya — démonů; nara — a lidí; īśvarāḥ — vládci.

Překlad

Haihaya, Nahuṣa, Veṇa, Rāvaṇa, Naraka a mnozí ostatní vládci polobohů, lidí a démonů poklesli ze svých vznešených postavení kvůli zaslepenosti hmotným bohatstvím.

Význam

Jak popsal Śrīdhara Svāmī, Haihaya ukradl otci Pána Paraśurāmy Jamadagnimu krávu plnící přání, a Paraśurāma ho proto zabil i s jeho nestoudnými syny. Nahuṣa zpychl poté, co dočasnĕ zaujal postavení Indry. Když pod vlivem pýchy nařídil nĕkolika brāhmaṇům, aby ho nesli v nosítkách na nezákonnou schůzku s ctnostnou manželkou Pána Indry Śacī, brāhmaṇové ho přinutili poklesnout z jeho postavení a stát se hadem. Král Vena byl podobnĕ šílený a když urazil brāhmaṇy, ti ho zabili hlasitým pronášením slabiky hum. Rāvaṇa byl slavný vládce Rākṣasů, ale pod vlivem chtíče unesl matku Sītu, a tak ho její manžel Pán Rāmacandra zabil. Naraka byl vládce Daityů, který se opovážil ukrást matce Aditi náušnice a za tuto urážku byl také zabit. V průbĕhu historie tedy mocní vládcové poklesli ze svých postavení, protože byli opojeni svým takzvaným bohatstvím.

10.73.21

Verš

bhavanta etad vijñāya
dehādy utpādyam anta-vat
māṁ yajanto ’dhvarair yuktāḥ
prajā dharmeṇa rakṣyatha

Synonyma

bhavantaḥ — vy; etat — toto; vijñāya — pochopení; deha-ādi — hmotné tĕlo a tak dále; utpādyam — podléhající zrození; anta-vat — mající konec; mām — Mĕ; yajantaḥ — uctívající; adhvaraiḥ — védskými obĕťmi; yuktāḥ — mající jasnou inteligenci; prajāḥ — své občany; dharmeṇa — podle náboženských zásad; rakṣyatha — mĕli byste chránit.

Překlad

S pochopením, že toto hmotné tĕlo a vše s ním spojené má počátek a konec, Mĕ uctívejte védskými obĕťmi a s jasnou inteligencí chraňte své poddané podle zásad náboženství.

10.73.22

Verš

santanvantaḥ prajā-tantūn
sukhaṁ duḥkhaṁ bhavābhavau
prāptaṁ prāptaṁ ca sevanto
mac-cittā vicariṣyatha

Synonyma

santanvantaḥ — plodící; prajā — potomstva; tantūn — generace; sukham — štĕstí; duḥkham — úzkost; bhava — zrození; abhavau — a smrt; prāptam prāptam — jak přicházejí; ca — a; sevantaḥ — přijímající; mat-cittāḥ — s myslemi upřenými na Mĕ; vicariṣyatha — mĕli byste si počínat.

Překlad

Zatímco budete žít své životy, plodit generace potomstva a čelit štĕstí a úzkosti, zrození a smrti, upírejte mysli neustále na Mĕ.

10.73.23

Verš

udāsīnāś ca dehādāv
ātmārāmā dhṛta-vratāḥ
mayy āveśya manaḥ samyaṅ
mām ante brahma yāsyatha

Synonyma

udāsīnāḥ — nepřipoutaní; ca — a; deha-ādau — k tĕlu a tak dále; ātma-ārāmāḥ — niternĕ spokojeni; dhṛta — pevnĕ dodržující; vratāḥ — své sliby; mayi — na Mĕ; āveśya — soustřeďující; manaḥ — mysl; samyak — zcela; mām — ke Mnĕ; ante — na konci; brahma — Absolutní Pravdĕ; yāsyatha — dospĕjete.

Překlad

Buďte odpoutaní od tĕla a všeho, co s ním souvisí. Zůstávejte niternĕ spokojeni, pevnĕ dodržujte své sliby a plnĕ soustřeďujte mysli na Mnĕ. Tak nakonec dospĕjete ke Mĕ, Nejvyšší Absolutní Pravdĕ.

10.73.24

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ādiśya nṛpān kṛṣṇo
bhagavān bhuvaneśvaraḥ
teṣāṁ nyayuṅkta puruṣān
striyo majjana-karmaṇi

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; ādiśya — dávající pokyn; nṛpān — králům; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; bhagavān — Nejvyšší Pán; bhuvana — všech svĕtů; īśvaraḥ — vládce; teṣām — jejich; nyayuṅkta — zamĕstnal; puruṣān — mužské služebníky; striyaḥ — a ženy; majjana — očisty; karmaṇi — prací.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když krále takto poučil, Pán Kṛṣṇa, svrchovaný vládce všech svĕtů, zamĕstnal služebníky a služebnice jejich koupáním a očistou.

10.73.25

Verš

saparyāṁ kārayām āsa
sahadevena bhārata
naradevocitair vastrair
bhūṣaṇaiḥ srag-vilepanaiḥ

Synonyma

saparyām — službu; kārayām āsa — učinil; sahadevena — Sahadevou, Jarāsandhovým synem; bhārata — ó potomku Bharaty; nara-deva — králů; ucitaiḥ — hodnými; vastraiḥ — odĕvy; bhūṣaṇaiḥ — ozdobami; srak — kvĕtinovými girlandami; vilepanaiḥ — a santálovou pastou.

Překlad

Ó potomku Bharaty, Pán pak nechal krále Sahadevu, aby je poctil dary v podobĕ odĕvů, drahokamů, girland a santálové pasty, všemi hodnými králů.

10.73.26

Verš

bhojayitvā varānnena
su-snātān samalaṅkṛtān
bhogaiś ca vividhair yuktāṁs
tāmbūlādyair nṛpocitaiḥ

Synonyma

bhojayitvā — krmící; vara — vynikajícím; annena — jídlem; su — řádnĕ; snātān — vykoupané; samalaṅkṛtān — pĕknĕ ozdobené; bhogaiḥ — předmĕty požitku; ca — a; vividhaiḥ — různými; yuktān — obdaroval; tāmbūla — smĕs arekových oříšků a betelových listů; ādyaiḥ — a tak dále; nṛpa — králů; ucitaiḥ — hodných.

Překlad

Když byli řádnĕ vykoupáni a ozdobeni, Pán Kṛṣṇa dohlédl na to, aby pojedli vynikající jídlo. Také jim předal různé vĕci hodné potĕšení králů, jako je smĕs arekových oříšků a betelových listů.

10.73.27

Verš

te pūjitā mukundena
rājāno mṛṣṭa-kuṇḍalāḥ
virejur mocitāḥ kleśāt
prāvṛḍ-ante yathā grahāḥ

Synonyma

te — oni; pūjitāḥ — poctĕni; mukundena — Pánem Kṛṣṇou; rājānaḥ — králové; mṛṣṭa — třpytící se; kuṇḍalāḥ — jejichž náušnice; virejuḥ — zářili; mocitāḥ — zbaveni; kleśāt — své úzkosti; prāvṛṭ — období dešťů; ante — na konci; yathā — jako; grahāḥ — planety (jako mĕsíc).

Překlad

Králové, poctĕni Pánem Mukundou a zbaveni strastí, skvostnĕ zářili a náušnice se jim třpytily jako když mĕsíc a ostatní nebeská tĕlesa jasnĕ září na obloze na konci období dešťů.

10.73.28

Verš

rathān sad-aśvān āropya
maṇi-kāñcana-bhūṣitān
prīṇayya sunṛtair vākyaiḥ
sva-deśān pratyayāpayat

Synonyma

rathān — kočárů; sat — pĕknými; aśvān — s koňmi; āropya — nechávající je nastoupit; maṇi — drahokamy; kāñcana — a zlatem; bhūṣitān — ozdobených; prīṇayya — tĕšící; sunṛtaiḥ — příjemnými; vākyaiḥ — slovy; sva — do jejich vlastních; deśān — království; pratyayāpayat — poslal.

Překlad

Poté Pán nechal krále usadit do kočárů tažených pĕknými koňmi a ozdobených drahokamy a zlatem. Potĕšil je laskavými slovy a poslal je do jejich království.

10.73.29

Verš

ta evaṁ mocitāḥ kṛcchrāt
kṛṣṇena su-mahātmanā
yayus tam eva dhyāyantaḥ
kṛtāni ca jagat-pateḥ

Synonyma

te — oni; evam — takto; mocitāḥ — osvobozeni; kṛcchrāt — z nesnází; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; su-mahā-ātmanā — nejvĕtší z osobností; yayuḥ — jeli; tam — o Nĕm; eva — samotném; dhyāyantaḥ — meditující; kṛtāni — činy; ca — a; jagat-pateḥ — Pána vesmíru.

Překlad

Králové, takto osvobozeni ze všech nesnází Kṛṣṇou, nejvĕtší z osobností, odjeli a cestou mysleli pouze na Nĕho, Pána vesmíru, a na Jeho úžasné činy.

10.73.30

Verš

jagaduḥ prakṛtibhyas te
mahā-puruṣa-ceṣṭitam
yathānvaśāsad bhagavāṁs
tathā cakrur atandritāḥ

Synonyma

jagaduḥ — řekli; prakṛtibhyaḥ — svým ministrům a ostatním společníkům; te — oni (králové); mahā-puruṣa — Nejvyšší Osoby; ceṣṭitam — činnosti; yathā — jak; anvaśāsat — poučil; bhagavān — Pán; tathā — tak; cakruḥ — učinili; atandritāḥ — bez polevování.

Překlad

Králové řekli svým ministrům a ostatním společníkům, co Pán, Osobnost Božství, učinil a potom svĕdomitĕ splnili pokyny, které jim dal.

10.73.31

Verš

jarāsandhaṁ ghātayitvā
bhīmasenena keśavaḥ
pārthābhyāṁ saṁyutaḥ prāyāt
sahadevena pūjitaḥ

Synonyma

jarāsandham — Jarāsandhu; ghātayitvā — poté, co zabil; bhīmasenena — prostřednictvím Bhīmaseny; keśavaḥ — Pán Kṛṣṇa; pārthābhyam — dvĕma syny Pṛthy (Bhīmou a Arjunou); saṁyutaḥ — doprovázený; prāyāt — odjel; sahadevena — Sahadevou; pūjitaḥ — uctívaný.

Překlad

Poté, co Pán Keśava zařídil, aby Bhīmasena zabil Jarāsandhu, přijal uctívání od krále Sahadevy a potom odjel se dvĕma syny Pṛthy.

10.73.32

Verš

gatvā te khāṇḍava-prasthaṁ
śaṅkhān dadhmur jitārayaḥ
harṣayantaḥ sva-suhṛdo
durhṛdāṁ cāsukhāvahāḥ

Synonyma

gatvā — přijíždĕjící; te — oni; khāṇḍava-prastham — do Indraprasthy; śaṅkhān — lastur; dadhmuḥ — zaduli do; jita — poté, co porazili; arayaḥ — svého nepřítele; harṣayantaḥ — působící radost; sva — svým; suhṛdaḥ — dobrodincům; durhṛdām — svým nepřátelům; ca — a; asukha — nelibost; āvahāḥ — přinášející.

Překlad

Když vítĕzní hrdinové dorazili do Indraprasthy, zaduli do svých lastur, čímž potĕšili své přátele a zarmoutili své nepřátele.

10.73.33

Verš

tac chrutvā prīta-manasa
indraprastha-nivāsinaḥ
menire māgadhaṁ śāntaṁ
rājā cāpta-manorathaḥ

Synonyma

tat — to; śrutvā — slyšící; prīta — potĕšeni; manasaḥ — ve svých srdcích; indraprastha-nivāsinaḥ — obyvatelé Indraprasthy; menire — pochopili; māgadham — Jarāsandha; śāntam — v klidu; rājā — král (Yudhiṣṭhira); ca — a; āpta — dosáhl; manaḥ-rathaḥ — svých tužeb.

Překlad

Obyvatelé Indraprasthy velmi potĕšilo, že slyší ten zvuk, neboť pochopili, že nyní král Magadhy dosáhl klidu. Král Yudhiṣṭhira cítil, že jsou jeho touhy splnĕné.

10.73.34

Verš

abhivandyātha rājānaṁ
bhīmārjuna-janārdanāḥ
sarvam āśrāvayāṁ cakrur
ātmanā yad anuṣṭhitam

Synonyma

abhivandya — klanící se; atha — potom; rājānam — králi; bhīma-arjuna-janārdanāḥ — Bhīma, Arjuna a Kṛṣṇa; sarvam — všechno; āśrāvayām cakruḥ — vyprávĕli; ātmanā — jimi; yat — co; anuṣṭhitam — učinĕné.

Překlad

Bhīma, Arjuna a Janārdana se poklonili králi a obšírnĕ mu vyprávĕli, co učinili.

10.73.35

Verš

niśamya dharma-rājas tat
keśavenānukampitam
ānandāśru-kalāṁ muñcan
premṇā novāca kiñcana

Synonyma

niśamya — naslouchající; dharma-rājaḥ — král náboženství, Yudhiṣṭhira; tat — to; keśavena — Pánem Kṛṣṇou; anukampitam — milosti; ānanda — extáze; aśru-kalām — slzy; muñcan — ronící; premṇā — z lásky; na uvāca — neřekl; kiñcana — cokoliv.

Překlad

Král Dharmarāja při naslouchání jejich vyprávĕní o velké milosti, kterou mu Pán Keśava laskavĕ prokázal, ronil slzy extáze. Cítil takovou lásku, že nebyl schopen slova.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Kṛṣṇa žehná propuštĕným králům.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ ČTVRTÁ

Osvobození Śiśupāly při obĕti Rājasūya

10.74.1

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ yudhiṣṭhiro rājā
jarāsandha-vadhaṁ vibhoḥ
kṛṣṇasya cānubhāvaṁ taṁ
śrutvā prītas tam abravīt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; yudhiṣṭhiraḥ — Yudhiṣṭhira; rājā — král; jarāsandha-vadham — zabití Jarāsandhy; vibhoḥ — všemocného; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; ca — a; anubhāvam — (projevu) moci; tam — tom; śrutvā — naslouchající o; prītaḥ — potĕšený; tam — Ho; abravīt — oslovil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co král Yudhiṣṭhira takto slyšel o zabití Jarāsandhy a také o úžasné moci všemocného Kṛṣṇy, s velkou radostí oslovil Pána.

10.74.2

Verš

śrī-yudhiṣṭhira uvāca
ye syus trai-lokya-guravaḥ
sarve lokā maheśvarāḥ
vahanti durlabhaṁ labdvā
śirasaivānuśāsanam

Synonyma

śrī-yudhiṣṭhiraḥ uvāca — Śrī Yudhiṣṭhira pravil; ye — kdo; syuḥ — jsou; trai-lokya — tří svĕtů; guravaḥ — duchovní mistři; sarve — všichni; lokāḥ — (obyvatelé) planet; mahā-īśvarāḥ — a velcí vládnoucí polobozi; vahanti — nesou; durlabham — vzácnĕ získaný; labdhvā — poté, co získali; śirasā — na svých hlavách; eva — vskutku; anuśāsanam — (Tvůj) pokyn.

Překlad

Śrī Yudhiṣṭhira pravil: Všichni vznešení duchovní mistři tří svĕtů spolu s obyvateli a vládci různých planet nesou na svých hlavách Tvůj pokyn, který lze obdržet jen vzácnĕ.

Význam

Śrīla Prabhupāda překládá výrok Mahārāje Yudhiṣṭhiry takto: „Můj drahý Kṛṣṇo, ó vĕčná podobo blaženosti a poznání, všichni vznešení vládci hmotného svĕta, včetnĕ Pána Brahmy, Pána Śivy a krále Indry, stále dychtí obdržet od Tebe pokyny a vykonávat je, a kdykoliv mají to štĕstí, že nĕjaké dostanou, okamžitĕ je přijmou a nosí je na svých hlavách.“

10.74.3

Verš

sa bhavān aravindākṣo
dīnānām īśa-māninām
dhatte ’nuśāsanaṁ bhūmaṁs
tad atyanta-viḍambanam

Synonyma

saḥ — On; bhavān — Ty; aravinda-akṣaḥ — lotosooký Pán; dīnānām — ubohých; īśa — vládce; māninām — kteří se považují za; dhatte — bere na sebe; anuśāsanam — pokyn; bhūman — ó všudypřítomný; tat — to; atyanta — nesmírné; viḍambanam — předstírání.

Překlad

To, že Ty, lotosooký Nejvyšší Pán, přijímáš pokyny ubohých pošetilců, kteří se považují za vládce, je od Tebe velké předstírání, ó všudypřítomný.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „(Yudhiṣṭhira pravil:) ,Ó Kṛṣṇo, jsi neomezený, a přestože my se nĕkdy považujeme za krále a vládce svĕta a jsme pyšní na své nicotné postavení, v srdci jsme velice ubozí. Ve skutečnosti jsme hodni Tvého trestu, ale Ty místo abys nás potrestal, tak kupodivu laskavĕ a milostivĕ přijímáš naše nařízení a náležitĕ je vykonáváš. Všichni se velice divíme, že můžeš hrát úlohu obyčejné lidské bytosti, ale chápeme, že tyto činnosti vykonáváš jako divadelní herec.̀“

10.74.4

Verš

na hy ekasyādvitīyasya
brahmaṇaḥ paramātmanaḥ
karmabhir vardhate tejo
hrasate ca yathā raveḥ

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; ekasya — jediné; advitīyasya — bez druhé; brahmaṇaḥ — Absolutní Pravda; parama-ātmanaḥ — Nejvyšší Duše; karmabhiḥ — činnostmi; vardhate — vzrůstá; tejaḥ — moc; hrasate — zmenšuje se; ca — a; yathā — jako; raveḥ — slunce.

Překlad

Moc Absolutní Pravdy, Nejvyšší Duše, prvotní bez druhé, se však samozřejmĕ ani nezvĕtšuje ani nezmenšuje Jejími činnostmi, o nic víc než moc slunce jeho pohyby.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „(Král Yudhiṣṭhira pravil:) ,Tvé skutečné postavení je vždy vznešené, stejnĕ jako postavení slunce, které si udržuje stále stejnou teplotu, když vychází i když zapadá. My cítíme při východu a západu v teplotách slunce rozdíl, jeho teplota se však nikdy nemĕní. Ty jsi stále transcendentálnĕ vyrovnaný a žádné hmotné podmínky Tĕ ani nepotĕší, ani nerozruší. Jsi Nejvyšší Brahman, Osobnost Božství, a neexistuje pro Tebe nĕjaká relativita.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje podobný výrok z védských manter: na karmaṇā vardhate no kanīyān (Śatapatha Brāhmaṇa 14.7.2.28, Taittirīya Brāhmaṇa 3.12.9.7 a Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 4.4.23). „Svými činnostmi se nezvĕtšuje ani nezmenšuje.“ Jak zde vysvĕtluje král Yudhiṣṭhira, Pán je jeden jediný. V Jeho svrchované kategorii není žádná jiná bytost, a tak pouze ze své bezpříčinné milosti souhlasí, že bude plnit pokyny svých čistých oddaných, jako je Mahārāja Yudhiṣṭhira. Když takto rozšiřuje svou bezpříčinnou milost svým odevzdaným oddaným, zajisté nedochází k žádné újmĕ na postavení Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.74.5

Verš

na vai te ’jita bhaktānāṁ
mamāham iti mādhava
tvaṁ taveti ca nānā-dhīḥ
paśūnām iva vaikṛtī

Synonyma

na — ne; vai — vskutku; te — Tvých; ajita — ó nepřemožitelný; bhaktānām — oddaných; mama aham iti — „moje“ a „já“; mādhava — ó Kṛṣṇo; tvam tava iti — „ty“ a „tvoje“; ca — a; nānā — rozdílů; dhīḥ — mentalita; paśūnām — zvířat; iva — jako kdyby; vaikṛtī — zvrácená.

Překlad

Ó nepřemožitelný Mādhavo, ani Tvoji oddaní nerozlišují na „já“ a „moje,“ „ty“ a „tvoje,“ neboť to je zvrácená mentalita zvířat.

Význam

Obyčejná osoba si myslí: „Jsem tak přitažlivý, inteligentní a bohatý, že by mi lidé mĕli sloužit a dĕlat to, co chci. Proč bych mĕl poslouchat kohokoliv jiného?“ Tuto pyšnou, separatistickou mentalitu lze také nalézt u zvířat, která navzájem bojují o nadvládu. Tato mentalita je nápadná svou nepřítomností v mysli pokročilého oddaného a zajisté se nenachází ve vznešené, vševĕdoucí mysli Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství.

10.74.6

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uktvā yajñiye kāle
vavre yuktān sa ṛtvijaḥ
kṛṣṇānumoditaḥ pārtho
brāhmaṇān brahma-vādinaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; uktvā — hovořící; yajñiye — vhodný pro obĕť; kāle — v čas; vavre — vybral; yuktān — vhodné; saḥ — on; ṛtvijaḥ — obĕtní knĕží; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; anumoditaḥ — se svolením; pārthaḥ — syn Pṛthy (Yudhiṣṭhira); brāhmaṇān — brāhmaṇy; brahma — Ved; vādinaḥ — zkušené autority.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když to král Yudhiṣṭhira dořekl, vyčkal vhodný čas pro obĕť. Potom se svolením Pána Kṛṣṇy vybral vhodné knĕží, samé zkušené autority na Vedy, aby vykonali obĕť.

Význam

Velký komentátor Bhāgavatamu Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že zde zmínĕný vhodný čas pro obĕť bylo jaro.

10.74.7-9

Verš

dvaipāyano bharadvājaḥ
sumantur gotamo ’sitaḥ
vasiṣṭhaś cyavanaḥ kaṇvo
maitreyaḥ kavaṣas tritaḥ

viśvāmitro vāmadevaḥ
sumatir jaiminiḥ kratuḥ
pailaḥ parāśaro gargo
vaiśampāyana eva ca

atharvā kaśyapo dhaumyo
rāmo bhārgava āsuriḥ
vītihotro madhucchandā
vīraseno ’kṛtavraṇaḥ

Synonyma

dvaipāyanaḥ bharadvājaḥ — Dvaipāyana (Vedavyāsa) a Bharadvāja; sumantuḥ gotamaḥ asitaḥ — Sumantu, Gotama a Asita; vasiṣṭhaḥ cyavanaḥ kaṇvaḥ — Vasiṣṭha, Cyavana a Kaṇva; maitreyaḥ kavaṣaḥ tritaḥ — Maitreya, Kavaṣa a Trita; viśvāmitraḥ vāmadevaḥ — Viśvāmitra a Vāmadeva; sumatiḥ jaiminiḥ kratuḥ — Sumati, Jaimini a Kratu; pailaḥ parāśaraḥ gargaḥ — Paila, Parāśara a Garga; vaiśampāyanaḥ — Vaiśampāyana; eva ca — také; atharvā kaśyapaḥ dhaumyaḥ — Atharvā, Kaśyapa a Dhaumya; rāmaḥ bhārgavaḥ — Paraśurāma, potomek Bhṛgua; āsuriḥ — Āsuri; vītihotraḥ madhucchandāḥ — Vītihotra a Madhucchandā; vīrasenaḥ akṛtavraṇaḥ — Vīrasena a Akṛtavraṇa.

Překlad

Vybral Kṛṣṇu-dvaipāyanu, Bharadvāju, Sumantua, Gotamu a Asitu, spolu s Vasiṣṭhou, Cyavanou, Kaṇvou, Maitreyou, Kavaṣou a Tritou. Také vybral Viśvāmitru, Vāmadevu, Sumatiho, Jaiminiho, Kratua, Pailu a Parāśaru, tak jako Gargu, Vaiśampāyanu, Atharvu, Kaśyapu, Dhaumyu, Rāmu z rodu Bhārgavů, Āsuriho, Vītihotru, Madhucchandu, Vīrasenu a Akṛtavraṇu.

Význam

Král Yudhiṣṭhira pozval všechny tyto vznešené brāhmaṇy, aby jednali v různých úlohách jako knĕží, rádcové a tak dále.

10.74.10-11

Verš

upahūtās tathā cānye
droṇa-bhīṣma-kṛpādayaḥ
dhṛtarāṣṭraḥ saha-suto
viduraś ca mahā-matiḥ

brāhmaṇāḥ kṣatriyā vaiśyāḥ
śūdrā yajña-didṛkṣavaḥ
tatreyuḥ sarva-rājāno
rājñāṁ prakṛtayo nṛpa

Synonyma

upahūtāḥ — pozvaní; tathā — také; ca — a; anye — ostatní; droṇa-bhīṣma-kṛpa-ādayaḥ — v čele s Droṇou, Bhīṣmou a Kṛpou; dhṛtarāṣṭraḥ — Dhṛtarāṣṭra; saha-sutaḥ — s jeho syny; viduraḥ — Vidura; ca — a; mahā-matiḥ — velmi inteligentní; brāmaṇāḥ kṣatriyāḥ vaiśyāḥ śūdrāḥ — brāhmaṇové, kṣatriyové, vaiśyové a śūdrové; yajña — obĕť; didṛkṣavaḥ — dychtiví vidĕt; tatra — tam; īyuḥ — přišli; sarva — všichni; rājānaḥ — králové; rājñām — králů; prakṛtayaḥ — doprovody; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi, ostatní pozvaní byli Droṇa, Bhīṣma, Kṛpa, Dhṛtarāṣṭra s jeho syny, moudrý Vidura a mnoho dalších brāhmaṇů, kṣatriyů, vaiśyů a śūdrů, kteří všichni toužili být svĕdky obĕti. Ve skutečnosti tam přišli všichni králové se svými doprovody.

10.74.12

Verš

tatas te deva-yajanaṁ
brāhmaṇāḥ svarṇa-lāṅgalaiḥ
kṛṣṭvā tatra yathāmnāyaṁ
dīkṣayāṁ cakrire nṛpam

Synonyma

tataḥ — potom; te — oni; deva-yajanam — místo pro uctívání polobohů; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; svarṇa — zlatými; lāṅgalaiḥ — pluhy; kṛṣṭvā — orající; tatra — tam; yathā-āmnāyam — podle standardních autorit; dīkṣayām cakrire — zasvĕtili; nṛpam — krále.

Překlad

Brāhmaṇští knĕží potom zorali obĕtní pozemek zlatými pluhy a zasvĕtili krále Yudhiṣṭhiru do obĕti v souladu s tradicemi zavedenými standardními autoritami.

10.74.13-15

Verš

haimāḥ kilopakaraṇā
varuṇasya yathā purā
indrādayo loka-pālā
viriñci-bhava-saṁyutāḥ

sa-gaṇāḥ siddha-gandharvā
vidyādhara-mahoragāḥ
munayo yakṣa-rakṣāṁsi
khaga-kinnara-cāraṇāḥ

rājānaś ca samāhūtā
rāja-patnyaś ca sarvaśaḥ
rājasūyaṁ samīyuḥ sma
rājñaḥ pāṇḍu-sutasya vai
menire kṛṣṇa-bhaktasya
sūpapannam avismitāḥ

Synonyma

haimāḥ — vyrobené ze zlata; kila — vskutku; upakaraṇāḥ — náčiní; varuṇasya — Varuṇy; yathā — jako; purā — v minulosti; indra-ādayaḥ — v čele s Pánem Indrou; loka-pālāḥ — vládci planet; viriñci-bhava-saṁyutāḥ — včetnĕ Pána Brahmy a Pána Śivy; sa-gaṇāḥ — s jejich společníky; siddha-gandharvāḥ — Siddhové a Gandharvové; vidyādhara — Vidyādharové; mahā-uragāḥ — a velcí hadi; munayaḥ — vznešení mudrci; yakṣa-rakṣāṁsi — démonští Yakṣové a Rākṣasové; khaga-kinnara-cāraṇāḥ — nebeští ptáci, Kinnarové a Cāraṇové; rājānaḥ — králové; ca — a; samāhūtāḥ — pozvaní; rāja — králů; patnyaḥ — manželky; ca — také; sarvaśaḥ — odevšad; rājasūyam — k obĕti Rājasūya; samīyuḥ sma — dostavili se; rājñaḥ — krále; pāṇḍu-sutasya — Pāṇḍuova syna; vai — vskutku; menire — uvažovali; kṛṣṇa-bhaktasya — oddaného Pána Kṛṣṇy; su-upapannam — zcela hodná; avismitāḥ — nepřekvapeni.

Překlad

Náčiní použité při obĕti bylo vyrobené ze zlata, tak jako při starobylé Rājasūyi vykonané Pánem Varuṇou. Indra, Brahmā, Śiva a mnozí další vládci planet, Siddhové a Gandharvové se svými doprovody, Vidyādharové, velcí hadi, mudrci, Yakṣové, Rākṣasové, nebeští ptáci, Kinnarové, Cāraṇové a pozemští králové – ti všichni byli pozváni a opravdu se ze všech svĕtových stran dostavili k obĕti Rājasūya krále Yudhiṣṭhiry, Pāṇḍuova syna. Majestát obĕti je ani v nejmenším nepřekvapil, neboť byl hoden oddaného Pána Kṛṣṇy.

Význam

Mahārāja Yudhiṣṭhira byl po celém vesmíru proslavený jako velký oddaný Pána Kṛṣṇy, a tak pro nĕho nebylo nic nemožné.

10.74.16

Verš

ayājayan mahā-rājaṁ
yājakā deva-varcasaḥ
rājasūyena vidhi-vat
pracetasam ivāmarāḥ

Synonyma

ayājayan — vykonali obĕť; mahā-rājam — pro velkého krále; yājakāḥ — obĕtní knĕží; deva — polobohů; varcasaḥ — mající moc; rājasūyena — Rājasūyu; vidhi-vat — podle předpisů Ved; pracetasam — pro Varuṇu; iva — jako; amarāḥ — polobozi.

Překlad

Knĕží, mocný jako bohové, vykonali obĕť Rājasūyu pro krále Yudhiṣṭhiru v souladu s védskými pokyny, tak jako ji v minulosti vykonali polobozi pro Varuṇu.

10.74.17

Verš

sūtye ’hany avanī-pālo
yājakān sadasas-patīn
apūjayan mahā-bhāgān
yathā-vat su-samāhitaḥ

Synonyma

sūtye — vymačkávání šťávy soma; ahani — v den; avanī-pālaḥ — král; yājakān — obĕtníky; sadasaḥ — shromáždĕní; patīn — vůdce; apūjayat — uctíval; mahā-bhāgān — velmi vznešené; yathāvat — řádnĕ; su-samāhitaḥ — s pečlivou pozorností.

Překlad

V den vymačkávání šťávy soma král Yudhiṣṭhira řádnĕ a velmi pozornĕ uctíval knĕží a nejvznešenĕjší osobnosti shromáždĕní.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše v knize Kṛṣṇa: „Kdykoliv se koná obĕť, všem účastníkům se podle védského systému podává šťáva z rostliny soma, která je nápojem s oživujícími účinky. Toho dne, kdy se získávala šťáva soma, král Yudhiṣṭhira uctivĕ přivítal zvláštního knĕze, který mĕl upozorňovat na všechny chyby v dodržování ustálených pravidel obĕti. Védské mantry se musí přesnĕ vyslovovat a recitovat se správným přízvukem; jakmile knĕz pronášející mantry udĕlá nĕjakou chybu, dohlížející knĕz okamžitĕ celý postup opraví, a díky tomu jsou obřady provádĕny dokonale – jinak by obĕť nemohla přinést kýžený výsledek. Ve vĕku Kali nejsou takoví učení brāhmaṇové či knĕží k dispozici, a proto jsou všechny tyto obĕti zakázané. Jediná obĕť, kterou śāstry doporučují, je zpívání Hare Kṛṣṇa mantry.“

10.74.18

Verš

sadasyāgryārhaṇārhaṁ vai
vimṛśantaḥ sabhā-sadaḥ
nādhyagacchann anaikāntyāt
sahadevas tadābravīt

Synonyma

sadasya — členů shromáždĕní; agrya — první; arhaṇa — uctívání; arham — toho, kdo si zaslouží; vai — vskutku; vimṛśantaḥ — uvažování; sabhā — ve shromáždĕní; sadaḥ — sedící; na adhyagacchan — nedokázali dospĕt k závĕru; anaika-antyāt — kvůli velkému počtu (kvalifikovaných uchazečů); sahadevaḥ — Sahadeva, mladší bratr Mahārāje Yudhiṣṭhiry; tadā — potom; abravīt — promluvil.

Překlad

Členové shromáždĕní pak uvažovali nad tím, kdo mezi nimi by mĕl být uctíván jako první, ale protože tam bylo mnoho osobností kvalifikovaných pro tuto poctu, nedokázali se rozhodnout. Nakonec promluvil Sahadeva.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Další důležitou procedurou je ze všeho nejdříve uctít nejvznešenĕjšího člena shromáždĕní, který se obĕti zúčastní.... Tento obřad se nazývá agra-pūjā. Agra znamená „první“ a pūjā znamená „uctívání“. Agra-pūjā se podobá volbĕ prezidenta. Všichni členové obĕtního shromáždĕní byli velice vznešení. Nĕkteří navrhovali jako dokonalého kandidáta pro přijetí agra-pūji jednoho, a jiní navrhovali nĕkoho jiného.“

Velký ācārya Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že verš 15 této kapitoly uvádí, že členové shromáždĕní nebyli překvapeni majestátem obĕti, neboť vĕdĕli, že král Yudhiṣṭhira je oddaný Pána Kṛṣṇy. Přesto verš 18 nyní uvádí, že shromáždĕní nedokázalo vybrat nejvhodnĕjšího uchazeče pro první uctívání. To svĕdčí o tom, že mnozí přítomní brāhmaṇové nebyli plnĕ realizovaní transcendentalisté, ale spíše bĕžní brāhmaṇové nejistí si svrchovaným závĕrem védské moudrosti.

Podobnĕ Ācārya Viśvanātha komentuje, že nerozhodnutí členové shromáždĕní byli ménĕ inteligentní a ne tak vznešené osobnosti jako Brahmā, Śiva a Dvaipāyana Vyāsadeva, kteří si mysleli: „Jelikož se dnes nikdo neptá na náš názor, proč bychom mĕli cokoliv říkat? Dále je zde Sahadeva, proslulý svou pronikavou schopností analyzovat všechny druhy okolností. On dokáže pomoci určit osobu, která má být uctívána první. Pouze pokud se mu nĕjakým způsobem nepodaří promluvit nebo nedokáže pochopit situaci, promluvíme my, přestože se nás nikdo nezeptal.“ Když se nejvĕtší osobnosti takto rozhodly, zachovaly mlčení. Takto nám Viśvanātha Cakravartī radí, abychom pochopili, k čemu ve shromáždĕní došlo.

10.74.19

Verš

arhati hy acyutaḥ śraiṣṭhyaṁ
bhagavān sātvatāṁ patiḥ
eṣa vai devatāḥ sarvā
deśa-kāla-dhanādayaḥ

Synonyma

arhati — zaslouží si; hi — vskutku; acyutaḥ — neklesající Kṛṣṇa; śraiṣṭhyam — svrchované postavení; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvatām — Yaduvců; patiḥ — vládce; eṣaḥ — On; vai — zajisté; devatāḥ — polobozi; sarvāḥ — všichni; deśa — místo (pro obĕť); kāla — čas; dhana — hmotné obĕtiny; ādayaḥ — a tak dále.

Překlad

(Sahadeva pravil:) Zajisté je to Acyuta, Nejvyšší Osobnost Božství a vládce Yaduovců, který si zaslouží nejvyšší postavení. On samotný v pravdĕ zahrnuje všechny polobohy uctívané při obĕti spolu s aspekty uctívání jako jsou posvátné místo, čas a obĕtiny.

10.74.20-21

Verš

yad-ātmakam idaṁ viśvaṁ
kratavaś ca yad-ātmakāḥ
agnir āhutayo mantrā
sāṅkhyaṁ yogaś ca yat-paraḥ

eka evādvitīyo ’sāv
aitad-ātmyam idaṁ jagat
ātmanātmāśrayaḥ sabhyāḥ
sṛjaty avati hanty ajaḥ

Synonyma

yat-ātmakam — založený na nĕmž; idam — tento; viśvam — vesmír; kratavaḥ — velké obĕti; ca — a; yat-ātmakāḥ — založené na nĕmž; agniḥ — posvátný oheň; āhutayaḥ — obĕtiny; mantrāḥ — hymny; sāṅkhyam — nauka o filozofickém zkoumání; yogaḥ — umĕní meditace; ca — a; yat — na nĕhož; paraḥ — zamĕřené; ekaḥ — jediný; eva — samotný; advitīyaḥ — bez druhého; asau — On; aitat-ātmyam — založený na nĕmž; idam — tento; jagat — vesmír; ātmanā — skrze nĕhož (tj. Jeho energie); ātma — Jeho jediného; āśrayaḥ — mající za útočištĕ; sabhyāḥ — ó členové shromáždĕní; sṛjati — tvoří; avati — udržuje; hanti — a ničí; ajaḥ — nezrozený.

Překlad

Celý tento vesmír spočívá na Nĕm, tak jako velké obĕti s jejich posvátnými ohni, obĕtinami a mantrami. Sāṅkhya i yoga smĕřují k Nĕmu, jednomu jedinému. Ó shromáždĕní členové, tento nezrozený Pán, záviseje výhradnĕ sám na sobĕ, tvoří, udržuje a ničí tento vesmír svými osobními energiemi, a tak existence tohoto vesmíru závisí pouze na Nĕm samotném.

10.74.22

Verš

vividhānīha karmāṇi
janayan yad-avekṣayā
īhate yad ayaṁ sarvaḥ
śreyo dharmādi-lakṣaṇam

Synonyma

vividhāni — různé; iha — v tomto svĕtĕ; karmāṇi — hmotné činnosti; janayan — tvořící; yat — jehož; avekṣayā — milostí; īhate — usiluje; yat — protože; ayam — tento svĕt; sarvaḥ — celý; śreyaḥ — o ideály; dharma-ādi — zbožnosti a tak dále; lakṣaṇam — charakterizovaný jako.

Překlad

Tvoří mnoho činností tohoto svĕta, a tak Jeho milostí celý svĕt usiluje o ideály zbožnosti, ekonomického pokroku, smyslového požitku a osvobození.

10.74.23

Verš

tasmāt kṛṣṇāya mahate
dīyatāṁ paramārhaṇam
evaṁ cet sarva-bhūtānām
ātmanaś cārhaṇaṁ bhavet

Synonyma

tasmāt — proto; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; mahate — Svrchovanému; dīyatām — mĕla by být dána; parama — nejvĕtší; arhaṇam — pocta; evam — tímto způsobem; cet — pokud; sarva — všech; bhūtānām — živých bytostí; ātmanaḥ — sebe; ca — a; arhaṇam — prokazování pocty; bhavet — bude.

Překlad

Proto bychom mĕli prokázat nejvyšší poctu Kṛṣṇovi, Nejvyššímu Pánu. Pokud tak učiníme, prokážeme poctu všem živým bytostem a také sobĕ samým.

10.74.24

Verš

sarva-bhūtātma-bhūtāya
kṛṣṇāyānanya-darśine
deyaṁ śāntāya pūrṇāya
dattasyānantyam icchatā

Synonyma

sarva — všech; bhūta — bytostí; ātma — Duše; bhūtāya — kdo zahrnuje; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; ananya — nikdy jako oddĕlené; darśine — kdo vidí; deyam — (pocta) by mĕla být dána; śāntāya — klidnému; pūrṇāya — dokonale úplnému; dattasya — toho, co je dáno; ānantyam — neomezený vzrůst; icchatā — tím, kdo touží.

Překlad

Každý, kdo touží, aby pocta, kterou prokazuje, byla neomezenĕ oplacena, by mĕl ctít Kṛṣṇu, dokonale klidnou a dokonale úplnou Duši všech bytostí, Nejvyššího Pána, který nevidí nic jako od sebe oddĕlené.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „(Sahadeva pravil:) ,Dámy a pánové, je zbytečné mluvit o Kṛṣṇovi, neboť vy všichni jako vznešené osobnosti znáte Nejvyšší Brahman, Pána Kṛṣṇu, pro nĕhož neexistují hmotné rozdíly mezi tĕlem a duší, mezi energií a zdrojem energie nebo mezi jednou a druhou částí tĕla. Jelikož je každý nedílnou částí Kṛṣṇy, neexistují kvalitativní rozdíly mezi Kṛṣṇou a všemi živými bytostmi. Vše je emanací Kṛṣṇových energií, hmotné a duchovní. Kṛṣṇovy energie jsou jako teplo a svĕtlo ohnĕ; není rozdíl mezi kvalitou tepla a svĕtla a ohnĕ samotného.... Proto bychom Jemu mĕli nabídnout první uctívání v této velké obĕti, a nikdo by proti tomu nemĕl nic namítat.... Kṛṣṇa je přítomný jako Nadduše v každé živé bytosti, a pokud Ho dokážeme uspokojit, bude každá živá bytost automaticky spokojená.̀“

10.74.25

Verš

ity uktvā sahadevo ’bhūt
tūṣṇīṁ kṛṣṇānubhāva-vit
tac chrutvā tuṣṭuvuḥ sarve
sādhu sādhv iti sattamāḥ

Synonyma

iti — takto; uktvā — hovořící; sahadevaḥ — Sahadeva; abhūt — stal se; tūṣṇīm — tichým; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; anubhāva — vliv; vit — jenž dobře znal; tat — toto; śrutvā — slyšící; tuṣṭuvuḥ — chválili; sarve — všechny; sādhu sādhu iti — „výbornĕ, výbornĕ!“; sat — ze svatých osob; tamāḥ — nejlepší.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Když Sahadeva, který pochopil moc Pána Kṛṣṇy, domluvil, odmlčel se. Všechny přítomné svaté osoby, které vyslechly jeho slova, mu blahopřály voláním: „Výbornĕ! výbornĕ!“

10.74.26

Verš

śrutvā dvijeritaṁ rājā
jñātvā hārdaṁ sabhā-sadām
samarhayad dhṛṣīkeśaṁ
prītaḥ praṇaya-vihvalaḥ

Synonyma

śrutvā — slyšící; dvija — brāhmaṇy; īritam — co bylo prohlášeno; rājā — král, Yudhiṣṭhira; jñātvā — chápající; hārdam — niterné myšlenky; sabhā-sadām — členů shromáždĕní; samarhayat — zevrubnĕ uctíval; hṛṣīkeśam — Pána Kṛṣṇu; prītaḥ — potĕšen; praṇaya — láskou; vihvalaḥ — přemožen.

Překlad

Král se po vyslechnutí tohoto výroku brāhmaṇů, z nĕhož pochopil náladu celého shromáždĕní, zaradoval. Přemožen láskou zevrubnĕ uctíval Pána Kṛṣṇu, vládce smyslů.

10.74.27-28

Verš

tat-pādāv avanijyāpaḥ
śirasā loka-pāvanīḥ
sa-bhāryaḥ sānujāmātyaḥ
sa-kuṭumbo vahan mudā

vāsobhiḥ pīta-kauṣeyair
bhūṣaṇaiś ca mahā-dhanaiḥ
arhayitvāśru-pūrṇākṣo
nāśakat samavekṣitum

Synonyma

tat — Jeho; pādau — nohy; avanijya — omývající; āpaḥ — vodu; śirasā — na svou hlavu; loka — svĕt; pāvanīḥ — která očišťuje; sa — s; bhāryaḥ — manželkou; sa — s; anuja — bratry; amātyaḥ — a ministry; sa — s; kuṭumbaḥ — rodinou; vahan — nesoucí; mudā — s radostí; vāsobhiḥ — s odĕvy; pīta — žlutými; kauṣeyaiḥ — hedvábnými; bhūṣaṇaiḥ — se šperky; ca — a; mahā-dhanaiḥ — drahocennými; arhayitvā — prokazující poctu; aśru — slzami; pūrṇa — zalité; akṣaḥ — jehož oči; na aśakat — nebyl schopen; samavekṣitum — na Nĕho přímo pohlédnout.

Překlad

Poté, co Mahārāja Yudhiṣṭhira omyl nohy Pána Kṛṣṇy, radostnĕ si pokropil vodou hlavu a potom hlavy své manželky, bratrů, ostatních členů rodiny a ministrů. Tato voda očišťuje celý svĕt. Když král prokazoval poctu Pánu dary v podobĕ žlutých hedvábných odĕvů a drahocenných ozdob z drahokamů, slzami zalité oči mu bránily hledĕt přímo na Pána.

10.74.29

Verš

itthaṁ sabhājitaṁ vīkṣya
sarve prāñjalayo janāḥ
namo jayeti nemus taṁ
nipetuḥ puṣpa-vṛṣṭayaḥ

Synonyma

ittham — takto; sabhājitam — uctívaného; vīkṣya — vidící; sarve — všichni; prāñjalayaḥ — s rukama prosebnĕ sepjatýma; janāḥ — lidé; namaḥ — „poklony Tobĕ“; jaya — „vítĕzství Tobĕ“; iti — takto hovořící; nemuḥ — klanĕli se; tam — Jemu; nipetuḥ — padaly; puṣpa — kvĕtů; vṛṣṭayaḥ — spršky.

Překlad

Když vidĕli Pána Kṛṣṇu takto uctívaného, témĕř všichni přítomní sepjali uctivĕ ruce a volali: „Poklony Tobĕ! Vítĕzství Tobĕ!“ a potom se Mu klanĕli. Shůry pršely kvĕty.

10.74.30

Verš

itthaṁ niśamya damaghoṣa-sutaḥ sva-pīṭhād
utthāya kṛṣṇa-guṇa-varṇana-jāta-manyuḥ
utkṣipya bāhum idam āha sadasy amarṣī
saṁśrāvayan bhagavate paruṣāṇy abhītaḥ

Synonyma

ittham — takto; niśamya — slyšící; damaghoṣa-sutaḥ — Damaghoṣův syn (Śiśupāla); sva — svého; pīṭhāt — ze sedadla; utthāya — vstávající; kṛṣṇa-guṇa — vznešených vlastností Pána Kṛṣṇy; varṇana — popisy; jāta — probuzený; manyuḥ — jehož hnĕv; utkṣipya — mávající; bāhum — pažemi; idam — tento; āha — pravil; sadasi — uprostřed shromáždĕní; amarṣī — nesnášenlivý; saṁśrāvayan — oslovující; bhagavate — Nejvyššího Pána; paruṣāṇi — hrubými slovy; abhītaḥ — nebojácný.

Překlad

Nesnášenlivý Damaghoṣův syn se při poslechu oslavování transcendentálních vlastností Pána Kṛṣṇy rozzuřil. Vstal ze svého sedadla, rozhnĕvanĕ maval pažemi a nebojácnĕ pronesl k celému shromáždĕní tato hrubá slova proti Nejvyššímu Pánu.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Na tomto setkání byl přítomný také král Śiśupāla. Byl z mnoha důvodů Kṛṣṇův zapřisáhlý nepřítel; zvláštĕ proto, že Kṛṣṇa ukradl Rukmiṇī ze svatebního obřadu, na který se Śiśupāla chystal. Nemohl proto snést, že je Kṛṣṇa takto uctíván a že jsou oslavovány Jeho vlastnosti. Místo aby byl šťastný, že slyší o Pánovĕ slávĕ, velice se rozhnĕval.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī zmiňuje, že důvod, proč Śiśupāla neprotestoval, když Sahadeva navrhl Kṛṣṇu na agra-pūju, je, že Śiśupāla chtĕl zmařit obĕť krále Yudhiṣṭhiry. Kdyby Śiśupāla namítal proti přijetí prvního uctívání Pánem Kṛṣṇou dříve a byla vybrána jiná osoba, obĕť by pak normálnĕ pokračovala. Proto Śiśupāla dovolil, aby byl vybrán Kṛṣṇa, počkal, až uctívání skončilo, a potom promluvil, neboť doufal, že tímto způsobem ukáže, že nyní je obĕť zmařena. Tak by zhatil úsilí Mahārāje Yudhiṣṭhiry. K tomu ācārya cituje tento odkaz na smṛti: apūjyā yatra pūjyante pūjyānāṁ ca vyatikramaḥ. „Na místĕ, kde jsou uctíváni ti, jež si to nezaslouží, dochází k přestupku vůči tĕm, kdo uctívání opravdu zasluhují.“ Existuje také výrok: pratibadhnāti hi śreyaḥ pūjyapūjya-vyatikramaḥ. „Nesprávné pochopení toho, kdo má být uctíván a kdo ne, osobĕ zabrání v pokroku v životĕ.“

10.74.31

Verš

īśo duratyayaḥ kāla
iti satyavatī srutiḥ
vṛddhānām api yad buddhir
bāla-vākyair vibhidyate

Synonyma

īśaḥ — svrchovaný vládce; duratyayaḥ — nevyhnutelný; kālaḥ — čas; iti — takto; satya-vatī — pravdivý; śrutiḥ — zjevený výrok Ved; vṛddhānām — starších autorit; api — dokonce; yat — jelikož; buddhiḥ — inteligence; bāla — chlapce; vākyaiḥ — slovy; vibhidyate — je svedena.

Překlad

(Śiśupāla řekl:) Výrok Ved, že čas je nevyhnutelný vládce všech bytostí, se vskutku ukázal pravdivým, neboť inteligence moudrých stařešinů byla nyní svedena slovy pouhého chlapce.

10.74.32

Verš

yūyaṁ pātra-vidāṁ śreṣṭhā
mā mandhvaṁ bāla-bhāṣītam
sadasas-patayaḥ sarve
kṛṣṇo yat sammato ’rhaṇe

Synonyma

yūyam — vy všichni; pātra — vhodných uchazečů; vidām — ze znalců; śreṣṭhāḥ — nejlepší; mā mandhvam — prosím neberte ohled na; bāla — chlapce; bhāṣitam — výroky; sadasaḥ-patayaḥ — ó vůdci shromáždĕní; sarve — všichni; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; yat — skutečnost, že; sammataḥ — vybrán; arhaṇe — aby byl uctíván.

Překlad

Ó vůdci shromáždĕní, vy víte nejlépe, kdo je vhodný uchazeč pro uctívání. Proto byste nemĕli brát ohled na slova dítĕte, když tvrdí, že si uctívání zaslouží Kṛṣṇa.

10.74.33-34

Verš

tapo-vidyā-vrata-dharān
jñāna-vidhvasta-kalmaṣān
paramaṛṣīn brahma-niṣṭhāḻ
loka-pālaiś ca pūjitān

sadas-patīn atikramya
gopālaḥ kula-pāṁsanaḥ
yathā kākaḥ puroḍāśaṁ
saparyāṁ katham arhati

Synonyma

tapaḥ — askezi; vidyā — védské poznání; vrata — tvrdé sliby; dharān — kteří následují; jñāna — duchovním pochopením; vidhvasta — vykořenĕné; kalmaṣān — jejichž nečistoty; parama — prvotřídní; ṛṣīn — mudrce; brahma — Absolutní Pravdĕ; niṣṭhān — odevzdané; loka-pālaiḥ — vládci planetárních soustav; ca — a; pūjitān — uctívané; sadaḥ-patīn — vůdci shromáždĕní; atikramya — opomíjející; gopālaḥ — pasáčka; kula — své rodiny; pāṁsanaḥ — hanbu; yathā — jako; kākaḥ — vrána; puroḍāśam — posvĕcený rýžový koláč (obĕtovaný polobohům); saparyām — uctívání; katham — jak; arhati — zaslouží si.

Překlad

Jak můžete opominout nejvznešenĕjší členy tohoto shromáždĕní – prvotřídní mudrce odevzdané Absolutní Pravdĕ, obdařené schopnostmi askeze, božského vhledu a přísného dodržování tvrdých slibů, posvĕcené poznáním a uctívané dokonce i vládci vesmíru? Jak si tento pasáček, hanba své rodiny, zaslouží vaše uctívání, o co více než si vrána zaslouží požírat posvĕcený rýžový koláč puroḍāśa?

Význam

Velký komentátor Śrīdhara Svāmī analyzoval Śiśupālova slova takto. Výraz go-pāla neznamená pouze „pasáček“, ale také „ochránce Ved a Zemĕ“. Podobnĕ kula-pāṁsana má dvojí význam. Śiśupāla mĕl na mysli „hanbu své rodiny“, což je jeho význam, když se rozdĕlí tak jako výše. Může být také analyzován jako ku-lapām aṁsana, což dává naprosto odlišný význam. Kulapām označuje ty, kdo podvodnĕ žvaní v rozporu s Vedami, a aṁsana, odvozené ze slovesa aṁsayati, znamená „ničitel“. Jinak řečeno, chválil Pána Kṛṣṇu jako „toho, kdo ničí všechny chybné a povrchní spekulace o povaze pravdy“. Podobnĕ, ačkoliv Śiśupāla chtĕl přirovnat Pána Kṛṣṇu k vránĕ slovy yathā kākaḥ, tato slova mouhou být také rozdĕlena yathā a-kākaḥ. V tom případĕ, podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho, je slovo kāka spojením ka a āka, což vyjadřuje hmotné štĕstí a neštĕstí. Pán Kṛṣṇa je tedy akāka v tom smyslu, že je nade vším hmotným neštĕstím a štĕstím, jelikož je na čisté, transcendentální úrovni. A nakonec, Śiśupāla mĕl pravdu, když řekl, že si Pán Kṛṣṇa nezaslouží pouze rýžový koláč puroḍāśa obĕtovaný nižším polobohům jako náhražka nebeského nápoje soma. Pán Kṛṣṇa si ve skutečnosti zaslouží přijímat všechno, co vlastníme, neboť je svrchovaný vlastník všeho, včetnĕ nás samotných. Mĕli bychom tedy Pánu Kṛṣṇovi dát svůj život a duši, nejen obřadní obĕtinu v podobĕ rýžových koláčů.

10.74.35

Verš

varṇāśrama-kulāpetaḥ
sarva-dharma-bahiṣ-kṛtaḥ
svaira-vartī guṇair hīnaḥ
saparyāṁ katham arhati

Synonyma

varṇa — zásad čtyř společenských stavů; āśrama — čtyř duchovních řádů; kula — správné rodinné výchovy; apetaḥ — zbavený; sarva — ze všech; dharma — zákonů náboženské povinnosti; bahiḥ-kṛtaḥ — vyloučený; svaira — nezávisle; vartī — chovající se; guṇaiḥ — vlastnosti; hīnaḥ — postrádající; saparyām — uctívání; katham — jak; arhati — zaslouží si.

Překlad

Jak si zaslouží uctívání ten, kdo nenásleduje žádné zásady společenských stavů, duchovních řádů a rodinné etiky, kdo byl vyloučen ze všech náboženských povinností, chová se náladovĕ a nemá dobré vlastnosti?

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Kṛṣṇa ve skutečnosti nepatří do žádné kasty, ani nemá žádné předepsané povinnosti, které by musel vykonávat. Ve Vedách je řečeno, že Nejvyšší Pán nemusí nic dĕlat jako svoji předepsanou povinnost. Vše, co má být z Jeho strany vykonáno, zastanou Jeho různé energie.... Śiśupāla Kṛṣṇu nepřímo chválil, když říkal, že se na Nĕho nevztahují příkazy Ved. To je pravda, protože Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství. To, že nemá „žádné dobré vlastnosti“ (guṇaiḥ hīnaḥ), znamená, že nemá žádné hmotné vlastnosti, a jelikož je Nejvyšší Osobnost Božství, jedná nezávisle a nedbá na společenské či náboženské zvyklosti.“

10.74.36

Verš

yayātinaiṣāṁ hi kulaṁ
śaptaṁ sadbhir bahiṣ-kṛtam
vṛthā-pāna-rataṁ śaśvat
saparyāṁ katham arhati

Synonyma

yayātinā — Yayātim; eṣām — jejich; hi — vskutku; kulam — dynastie; śaptam — prokleta; sadbhiḥ — dobře vychovanými osobami; bahiḥ-kṛtam — vyloučena; vṛthā — svévolnĕ; pāna — pití; ratam — oddaní; śaśvat — neustále; saparyām — uctívání; katham — jak; arhati — zaslouží si.

Překlad

Yayāti proklel dynastii tĕchto Yaduovců a od té doby jsou vyloučeni čestnými lidmi ze své společnosti a jsou závislí na alkoholu. Jak si tedy Kṛṣṇa zaslouží být uctíván?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává niterný význam Śiśupālových slov, aby ukázal, jak nechtĕnĕ pokračuje v oslavování Pána Kṛṣṇy a Jeho yaduovské dynastie: „I když byli Yaduovci prokleti Yayātim, byli této kletby zbaveni (bahiṣ-kṛtam) velkými svĕtci, a následnĕ byli povýšeni do postavení královské svrchovanosti osobami jako Kārtavīrya. Tak se pohroužili do pāna, ochrany Zemĕ. Když se toto vše vezme v úvahu, jak si Kṛṣṇa, vládce Yaduovců, zaslouží nicotné (vṛthā) uctívání? Naopak si zaslouží uctívání bohaté.“

10.74.37

Verš

brahmarṣi-sevitān deśān
hitvaite ’brahma-varcasam
samudraṁ durgam āśritya
bādhante dasyavaḥ prajāḥ

Synonyma

brahma-ṛṣi — vznešenými brāhmaṇskými mudrci; sevitān — ozdobená; deśān — území (jako Mathurā); hitvā — opouštĕjící; ete — tito (Yaduovci); abrahma-varcasam — kde se nedodržují brāhmaṇské zásady; samudram — oceán; durgam — pevnost; āśritya — přijímající útočištĕ v; bādhante — působí potíže; dasyavaḥ — zlodĕji; prajāḥ — svým poddaným.

Překlad

Tito Yaduovci opustili svatá území obývaná svatými mudrci a místo toho přijali útočištĕ v pevnosti v moři, kde se nedodržují žádné brāhmaṇské zásady. Tam, přesnĕ jako zlodĕji, sužují své poddané.

Význam

Slova brahmarṣi-sevitān deśān („svatá území obývaná svatými mudrci“) poukazují na oblast Mathury. Śrīla Prabhupāda píše: „Śiśupāla zešílel z toho, že byl Kṛṣṇa zvolen za nejvyšší osobnost shromáždĕní, které patřilo první uctívání, a mluvil tak bezohlednĕ, že to vypadalo, jako by přišel o veškeré své štĕstí.“

10.74.38

Verš

evam-ādīny abhadrāṇi
babhāṣe naṣṭa-maṅgalaḥ
novāca kiñcid bhagavān
yathā siṁhaḥ śivā-rutam

Synonyma

evam — taková; ādīni — a další; abhadrāṇi — hrubá slova; babhāṣe — promluvil; naṣṭa — zničené; maṅgalaḥ — jehož štĕstí; na uvāca — neřekl; kiñcit — cokoliv; bhagavān — Nejvyšší Pán; yathā — jako; siṁhaḥ — lev; śivā — šakala; rutam — kvílení.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Śiśupāla, zbavený veškerého štĕstí, pronesl tyto a další urážky. Nejvyšší Pán však neřekl nic, tak jako lev nebere na vĕdomí kvílení šakala.

10.74.39

Verš

bhagavan-nindanaṁ śrutvā
duḥsahaṁ tat sabhā-sadaḥ
karṇau pidhāya nirjagmuḥ
śapantaś cedi-paṁ ruṣā

Synonyma

bhagavat — Nejvyššího Pána; nindanam — kritiku; śrutvā — slyšící; duḥsaham — nesnesitelné; tat — to; sabhā-sadaḥ — členové shromáždĕní; karṇau — uši; pidhāya — zacpávající si; nirjagmuḥ — odešli; śapantaḥ — proklínající; cedi-pam — krále Cedi (Śiśupālu); ruṣā — rozhnĕvanĕ.

Překlad

Po zaslechnutí tak nesnesitelného urážení Pána si nĕkolik členů shromáždĕní zacpalo uši a vyšlo ven, přičemž rozhnĕvanĕ proklínali krále Cedi.

10.74.40

Verš

nindāṁ bhagavataḥ śṛṇvaṁs
tat-parasya janasya vā
tato nāpaiti yaḥ so ’pi
yāty adhaḥ sukṛtāc cyutaḥ

Synonyma

nindām — kritiku; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; śṛṇvan — slyšící; tat — Jemu; parasya — kdo je oddán; janasya — osoby; vā — nebo; tataḥ — z toho místa; na apaiti — neodejde; yaḥ — kdo; saḥ — on; api — vskutku; yāti — jde; adhaḥ — dolů; su-kṛtāt — z dobrých výsledků svých zbožných činů; cyutaḥ — pokleslý.

Překlad

Každý, kdo ihned neopustí místo, kde zaslechne kritiku Nejvyššího Pána nebo Jeho vĕrného oddaného, jiste poklesne, zbaven svého zbožného kreditu.

10.74.41

Verš

tataḥ pāṇḍu-sutāḥ kruddhā
matsya-kaikaya-sṛñjayāḥ
udāyudhāḥ samuttasthuḥ
śiśupāla-jighāṁsavaḥ

Synonyma

tataḥ — potom; pāṇḍu-sutāḥ — synové Pāṇḍua; kruddhāḥ — rozzuření; matsya-kaikaya-sṛñjayāḥ — Matsyové, Kaikayové a Sṛñjayové; ut-āyudhāḥ — držící tasené zbranĕ; samuttasthuḥ — stáli; śisupāla-jighāṁsavaḥ — toužící zabít Śiśupālu.

Překlad

Potom se synové Pāṇḍua rozzuřili a společnĕ s bojovníky klanů Matsya, Kaikaya a Sṛñjaya vstali ze svých sedadel se zbranĕmi připravenými zabít Śiśupālu.

10.74.42

Verš

tataś caidyas tv asambhrānto
jagṛhe khaḍga-carmaṇī
bhartsayan kṛṣṇa-pakṣīyān
rājñaḥ sadasi bhārata

Synonyma

tataḥ — pak; caidyaḥ — Śiśupāla; tu — ale; asambhrāntaḥ — neotřesený; jagṛhe — uchopil; khaḍga — meč; carmaṇī — a štít; bhartsayan — urážející; kṛṣṇa — Kṛṣṇy; pakṣīyān — zastánce; rājñaḥ — krále; sadasi — ve shromáždĕní; bhārata — ó potomku Bharaty.

Překlad

Nezastrašený Śiśupāla pak uchopil meč a štít mezi všemi shromáždĕnými králi, ó Bhārato, a zasypal urážkami ty, kdo podporovali Pána Kṛṣṇu.

10.74.43

Verš

tāvad utthāya bhagavān
svān nivārya svayaṁ ruṣā
śiraḥ kṣurānta-cakreṇa
jahāra patato ripoḥ

Synonyma

tāvat — tehdy; utthāya — vstávající; bhagavān — Nejvyšší Pán; svān — své (oddané); nivārya — zadržující; svayam — sám; ruṣā — hnĕvivĕ; śiraḥ — hlavu; kṣura — ostrý; anta — jehož okraj; cakreṇa — svým diskem; jahāra — uťal; patataḥ — útočícího; ripoḥ — svého nepřítele.

Překlad

Tehdy vstal Nejvyšší Pán a své oddané zadržel. Potom hnĕvivĕ vypustil svůj jako břitva ostrý disk a uťal hlavu útočícího nepřítele.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje Pánův čin takto: Kdyby Pán Kṛṣṇa neudĕlal nic, v obĕtní arénĕ by se pravdĕpodobnĕ strhl divoký boj, a celý obřad by tak byl zbrocen krví, což by zničilo posvátnou atmosféru. Proto Pán Kṛṣṇa , aby ochránil obĕť Rājasūya svého milovaného oddaného Yudhiṣṭhiry, ihned uťal Śiśupālovu hlavu svým jako břitva ostrým diskem tak, že na zem v obĕtní arénĕ nedopadla ani kapka krve.

10.74.44

Verš

śabdaḥ kolāhalo ’thāsīc
chiśupāle hate mahān
tasyānuyāyino bhūpā
dudruvur jīvitaiṣiṇaḥ

Synonyma

śabdaḥ — zvuk; kolāhalaḥ — vřava; atha — poté; āsīt — strhla se tam; śiśupāle — Śiśupāla; hate — zabit; mahān — obrovská; tasya — jeho; anuyāyinaḥ — následovníci; bhūpāḥ — králové; dudruvuḥ — uprchli; jīvita — své životy; eṣiṇaḥ — doufající si zachránit.

Překlad

Když byl Śiśupāla takto zabit, z davu se ozval burácivý křik. Tĕch nĕkolik králů, kteří Śiśupālu podporovali, využilo příležitosti a ze strachu o život rychle opustilo shromáždĕní.

Význam

Tento překlad je převzat z knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství od Śrīly Prabhupādy.

10.74.45

Verš

caidya-dehotthitaṁ jyotir
vāsudevam upāviśat
paśyatāṁ sarva-bhūtānām
ulkeva bhuvi khāc cyutā

Synonyma

caidya — Śiśupāly; deha — z tĕla; utthitam — vystoupilo; jyotiḥ — svĕtlo; vāsudevam — Pána Kṛṣṇy; upāviśat — vstoupilo do; paśyatām — zatímco přihlížely; sarva — všechny; bhūtānām — živé bytosti; ulkā — meteor; iva — jako kdyby; bhuvi — na zem; khāt — z oblohy; cyutā — spadlý.

Překlad

Ze Śiśupālova tĕla vystoupilo zářivé svĕtlo a před zraky všech vstoupilo do Pána Kṛṣṇy tak jako meteor padající z oblohy na zem.

Význam

Ācāryové nám v této souvislosti připomínají, že Śiśupāla je ve skutečnosti jeden z Pánových vĕčných společníků hrající roli agresívního démona. Vĕtšinĕ pozorovatelů tedy připadalo, že Śiśupāla dosáhl neosobního osvobození splynutím s tĕlesnou září Pána Kṛṣṇy. Ve skutečnosti se však Śiśupāla po vysvobození ze smrtelného tĕla vrátil po bok svého vládce, Nejvyššího Pána duchovního svĕta. Následující verš to dále vysvĕtluje.

10.74.46

Verš

janma-trayānuguṇita-
vaira-saṁrabdhayā dhiyā
dhyāyaṁs tan-mayatāṁ yāto
bhāvo hi bhava-kāraṇam

Synonyma

janma — zrození; traya — tří; anuguṇita — trvajícím v průbĕhu; vaira — nepřátelstvím; saṁrabdhayā — posedlou; dhiyā — s mentalitou; dhyāyan — meditující; tat-mayatām — jednotu s Ním; yātaḥ — dosáhl; bhāvaḥ — vlastní postoj; hi — vskutku; bhava — znovuzrození; kāraṇam — příčina.

Překlad

Śiśupāla, po tři životy posedlý nenávistí k Pánu Kṛṣṇovi, dosáhl Pánovy transcendentální povahy. Vĕdomí ve skutečnosti určuje budoucí zrození.

Význam

Śiśupāla a jeho přítel Dantavakra, který bude zabit Kṛṣṇou v sedmdesáté osmé kapitole, byli dříve Jaya a Vijaya, dva vrátní na Vaikuṇṭĕ. Kvůli přestupku je čtyři Kumārové prokleli, aby se třikrát narodili v hmotném svĕtĕ jako démoni. V prvním zrození jako Hiraṇyākṣa a Hiraṇyakaśipu, ve druhém jako Rāvaṇa a Kumbhakarṇa a ve třetím jako Śiśupāla a Dantavakra. V každém zrození byli zcela pohrouženi v nepřátelství vůči Pánu a byli Jím zabiti.

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje Śiśupālovo postavení takto: „I když Śiśupāla jednal jako Kṛṣṇův nepřítel, byl si neustále vĕdom Kṛṣṇy. Byl vždy pohroužený do myšlenek na Kṛṣṇu, a tak nejprve získal osvobození sāyujya-mukti, splynutí s existencí Nejvyššího, a nakonec byl znovu dosazen do svého původního postavení osobního služebníka. Bhagavad-gītā potvrzuje tuto skutečnost, že je-li nĕkdo v dobĕ smrti pohroužený do myšlenek na Nejvyššího Pána, pak ihned po opuštĕní hmotného tĕla vstoupí do Božího království.“

Třetí a sedmý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu zevrubnĕ popisuje událost, při níž byli Pánovi osobní společníci prokleti, aby přišli do hmotného svĕta jako Jeho nepřátelé. V této souvislosti Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje tento verš (Bhāg. 7.1.47):

vairānubandha-tīvreṇa
dhyānenācyuta-sātmatām
nītau punar hareḥ pārśvaṁ
jagmatur viṣṇu-pārṣadau

„Tito dva společníci Pána Viṣṇua, Jaya a Vijaya, si po velmi dlouhou dobu udržovali nepřátelskou mentalitu. Jelikož tímto způsobem neustále mysleli na Kṛṣṇu, vrátili se domů, zpátky k Bohu, a získali znovu útočištĕ u Pána.“

10.74.47

Verš

ṛtvigbhyaḥ sa-sadasyebhyo
dakṣināṁ vipulām adāt
sarvān sampūjya vidhi-vac
cakre ’vabhṛtham eka-rāṭ

Synonyma

ṛtvigbhyaḥ — knĕžím; sa-sadasyebhyaḥ — spolu se členy shromáždĕní; dakṣiṇām — dary z vdĕčnosti; vipulām — hojné; adāt — rozdal; sarvān — všechny; sampūjya — řádnĕ uctívající; vidhi-vat — podle pokynů písem; cakre — vykonal; avabhṛtham — očistnou koupel patrona obĕti a mytí obĕtního náčiní, které značí konec velké obĕti; eka-rāṭ — císař, Yudhiṣṭhira.

Překlad

Císař Yudhiṣṭhira rozdal štĕdré dary obĕtním knĕžím a členům shromáždĕní, čímž je všechny řádnĕ uctil způsobem předepsaným Vedami. Potom vykonal koupel avabhṛtha.

10.74.48

Verš

sādhayitvā kratuḥ rājñaḥ
kṛṣṇo yogeśvareśvaraḥ
uvāsa katicin māsān
suhṛdbhir abhiyācitaḥ

Synonyma

sādhayitvā — uskutečňující; kratuḥ — obĕť soma; rājñaḥ — krále; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; yoga-īśvara — vládců mystických sil; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; uvāsa — sídlil; katicit — nĕkolik; māsān — mĕsíců; su-hṛdbhiḥ — svými dobrodinci; abhiyācitaḥ — požádaný.

Překlad

Tak se Śrī Kṛṣṇa, Pán všech mistrů mystické yogy, postaral o úspĕšné vykonání této velké obĕti jménem krále Yudhiṣṭhiry. Poté Pán zůstal se svými důvĕrnými přáteli na jejich naléhavou žádost nĕkolik mĕsíců.

Význam

Ačkoliv je Pán Kṛṣṇa vládce všech vládců yogy, jako je Pán Śiva, přesto byl ovládán čistou láskou krále Yudhiṣṭhiry. Tak Pán osobnĕ dohlédl na úspĕšné dokončení královy obĕti. A poté souhlasil, že zůstane se svými drahými přáteli v Indraprastĕ nĕkolik dalších mĕsíců.

10.74.49

Verš

tato ’nujñāpya rājānam
anicchantam apīśvaraḥ
yayau sa-bhāryaḥ sāmātyaḥ
sva-puraṁ devakī-sutaḥ

Synonyma

tataḥ — potom; anujñāpya — žádající o svolení odjet; rājānam — krále; anicchantam — jenž si to nepřál; api — ačkoliv; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán; yayau — jel; sa-bhāryaḥ — s manželkami; sa-amātyaḥ — a s ministry; sva — do svého; puram — mĕsta; devakī-sutaḥ — syn Devakī.

Překlad

Potom Pán, syn Devakī, přijal neochotné královo svolení a vrátil se s manželkami a ministry do svého hlavního mĕsta.

10.74.50

Verš

varṇitaṁ tad upākhyānaṁ
mayā te bahu-vistaram
vaikuṇṭha-vāsinor janma
vipra-śāpāt punaḥ punaḥ

Synonyma

varṇitam — vyprávĕný; tat — ten; upākhyānam — příbĕh; mayā — mnou; te — tobĕ; bahu — velmi; vistaram — podrobnĕ; vaikuṇṭha-vāsinoḥ — dvou obyvatel vĕčného království Boha (vrátných Jayi a Vijayi); janma — hmotné zrození; vipra — brāhmaṇů (čtyř Kumārů); śāpāt — kvůli kletbĕ; punaḥ punaḥ — znovu a znovu.

Překlad

Již jsem ti podrobnĕ popsal příbĕh dvou obyvatel Vaikuṇṭhy, kteří museli podstoupit opakovaná zrození ve hmotném svĕtĕ, protože byli prokleti brāhmaṇy.

10.74.51

Verš

rājasūyāvabhṛthyena
snāto rājā yudhiṣṭhiraḥ
brahma-kṣatra-sabhā-madhye
śuśubhe sura-rāḍ iva

Synonyma

rājasūya — obĕti Rājasūya; avabhṛthyena — při závĕrečném obřadu avabhṛtya; snātaḥ — vykoupaný; rājā yudhiṣṭhiraḥ — král Yudhiṣṭhira; brahma-kṣatra — brāhmaṇů a kṣatriyů; sabhā — shromáždĕní; madhye — uprostřed; śuśubhe — vypadal jako by zářil; sura — polobohů; rāṭ — král (Pán Indra); iva — jako.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira, očištĕný při závĕrečném obřadu (avabhṛthya), který značil úspĕšné dokončení obĕti Rājasūya, zářil mezi shromáždĕnými brāhmaṇy a kṣatriyi jako samotný král polobohů.

10.74.52

Verš

rājñā sabhājitāḥ sarve
sura-mānava-khecarāḥ
kṛṣṇaṁ kratuṁ ca śaṁsantaḥ
sva-dhāmāni yayur mudā

Synonyma

rājñā — králem; sabhājitāḥ — uctĕni; sarve — všichni; sura — polobozi; mānava — lidé; khe-carāḥ — a ti, kteří cestují po obloze (nižší polobozi a démoni); kṛṣṇam — Pán Kṛṣṇa; kratum — obĕť; ca — a; śaṁsantaḥ — chválící; sva — do svých; dhāmāni — říší; yayuḥ — odjeli; mudā — šťastnĕ.

Překlad

Král řádnĕ uctil všechny polobohy, lidi a obyvatele mezilehlých nebes a ti se šťastnĕ vydali do svých říší a pĕli přitom chválu na Pána Kṛṣṇu a na velkou obĕť.

Význam

Podle Śrīdhara Svāmīho výraz khecarāḥ zde poukazuje na pramathy, mystické yogī doprovázející Pána Śivu.

10.74.53

Verš

duryodhanam ṛte pāpaṁ
kaliṁ kuru-kulāmayam
yo na sehe śrīyaṁ sphītāṁ
dṛṣṭvā pāṇḍu-sutasya tām

Synonyma

duryodhanam — Duryodhany; ṛte — kromĕ; pāpam — hříšného; kalim — zmocnĕné expanze osobnosti Kaliho; kuru-kula — kuruovské dynastie; āmayam — nemoci; yaḥ — který; na sehe — nemohl snést; śrīyam — majestát; sphītām — kvetoucí; dṛṣṭvā — vidící; pāṇḍu-sutasya — Pāṇḍuova syna; tām — ten.

Překlad

(Všichni byli spokojeni) kromĕ hříšného Duryodhany, zosobnĕní vĕku hádky a nemoci kuruovské dynastie. Ten nemohl snést pohled na kvetoucí majestát Pāṇḍuova syna.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Následkem svého hříšného života mĕl Duryodhana velice závistivou povahu. Zjevil se v kuruovské dynastii jako zosobnĕná chronická nemoc, aby zničil celý rod.“ Śrīla Śrīdhara Svāmī zmiňuje, že Duryodhana nenávidĕl čisté náboženské zásady.

10.74.54

Verš

ya idaṁ kīrtayed viṣṇoḥ
karma caidya-vadhādikam
rāja-mokṣaṁ vitānaṁ ca
sarva-pāpaiḥ pramucyate

Synonyma

yaḥ — kdo; idam — tyto; kīrtayet — pronáší; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; karma — činnosti; caidya-vadha — zabití Śiśupāly; ādikam — a tak dále; rāja — králů (uvĕznĕných Jarāsandhou); mokṣam — osvobození; vitānam — obĕť; ca — a; sarva — ode všech; pāpaiḥ — hříšných reakcí; pramucyate — je osvobozen.

Překlad

Ten, kdo pronáší tyto činnosti Pána Viṣṇua, včetnĕ zabití Śiśupāly, osvobození králů a provedení obĕti Rājasūya, je osvobozen ode všech hříchů.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Osvobození Śiśupāly při obĕti Rājasūya.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ PÁTÁ

Duryodhana ponížen

10.75.1-2

Verš

śrī-rājovāca
ajāta-śatros tam dṛṣṭvā
rājasūya-mahodayam
sarve mumudire brahman
nṛ-devā ye samāgatāḥ

duryodhanaṁ varjayitvā
rājānaḥ sarṣayaḥ surāḥ
iti śrutaṁ no bhagavaṁs
tatra kāraṇam ucyatām

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit) pravil; ajāta-śatroḥ — Yudhiṣṭhiry, jehož nepřítel se nikdy nenarodil; tam — to; dṛṣṭvā — vidící; rājasūya — obĕti Rājasūya; mahā — velké; udayam — oslavy; sarve — všichni; mumudire — radovali se; brahman — ó brāhmaṇo (Śukadevo); nṛ-devāḥ — králové; ye — kteří; samāgatāḥ — shromáždĕní; duryodhanam — Duryodhanu; varjayitvā — až na; rājānaḥ — králové; sa — spolu s; ṛṣayaḥ — mudrci; surāḥ — a polobohy; iti — takto; śrutam — vyslechnuto; naḥ — námi; bhagavan — můj pane; tatra — pro to; kāraṇam — důvod; ucyatām — prosím řekni.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit pravil: Ó brāhmaṇo, podle toho, co jsem od tebe slyšel, se všichni shromáždĕní králové, mudrci a polobozi radovali při pohledu na úžasné oslavy při obĕti Rājasūya krále Ajātaśatrua, s Duryodhanou jako jedinou výjimkou. Prosím povĕz mi, proč tomu tak bylo, můj pane.

10.75.3

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
pitāmahasya te yajñe
rājasūye mahātmanaḥ
bāndhavāḥ paricaryāyāṁ
tasyāsan prema-bandhanāḥ

Synonyma

śrī-bāḍarāyaniḥ uvāca — Śrī Bādarāyaṇi (Śukadeva Gosvāmī) pravil; pitāmahasya — dĕda; te — tvého; yajñe — při obĕti; rājasūye — Rājasūya; mahā-ātmanaḥ — velké duše; bāndhavāḥ — členové rodiny; paricaryāyām — v prosté službĕ; tasya — pro nĕho; āsan — setrvávali; prema — láskou; bandhanāḥ — poutaní.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Při obĕti Rājasūya tvého svatého dĕda se v jeho zájmu členové jeho rodiny, poutaní láskou k nĕmu, vĕnovali prostým službám.

Význam

Král Yudhiṣṭhira nenutil své příbuzné přijímat bĕhem obĕti různé úkoly. Oni naopak tyto povinnosti konali dobrovolnĕ z lásky k nĕmu.

10.75.4-7

Verš

bhīmo mahānasādhyakṣo
dhanādhyakṣaḥ suyodhanaḥ
sahadevas tu pūjāyāṁ
nakulo dravya-sādhane

guru-śuśrūṣaṇe jiṣṇuḥ
kṛṣṇaḥ pādāvanejane
pariveṣaṇe drupada-jā
karṇo dāne mahā-manāḥ

yuyudhāno vikarṇaś ca
hārdikyo vidurādayaḥ
bāhlīka-putrā bhūry-ādyā
ye ca santardanādayaḥ

nirūpitā mahā-yajñe
nānā-karmasu te tadā
pravartante sma rājendra
rājñaḥ priya-cikīrṣavaḥ

Synonyma

bhīmaḥ — Bhīma; mahānasa — kuchynĕ; adhyakṣaḥ — dohlížitel; dhana — pokladnice; adhyakṣaḥ — dohlížitel; suyodhanaḥ — Suyodhana (Duryodhana); sahadevaḥ — Sahadeva; tu — a; pūjāyām — v uctívání (dorazivších hostů); nakulaḥ — Nakula; dravya — potřebných vĕcí; sādhane — v obstarávání; guru — úctyhodným starším; śuśrūṣaṇe — ve službĕ; jiṣṇuḥ — Arjuna; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; pāda — nohou; avanejane — v umývání; pariveṣaṇe — v rozdávání (jídla); drupada-jā — Drupadova dcera (Draupadī); karṇaḥ — Karṇa; dāne — v rozdávání darů; mahāmanāḥ — velkodušný; yuyudhānaḥ vikarṇaḥ ca — Yuyudhāna a Vikarṇa; hārdikyaḥ vidura-ādayaḥ — Hārdikya (Kṛtavarmā), Vidura a ostatní; bāhlīka-putrāḥ — synové Bāhlīka-rāji; bhūri-ādyāḥ — v čele s Bhūriśravou; ye — kdo; ca — a; santardana-ādayaḥ — Santardana a tak dále; nirūpitāḥ — zapojeni; mahā — obrovské; yajñe — při obĕti; nānā — různých; karmasu — v povinnostech; te — oni; tadā — tehdy; pravartante sma — provádĕli; rāja-indra — ó nejlepší z králů (Parīkṣite); rājñaḥ — krále (Yudhiṣṭhiry); priya — potĕšení; cikīrṣavaḥ — přející si učinit.

Překlad

Bhīma dohlížel na kuchyň, Duryodhana se staral o pokladnici, zatímco Sahadeva uctivĕ vítal přijíždĕjící hosty. Nakula obstarával potřebné vĕci, Arjuna sloužil úctyhodným starším a Kṛṣṇa umýval všem nohy, zatímco Draupadī rozdávala jídlo a štĕdrý Karṇa dary. Mnoho ostatních, jako Yuyudhāna, Vikarṇa, Hārdikya, Vidura, Bhūriśravā a ostatní synové Bāhlīky a Santardana podobnĕ bĕhem rozsáhlé obĕti dobrovolnĕ konali různé povinnosti. Činili tak z dychtivosti potĕšit Mahārāje Yudhiṣṭhiru, ó nejlepší z králů.

10.75.8

Verš

ṛtvik-sadasya-bahu-vitsu suhṛttameṣu
sv-iṣṭeṣu sūnṛta-samarhaṇa-dakṣiṇābhiḥ
caidye ca sātvata-pateś caraṇaṁ praviṣṭe
cakrus tatas tv avabhṛtha-snapanaṁ dyu-nadyām

Synonyma

ṛtvik — knĕží; sadasya — významní členové shromáždĕní, kteří pomáhali vést obĕť; bahu-vitsu — velmi učení; suhṛt-tameṣu — a nejlepší dobrodinci; su — pĕknĕ; iṣṭeṣu — uctĕni; sūnṛta — příjemnými slovy; samarhaṇa — příznivými obĕtinami; dakṣiṇābhiḥ — a dary vyjadřujícími vdĕčnost; caidye — král Cedi (Śiśupāla); ca — a; sātvata-pateḥ — Pána Sātvatů (Kṛṣṇy); caraṇam — nohou; praviṣṭe — poté, co vstoupil do; cakruḥ — vykonali; tataḥ — potom; tu — a; avabhṛtha-snapanam — koupel avabhṛtha, která zakončovala obĕť; dyu — nebes; nadyām — v řece (Yamunĕ).

Překlad

Když byli všichni knĕží, významní zástupci, velmi učení svĕtci a královi nejdůvĕrnĕjší dobrodinci řádnĕ uctĕni příjemnými slovy, příznivými obĕtinami a odmĕnĕni různými dary, a poté, co král Cedi vstoupil do lotosových nohou Pána Sātvatů, byla v božské řece Yamunĕ vykonána koupel avabhṛtha.

Význam

Dary pro významné hosty zahrnovaly cenné drahokamy.

10.75.9

Verš

mṛdaṅga-śaṅkha-paṇava-
dhundhury-ānaka-gomukhāḥ
vāditrāṇi vicitrāṇi
nedur āvabhṛthotsave

Synonyma

mṛdaṅga — bubny mṛdaṅgy; śaṅkha — lastury; paṇava — menší bubny; dhundhuri — druh velkého vojenského bubnu; ānaka — kotle; go-mukhāḥ — dechový nástroj; vāditrāṇi — hudba; vicitrāṇi — různorodá; neduḥ — znĕla; āvabhṛtha — koupele avabhṛtha; utsave — bĕhem oslavy.

Překlad

Bĕhem oslavy avabhṛtha znĕla hudba mnoha druhů nástrojů včetnĕ mṛdaṅg, lastur, panav, dhundhuri, kotlů a rohů gomukha.

10.75.10

Verš

nārtakyo nanṛtur hṛṣṭā
gāyakā yūthaśo jaguḥ
vīṇā-veṇu-talonnādas
teṣāṁ sa divam aspṛśat

Synonyma

nārtakyaḥ — tanečnice; nanṛtuḥ — tančily; hṛṣṭāḥ — radostné; gāyakāḥ — zpĕváci; yūthaśaḥ — ve skupinách; jaguḥ — zpívali; vīṇā — vīṇ; veṇu — fléten; tala — a ručních činelů; unnādaḥ — hlasitý zvuk; teṣām — jejich; saḥ — ten; divam — nebes; aspṛśat — dotýkal se.

Překlad

Tanečnice s velkou radostí tančily a sbory zpívaly, zatímco hlasité tóny vīṇ, fléten a ručních činelů dosáhly nebeských oblastí.

10.75.11

Verš

citra-dhvaja-patākāgrair
ibhendra-syandanārvabhiḥ
sv-alaṅkṛtair bhaṭair bhūpā
niryayū rukma-mālinaḥ

Synonyma

citra — různých barev; dhvaja — s vlajkami; patāka — a prapory; agraiḥ — vynikajícími; ibha — se slony; indra — vznešenými; syandana — kočáry; arvabhiḥ — a konĕ; su-alaṅkṛtaiḥ — pĕknĕ ozdobení; bhaṭaiḥ — s pĕšáky; bhū-pāḥ — králové; niryayuḥ — odjeli; rukma — zlaté; mālinaḥ — mající náhrdelníky.

Překlad

Všichni králové, se zlatými náhrdelníky, se pak vydali k Yamunĕ. Mĕli vlajky a prapory různých barev a doprovázeli je pĕšáci a pĕknĕ ozdobení vojáci jedoucí na vznešených slonech, kočárech a koních.

10.75.12

Verš

yadu-sṛñjaya-kāmboja-
kuru-kekaya-kośalāḥ
kampayanto bhuvaṁ sainyair
yayamāna-puraḥ-sarāḥ

Synonyma

yadu-sṛñjaya-kāmboja — Yaduovci, Sṛñjayové a Kāmbojové; kuru-kekaya-kośalāḥ — Kuruovci, Kekayové a Kośalové; kampayantaḥ — rozechvívající; bhuvam — Zemi; sainyaiḥ — se svými vojsky; yajamāna — konatele obĕti (Mahārāje Yudhiṣṭhiru); puraḥ-sarāḥ — stavĕjící do čela.

Překlad

Shromáždĕná vojska Yaduovců, Sṛñjayů, Kāmbojů, Kuruovců, Kekayů a Kośalů rozechvívala Zemi, když v průvodu následovala Yudhiṣṭhiru Mahārāje, konatele obĕti.

10.75.13

Verš

sadasyartvig-dvija-śreṣṭhā
brahma-ghoṣeṇa bhūyasā
devarṣi-pitṛ-gandharvās
tuṣṭuvuḥ puṣpa-varṣiṇaḥ

Synonyma

sadasya — celebrující svĕdci; ṛtvik — knĕží; dvija — a brāhmaṇové; śreṣṭhāḥ — nanejvýš vynikající; brahma — Ved; ghoṣeṇa — se zvukem; bhūyasā — mocným; deva — polobozi; ṛṣi — božští mudrci; pitṛ — předkové; gandharvāḥ — a nebeští zpĕváci; tuṣṭuvuḥ — pronášeli chvály; puṣpa — kvĕtiny; varṣiṇaḥ — pršící dolů.

Překlad

Hodnostáři ze shromáždĕní, knĕží a ostatní vynikající brāhmaṇové zvučnĕ pronášeli védské mantry, zatímco polobozi, božští mudrci, Pitové a Gandharvové pĕli chvály a shazovali spršky kvĕtin.

10.75.14

Verš

sv-alaṇkṛtā narā nāryo
gandha-srag-bhūṣaṇāmbaraiḥ
vilimpantyo ’bhisiñcantyo
vijahrur vividhai rasaiḥ

Synonyma

su-alaṅkṛtāḥ — pĕknĕ ozdobení; narāḥ — muži; nāryaḥ — a ženy; gandha — se santálovou pastou; srak — kvĕtinovými girlandami; bhūṣaṇa — šperky; ambaraiḥ — a odĕvy; vilimpantyaḥ — potírající; abhiṣiñcantyaḥ — a postřikující; vijahruḥ — bavili se; vividhaiḥ — různými; rasaiḥ — tekutinami.

Překlad

Muži a ženy, všichni ozdobeni santálovou pastou, kvĕtinovými girlandami, šperky a pĕknými odĕvy, se bavili vzájemným potíráním a postřikováním různými tekutinami.

10.75.15

Verš

taila-gorasa-gandhoda-
haridrā-sāndra-kuṅkumaiḥ
pumbhir liptāḥ pralimpantyo
vijahrur vāra-yoṣitaḥ

Synonyma

taila — rostlinným olejem; go-rasa — jogurtem; gandha-uda — navonĕnou vodou; haridrā — kurkumou; sāndra — hojnou; kuṅkumaiḥ — a rumĕlkou; pumbhiḥ — muži; liptāḥ — potírané; pralimpantyaḥ — na oplátku potírající je; vijahruḥ — bavily se; vāra-yoṣitaḥ — kurtizány.

Překlad

Muži potírali kurtizány množstvím oleje, jogurtu, navonĕné vody, kurkumy a prášku kuṅkuma a kurtizány se bavily tím, že potíraly muže stejnými látkami.

Význam

Śrīla Prabhupāda popisuje tuto scénu takto: „Muži a ženy z Indraprasthy si potřeli tĕla vonnými a kvĕtinovými oleji, pĕknĕ se oblékli do barevných šatů a ozdobili se girlandami, drahokamy a šperky. Rozradostnĕní z obřadu po sobĕ stříkali tekuté substance jako vodu, olej, mléko, také máslo a jogurt. Nĕkteří si tím i navzájem potírali tĕla. Tak oslavovali tuto událost. Profesionální nevĕstky radostnĕ pomazávaly tĕmito tekutinami tĕla mužů, a ti jim to opláceli stejnĕ. Všechny tekutiny byly smíchané a kurkumou a šafránem a mĕly jasnĕ žlutou barvu.“

10.75.16

Verš

guptā nṛbhir niragamann upalabdhum etad
devyo yathā divi vimāna-varair nṛ-devyo
tā mātuleya-sakhibhiḥ pariṣicyamānāḥ
sa-vrīḍa-hāsa-vikasad-vadanā virejuḥ

Synonyma

guptāḥ — střežené; nṛbhiḥ — vojáky; niragaman — vyšly ven; upalabdhum — aby na vlastní oči vidĕly; etat — to; devyaḥ — manželky polobohů; yathā — jako; divi — na obloze; vimāna — ve svých letadlech; varaiḥ — vynikajících; nṛ-devyaḥ — královny (krále Yudhiṣṭhiry); tāḥ — ony; mātuleya — svými bratranci z matčiny strany (Pánem Kṛṣṇou a Jeho bratry jako Gada a Sāraṇa); sakhibhiḥ — a svými přáteli (jako Bhīma a Arjuna); pariṣicyamānāḥ — postřikovány; sa-vrīḍa — stydlivými; hāsa — s úsmĕvy; vikasat — kvetoucí; vadanāḥ — jejichž tváře; virejuḥ — vypadaly nádhernĕ.

Překlad

Královny krále Yudhiṣṭhiry obklopeny strážemi vyjely ven na svých kočárech, aby vidĕly zábavu, tak jako se obloze objevily manželky polobohů v nebeských letadlech. Zatímco bratranci z matčiny strany a důvĕrní přátelé postřikovali královny tekutinami, tváře královen rozkvetly stydlivými úsmĕvy, které zvyšovaly jejich nádheru.

Význam

Zde zmínĕní bratranci z matčiny strany jsou Pán Kṛṣṇa a Jeho bratři jako Gada a Sāraṇa a přátelé jsou osoby jako Bhīma a Arjuna.

10.75.17

Verš

tā devarān uta sakhīn siṣicur dṛtībhiḥ
klinnāmbarā vivṛta-gātra-kucoru-madhyāḥ
autsukya-mukta-kavarāc cyavamāna-mālyāḥ
kṣobhaṁ dadhur mala-dhiyāṁ rucirair vihāraiḥ

Synonyma

tāḥ — ony, královny; devarān — bratry jejich manžela; uta — a také; sakhīn — své přátele; siṣicuḥ — postřikovaly; dṛtībhiḥ — stříkačkami; klinna — zmáčené; ambarāḥ — odĕvy; vivṛta — viditelné; gātra — paže; kuca — ňadra; ūru — stehna; madhyāḥ — a pasy; autsukya — vzrušením; mukta — uvolnĕné; kavarāt — z copů; cyavamāna — uvolňující se; mālyāḥ — malé kvĕtinové girlandy; kṣobham — vzrušení; dadhuḥ — vytvářely; mala — nečisté; dhiyam — pro ty, jejichž vĕdomí; ruciraiḥ — okouzlující; vihāraiḥ — svou zábavou.

Překlad

Když královny stříkaly vodu ze stříkaček na své švagry a ostatní mužské společníky, zmáčely se jim odĕvy a odhalily jejich paže, ňadra, stehna a pasy a v bujaré náladĕ jim z uvolnĕných copů padaly kvĕtiny. Tĕmito okouzlujícími zábavami vzrušily ty, kteří mĕli znečištĕné vĕdomí.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Takové chování mezi čistými muži a ženami je plné požitku, ale toho, kdo je hmotnĕ znečištĕný, ovládne chtíč.“

10.75.18

Verš

sa samrāḍ ratham āruḍhaḥ
sad-aśvaṁ rukma-mālinam
vyarocata sva-patnībhiḥ
kriyābhiḥ kratu-rāḍ iva

Synonyma

saḥ — on; samrāṭ — císař, Yudhiṣṭhira; ratham — ve svém kočáru; āruḍhaḥ — usazený; sat — vynikající; aśvam — jehož konĕ; rukma — zlatými; mālinam — s chomouty; vyarocata — zářil; sva-patnībhiḥ — se svými manželkami; kriyābhiḥ — se svými obřady; kratu — obĕtí; rāṭ — král (Rājasūya); iva — jako kdyby.

Překlad

Císař sedící na svém kočáru taženém vynikajícími koňmi se zlatými chomouty zářil ve společnosti svých manželek jako zářící obĕť Rājasūya obklopená svými různými obřady.

Význam

Král Yudhiṣṭhira se svými královnami vypadal jako zosobnĕná obĕť Rājasūya obklopená jejími krásnými obřady.

10.75.19

Verš

patnī-samyājāvabhṛthyaiś
caritvā te tam ṛtvijaḥ
ācāntaṁ snāpayāṁ cakrur
gaṅgāyāṁ saha kṛṣṇayā

Synonyma

patnī-saṁyāja — obřad vykonaný patronem obĕti a jeho manželkou vĕnováním obĕtin Somovi, Tvaṣṭovi, manželkám určitých polobohů a Agnimu; avabhṛthyaiḥ — a obřady, které posvĕcují dokončení obĕti; caritvā — když vykonali; te — oni; tam — ho; ṛtvijaḥ — knĕží; ācāntam — poté, co vsrkli vodu pro očistu; snāpayām cakruḥ — nechali ho vykoupat se; gaṅgāyām — v Ganze; saha — spolu s; kṛṣṇayā — Draupadī.

Překlad

Knĕží provedli krále závĕrečnými obřady patnī-saṁyāja a avabhṛthya. Potom ho a královnu Draupadī nechali vsrknout vodu pro očistu a vykoupat se v Ganze.

10.75.20

Verš

deva-dundubhayo nedur
nara-dundubhibhiḥ samam
mumucuḥ puṣpa-varṣāṇi
devarṣi-pitṛ-mānavāḥ

Synonyma

deva — polobohů; dundubhayaḥ — kotle; neduḥ — znĕly; nara — lidských bytostí; dundubhibhiḥ — kotli; samam — společnĕ s; mumucuḥ — vypouštĕli; puṣpa — kvĕtin; varṣāṇi — spršky; deva — polobozi; ṛṣi — mudrci; pitṛ — předkové; mānavāḥ — a lidé.

Překlad

Kotle bohů a lidí se rozeznĕly společnĕ. Všichni polobozi, mudrci, předkové a lidé shazovali spršky kvĕtin.

10.75.21

Verš

sasnus tatra tataḥ sarve
varṇāśrama-yutā narāḥ
mahā-pātaky api yataḥ
sadyo mucyeta kilbiṣāt

Synonyma

sasnuḥ — vykoupali se; tatra — tam; tataḥ — potom; sarve — všichni; varṇa-āśrama — společenskému systému posvĕcených zamĕstnaneckých stavů a duchovních řádů; yutāḥ — kteří patřili ke; narāḥ — lidé; mahā — velmi; pātakī — ten, kdo je hříšný; api — dokonce; yataḥ — čímž; sadyaḥ — ihned; mucyeta — může být osvobozen; kilbiṣāt — od znečištĕní.

Překlad

Všichni obyvatelé náležející k různým varṇám a āśramům se pak vykoupali na tom místĕ, kde může být i ten nejhorší hříšník ihned osvobozen ode všech hříšných reakcí.

10.75.22

Verš

atha rājāhate kṣaume
paridhāya sv-alaṅkṛtaḥ
ṛtvik-sadasya-viprādīn
ānarcābharaṇāmbaraiḥ

Synonyma

atha — dále; rājā — král; ahate — nenošených; kṣaume — pár hedvábných odĕvů; paridhāya — oblékající si; su-alaṅkṛtaḥ — pĕknĕ ozdobený; ṛtvik — knĕží; sadasya — celebrující členy shromáždĕní; vipra — brāhmaṇy; ādīn — a ostatní; ānarca — uctil; ābharaṇa — ozdobami; ambaraiḥ — a odĕvy.

Překlad

Dále si král oblékl nový hedvábný odĕv a ozdobil se krásnými drahokamy. Pak uctil knĕží, hodnostáře ze shromáždĕní, učené brāhmaṇy a ostatní hosty jejich obdarováním ozdobami a odĕvy.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Nejenže oblékl a ozdobil sám sebe, ale také dal šaty a šperky všem knĕžím a ostatním, kteří se podíleli na vykonání obĕtí. Takto je všechny uctil.“

10.75.23

Verš

bandhūñ jñātīn nṛpān mitra-
suhṛdo ’nyāṁś ca sarvaśaḥ
abhīkṣnaṁ pūjayām āsa
nārāyaṇa-paro nṛpaḥ

Synonyma

bandhūn — své vzdálenĕjší příbuzné; jñātīn — své bezprostřední členy rodiny; nṛpān — krále; mitra — své přátele; suhṛdaḥ — a dobrodince; anyān — ostatní; ca — také; sarvaśaḥ — všemožnými způsoby; abhīkṣṇam — neustále; pūjayām āsa — uctíval; nārāyaṇa-paraḥ — oddaný Pánu Nārāyaṇovi; nṛpaḥ — král.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira, který svůj život zcela odevzdal Pánu Nārāyaṇovi, různými způsoby neustále uctíval své příbuzné, bezprostřední rodinu, ostatní krále, přátele, dobrodince a také všechny ostatní přítomné.

10.75.24

Verš

sarve janāḥ sura-ruco maṇi-kuṇḍala-srag-
uṣṇīṣa-kañcuka-dukūla-mahārghya-hārāḥ
nāryaś ca kuṇḍala-yugālaka-vṛnda-juṣṭa-
vaktra-śriyaḥ kanaka-mekhalayā virejuḥ

Synonyma

sarve — všichni; janāḥ — lidé; sura — jako polobozi; rucaḥ — jejichž zářivá pleť; maṇi — z drahokamů; kuṇḍala — s náušnicemi; srak — kvĕtinovými girlandami; uṣṇīṣa — turbany; kañcuka — vestami; dukūla — hedvábnými odĕvy; mahā-arghya — velmi cennými; hārāḥ — a perlovými náhrdelníky; nāryaḥ — ženy; ca — a; kuṇḍala — náušnic; yuga — s páry; alaka-vṛnda — a kadeřemi; juṣṭa — ozdobené; vaktra — jejichž tváří; śriyaḥ — krása; kanaka — zlatými; mekhalayā — s opasky; virejuḥ — oslnivĕ zářili.

Překlad

Všichni lidé tam zářili jako polobozi. Byli ozdobeni náušnicemi z drahokamů, kvĕtinovými girlandami, turbany, vestami, hedvábnými dhotīmi a cennými perlovými náhrdelníky. Půvabné tváře ženy zkrášlovaly vhodnĕ vybrané náušnice a kadeře a všechny mĕly na sobĕ zlaté opasky.

10.75.25-26

Verš

athartvijo mahā-śīlāḥ
sadasyā brahma-vādinaḥ
brahma-kṣatriya-viṭ-śudrā-
rājāno ye samāgatāḥ

devarṣi-pitṛ-bhūtāni
loka-pālāḥ sahānugāḥ
pūjitās tam anujñāpya
sva-dhāmāni yayur nṛpa

Synonyma

atha — poté; ṛtvijaḥ — knĕží; mahā-śīlāḥ — se vznešenou povahou; sadasyāḥ — hodnostáři u obĕti; brahma — Ved; vādinaḥ — zkušené autority; brahma — brāhmaṇové; kṣatriya — kṣatriyové; viṭ — vaiśyové; śūdrāḥ — a śūdrové; ājānaḥ — králové; ye — kteří; samāgatāḥ — přišli; deva — polobozi; ṛṣi — mudrci; pitṛ — předkové; bhūtāni — a duchové; loka — planet; pālāḥ — vládci; saha — s; anugāḥ — jejich následovníky; pūjitāḥ — uctíval; tam — od nĕho; anujñāpya — přijímající svolení; sva — svých vlastních; dhāmāni — do sídel; yayuḥ — odebrali se; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Poté, co byli všichni vysoce kultivovaní knĕží, velké védské autority, které sloužily jako svĕdkové při obĕti, zvláštĕ pozvaní králové, brāhmaṇové, kṣatriyové, vaiśyové, śūdrové, polobozi, mudrci, předkové a mystičtí duchové a hlavní vládci planet a jejich následovníci uctĕni králem Yudhiṣṭhirou, přijali jeho svolení a odebrali se každý do svého sídla, ó králi.

10.75.27

Verš

hari-dāsasya rājarṣe
rājasūya-mahodayam
naivātṛpyan praśaṁsantaḥ
piban martyo ’mṛtaṁ yathā

Synonyma

hari — Pána Kṛṣṇy; dāsasya — služebníka; rāja-ṛṣeḥ — svatého krále; rājasūya — obĕti Rājasūya; mahā-udayam — velká oslava; na — ne; eva — vskutku; atṛpyan — byli nasyceni; praśaṁsantaḥ — oslavující; piban — pijící; martyaḥ — smrtelník; amṛtam — nektar nesmrtelnosti; yathā — jako.

Překlad

Zatímco všichni opĕvovali úžasnou Rājasūya-yajñu vykonanou tím velkým svatým králem a služebníkem Pána Hariho, nebyli nasyceni, tak jako není obyčejný človĕk nikdy nasycen, když pije nektar.

10.75.28

Verš

tato yudhiṣṭhiro rājā
suhṛt-sambandhi-bāndhavān
premṇā nivārayām āsa
kṛṣṇaṁ ca tyāga-kātaraḥ

Synonyma

tataḥ — potom; yudhiṣṭhiraḥ rājā — král Yudhiṣṭhira; suhṛt — své přátele; sambandhi — členy rodiny; bāndhavān — a příbuzné; premṇā — z lásky; nivārayām āsa — zadržel; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇy; ca — a; tyāga — odloučením od; kātaraḥ — sužovaný.

Překlad

Tehdy Rājā Yudhiṣṭhira zabránil mnoha svým přátelům, bezprostředním členům rodiny a ostatním příbuzným v odjezdu, včetnĕ Pána Kṛṣṇy. Yudhiṣṭhira je pod vlivem lásky nemohl nechat odjet, neboť cítil bolest z blížícího se odloučení.

10.75.29

Verš

bhagavān api tatrāṅga
nyāvātsīt tat-priyaṁ-karaḥ
prasthāpya yadu-vīrāṁś ca
sāmbādīṁś ca kuśasthalīm

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; api — a; tatra — tam; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); nyāvātsīt — zůstal; tat — pro jeho (Yudhiṣṭhirovo); priyam — potĕšení; karaḥ — jednající; prasthāpya — posílající; yadu-vīrān — hrdiny yaduovské dynastie; ca — a; sāmba-ādīn — v čele se Sāmbou; ca — a; kuśasthalīm — do Dvāraky.

Překlad

Můj milý Parīkṣite, Nejvyšší Pán se tam nĕjaký čas zdržel, aby potĕšil krále. Nejprve však poslal Sāmbu a ostatní yaduovské hrdiny zpĕt do Dvāraky.

10.75.30

Verš

itthaṁ rājā dharma-suto
manoratha-mahārṇavam
su-dustaraṁ samuttīrya
kṛṣṇenāsīd gata-jvaraḥ

Synonyma

ittham — tímto způsobem; rājā — král; dharma — vládce náboženství (Yamarāje); sutaḥ — syn; manaḥ-ratha — jehož touhy; mahā — obrovský; arṇavam — oceán; su — velmi; dustaram — obtížný překonat; samuttīrya — úspĕšnĕ překonávající; kṛṣṇena — pomocí Pána Kṛṣṇy; āsīt — stal se; gata-jvaraḥ — osvobozený od své horečky.

Překlad

Tímto způsobem král Yudhiṣṭhira, Dharmův syn, byl rázem zbaven své horečnaté touhy, když milostí Pána Kṛṣṇy úspĕšnĕ překročil obrovský a hrozivý oceán svých tužeb.

Význam

Předchozí kapitoly Śrīmad-Bhāgavatamu jasnĕ vysvĕtlují, že král Yudhiṣṭhira silnĕ toužil ukázat svĕtu svrchovanost Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, a požehnání získávaná tĕmi, kdo se Mu odevzdají. Proto král Yudhiṣṭhira vykonal obĕť Rājasūya, což bylo velmi obtížné.

Śrīla Prabhupāda v této souvislosti píše: „V hmotném svĕtĕ má každý určitou touhu, kterou si chce splnit, ale to se mu nikdy nepodaří k úplné spokojenosti. Král Yudhiṣṭhira však díky své neochvĕjné oddanosti Kṛṣṇovi dokázal vykonáním obĕti Rājasūyi úspĕšnĕ splnit všechna svá přání. Z popisu Rājasūya yajñi to vypadá na velký oceán náročných žádostí. Obyčejný človĕk takový oceán nemůže překonat, ale král Yudhiṣṭhira ho milostí Pána Kṛṣṇy dokázal překonat velice snadno, a tak se zbavil veškeré úzkosti.“

10.75.31

Verš

ekadāntaḥ-pure tasya
vīkṣya duryodhanaḥ śriyam
atapyad rājasūyasya
mahitvaṁ cācyutātmanaḥ

Synonyma

ekadā — jednoho dne; antaḥ-čistí — v paláci; tasya — jeho (Mahārāje Yudhiṣṭhiry); vīkṣya — pozorující; duryodhanaḥ — Duryodhana; śrīyam — bohatství; atapyat — pocítil bolest; rājasūyasya — obĕti Rājasūya; mahitvam — vznešenost; ca — a; acyuta-ātmanaḥ — jeho (krále Yudhiṣṭhiry), jehož samotným životem byl Pán Acyuta.

Překlad

Jednoho dne Duryodhana, zatímco pozoroval bohatství paláce krále Yudhiṣṭhiry, pocítil velký neklid vlivem vznešenosti jak obĕti Rājasūya tak jejího vykonavatele, krále, jehož životem byl Pán Acyuta.

10.75.32

Verš

yasmiṁs narendra-ditijendra-surendra-lakṣmīr
nānā vibhānti kila viśva-sṛjopakḷptāḥ
tābhiḥ patīn drupada-rāja-sutopatasthe
yasyāṁ viṣakta-hṛdayaḥ kuru-rāḍ atapyat

Synonyma

yasmin — v nĕmž (paláci); nara-indra — králů mezi lidmi; ditija-indra — králů démonů; sura-indra — a králů polobohů; lakṣmīḥ — bohatství; nānā — různorodá; vibhānti — byla projevena; kila — vskutku; viśva-sṛjā — vesmírným výrobcem (Mayou Dānavou); upakḷptāḥ — poskytnutá; tābhiḥ — s nimi; patīn — svým manželům, Pāṇḍuovcům; drupada-rāja — krále Drupady; sutā — dcera, Draupadī; upatasthe — sloužila; yasyām — k níž; viṣakta — připoutané; hṛdayaḥ — jehož srdce; kuru-rāṭ — kuruovský princ, Duryodhana; atapyat — bĕdoval.

Překlad

V tom paláci byla zářivĕ projevena veškerá shromáždĕná bohatství králů lidí, démonů a bohů, která tam přinesl vesmírný vynálezce, Maya Dānava. S tĕmito druhy bohatství Draupadī sloužila svým manželům a kuruovský princ Duryodhana bĕdoval, protože k ní byl velmi připoután.

10.75.33

Verš

yasmin tadā madhu-pater mahiṣī-sahasraṁ
śroṇī-bhareṇa śanakaiḥ kvaṇad-aṅghri-śobham
madhye su-cāru kuca-kuṅkuma-śoṇa-hāraṁ
śrīman-mukhaṁ pracala-kuṇḍala-kuntalāḍhyam

Synonyma

yasmin — v nĕmž; tadā — tehdy; madhu — Mathury; pateḥ — Pána; mahiṣī — královny; sahasram — tisíce; śroṇī — jejich boků; bhareṇa — vahou; śanakaiḥ — pomalu; kvaṇat — cinkající; aṅghri — jejichž nohy; śobham — půvab; madhye — uprostřed (v pase); su-cāru — velmi přitažlivé; kuca — z jejich ňader; kuṅkuma — práškem kuṅkuma; śoṇa — zčervenalé; hāram — jejichž perlové náhrdelníky; śrī-mat — krásné; mukham — jejichž tváře; pracala — pohupujícími se; kuṇḍala — s náušnicemi; kuntala — a kadeřemi; āḍhyam — bohatĕ obdařenými.

Překlad

V paláci také přebývaly tisíce královen Pána Madhupatiho. Jejich nohy se pomalu pohybovaly, neboť je tížily jejich boky, a zvonky na jejich nohách okouzlujícím způsobem cinkaly. Pasy mĕly velmi štíhlé, kuṅkuma z ňader jim zbarvila perlové náhrdelníky do červena a pohupující se náušnice a vlnící se kadeře zvyšovaly nádheru jejich tváří.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Duryodhana závidĕl, když v paláci krále Yudhiṣṭhiry vidĕl takové krásky. Zvláštĕ se ho zmocňovala závist a chtíč, když hledĕl na krásu Draupadī, protože ta ho výjimečnĕ přitahovala už od samého začátku, kdy se provdala za Pāṇḍuovce. I Duryodhana byl přítomný na shromáždĕní, kde si Draupadī vybírala manžela, a společnĕ s dalšími princi byl uchvácen její krásou, ale získat ji se mu nepodařilo.“

10.75.34-35

Verš

sabhāyāṁ maya-kḷptāyāṁ
kvāpi dharma-suto ’dhirāṭ
vṛto ’nugair bandhubhiś ca
kṛṣṇenāpi sva-cakṣuṣā

āsīnaḥ kāñcane sākṣād
āsane maghavān iva
pārameṣṭhya-śrīyā juṣṭaḥ
stūyamānaś ca vandibhiḥ

Synonyma

sabhāyām — ve snĕmovní síni; maya — Mayou Dānavou; kḷptāyām — postavené; kva api — při jedné příležitosti; dharma-sutaḥ — Yamarājův syn (Yudhiṣṭhira); adhirāṭ — císař; vṛtaḥ — doprovázený; anugaiḥ — svými společníky; bandhubhiḥ — členy své rodiny; ca — a; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; api — také; sva — svým; cakṣuṣā — okem; āsīnaḥ — sedící; kāñcane — zlatém; sākṣāt — osobnĕ; āsane — na trůnu; maghavān — Pán Indra; iva — jako kdyby; pārameṣṭhya — Brahmy nebo svrchované vlády; śriyā — s majestátem; juṣṭaḥ — spojený; stūyamānaḥ — opĕvovaný; ca — a; vandibhiḥ — dvorními básníky.

Překlad

Stalo se, že císař Yudhiṣṭhira, Dharmův syn, sedĕl přesnĕ jako Indra na zlatém trůnu ve snĕmovní síni postavené Mayou Dānavou. Přítomni byli jeho společníci a členové rodiny a také Pán Kṛṣṇa, jeho zvláštní oko. Král Yudhiṣṭhira projevoval majestát samotného Brahmy a byl opĕvován dvorními básníky.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že Pán Kṛṣṇa je zde popsán jako Yudhiṣṭhirovo zvláštní oko, neboť králi radil, co je prospĕšné a co ne.

10.75.36

Verš

tatra duryodhano mānī
parīto bhrātṛbhir nṛpa
kirīṭa-mālī nyaviśad
asi-hastaḥ kṣipan ruṣā

Synonyma

tatra — tam; duryodhanaḥ — Duryodhana; mānī — pyšný; parītaḥ — obklopený; bhrātṛbhiḥ — svými bratry; nṛpa — ó králi; kirīṭa — s korunou; mālī — a náhrdelníkem; nyaviśat — vstoupil; asi — meč; hastaḥ — v ruce; kṣipan — urážející (vrátné); ruṣā — rozhnĕvanĕ.

Překlad

Pyšný Duryodhana s mečem v ruce a s korunou a náhrdelníkem rozhnĕvanĕ vešel do paláce ve společnosti svých bratrů, ó králi, a při vstupu urazil vrátné.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše, že Duryodhana „mĕl vždy hnĕvivou a závistivou náladu, a proto se kvůli maličkosti obořil na strážné a kypĕl vztekem.“

10.75.37

Verš

sthale ’bhyagṛhṇād vastrāntaṁ
jalaṁ matvā sthale ’patat
jale ca sthala-vad bhrāntyā
maya-māyā-vimohitaḥ

Synonyma

sthale — na pevné podlaze; abhyagṛhṇāt — nadzvedl si; vastra — svého odĕvu; antam — okraj; jalam — za vodu; matvā — považující; sthale — a na jiném místĕ; apatat — spadl; jale — do vody; ca — a; sthala — pevná podlaha; vat — jako kdyby; bhrāntyā — by klamem; maya — Mayi Dānavy; māyā — magií; vimohitaḥ — zmatený.

Překlad

Duryodhana zmatený klamy vytvořenými magií Mayi Dānavy si spletl pevnou podlahu s vodou a nadzvedl si okraj odĕvu. A na jiném místĕ spadl do vody, neboť si ji spletl s pevnou podlahou.

10.75.38

Verš

jahāsa bhīmas taṁ dṛṣṭvā
striyo nṛpatayo pare
nivāryamāṇā apy aṅga
rājñā kṛṣṇānumoditāḥ

Synonyma

jahāsa — rozesmál se; bhīmaḥ — Bhīma; tam — jeho; dṛṣṭvā — když uvidĕl; striyaḥ — ženy; nṛ-patayaḥ — králové; apare — a ostatní; nivāryamāṇāḥ — zadrženi; api — třebaže; aṅga — můj milý (Parīkṣite); rājñā — králem (Yudhiṣṭhirou); kṛṣṇa — od Pána Kṛṣṇy; anumoditāḥ — dostali souhlas.

Překlad

Můj milý Parīkṣite, Bhīma se při pohledu na to rozesmál a ženy, králové a ostatní také. Král Yudhiṣṭhira se je pokusil zadržet, ale Pán Kṛṣṇa dal najevo svůj souhlas.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī zmiňuje, že se král Yudhiṣṭhira pokusil zastavit smích pohledem na ženy a na Bhīmu. Pán Kṛṣṇa však vyjádřil souhlas pohybem obočí. Pán sestoupil na Zemi, aby odstranil břemeno v podobĕ zlotřilých králů, a tato událost s Pánovým zámĕrem souvisela.

10.75.39

Verš

sa vrīḍito ’vag-vadano ruṣā jvalan
niṣkramya tūṣṇīṁ prayayau gajāhvayam
hā-heti śabdaḥ su-mahān abhūt satām
ajāta-śatrur vimanā ivābhavat
babhūva tūṣṇīṁ bhagavān bhuvo bharaṁ
samujjihīrṣur bhramati sma yad-dṛśā

Synonyma

saḥ — on, Duryodhana; vrīḍitaḥ — ztrapnĕný; avāk — sklonĕná; vadanaḥ — jehož tvář; ruṣā — hnĕvem; jvalan — planoucí; niṣkramya — vycházející; tūṣṇīm — tiše; prayayau — odjel; gaja-āhvayam — do Hastināpuru; hā-hā iti — „bĕda, bĕda“; śabdaḥ — křik; su-mahān — mohutný; abhūt — rozlehl se; satām — svatých osob; ajāta-śatruḥ — král Yudhiṣṭhira; vimanāḥ — sklíčeným; iva — ponĕkud; abhavat — stal se; babhūva — byl; tūṣṇīm — tichý; bhagavān — Nejvyšší Pán; bhuvaḥ — Zemĕ; bharam — břemeno; samujjihīrṣuḥ — toužící odstranit; bhramati sma — (Duryodhana) byl oklamán; yat — jehož; dṛśā — pohledem.

Překlad

Duryodhana, ponížený a planoucí hnĕvem, sklonil tvář, beze slova odešel a vrátil se do Hastināpuru. Přítomné svaté osoby hlasitĕ vykřikly: „Bĕda, bĕda!“ a král Yudhiṣṭhira ponĕkud posmutnĕl. Nejvyšší Pán, jehož pouhý pohled Duryodhanu zmátl, však mlčel, neboť Jeho zámĕr byl odstranit břemeno Zemĕ.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když odešel takto rozhnĕvaný, všichni události litovali a krále Yudhiṣṭhiru to také velice mrzelo. Kṛṣṇa však navzdory všemu, co se stalo, nic neřekl. K celé události se nevyslovil ani kladnĕ, ani zápornĕ. Zdálo se, že Duryodhana byl uveden do iluze svrchovanou vůlí Pána Kṛṣṇy, a to byl počátek nepřátelství mezi dvĕma klany kuruovské dynastie. Jevilo se to jako součást Kṛṣṇova plánu, jak naplnit své poslání, kterým bylo zmenšit břímĕ svĕta.“

10.75.40

Verš

etat te ’bhihitaṁ rājan
yat pṛṣṭo ’ham iha tvayā
suyodhanasya daurātmyaṁ
rājasūye mahā-kratau

Synonyma

etat — toto; te — tobĕ; abhihitam — řečeno; rājan — ó králi; yat — co; pṛṣṭaḥ — dotázán; aham — já; iha — v tomto ohledu; tvayā — tebou; suyodhanasya — Suyodhanova (Duryodhanova); daurātmyam — nespokojenost; rājasūye — bĕhem Rājasūyi; mahā-kratau — velké obĕti.

Překlad

Nyní jsem odpovĕdĕl na tvoji otázku, ó králi, proč byl Duryodhana u příležitosti velké obĕti Rājasūya nespokojený.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Duryodhana ponížen.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ ŠESTÁ

Bitva mezi Śālvou a Vṛṣṇiovci

10.76.1

Verš

śrī-śuka uvāca
athānyad api kṛṣṇasya
śṛṇu karmādbhutaṁ nṛpa
krīḍā-nara-śarīrasya
yathā saubha-patir hataḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — nyní; anyat — další; api — ještĕ; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; śṛṇu — prosím slyš; karma — čin; adbhutam — úžasný; nṛpa — ó králi; krīḍā — kvůli hře; nara — podobné lidskému; śarīrasya — jehož tĕlo; yathā — jak; saubha-patiḥ — vládce Saubhy (Śālvu); hataḥ — zabil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Nyní si, ó králi, prosím poslechni o dalším úžasném činu Pána Kṛṣṇy, který se zjevil ve svém tĕle podobném lidskému, aby si užíval transcendentálních zábav. Nyní slyš, jak zabil vládce Saubhy.

10.76.2

Verš

śiśupāla-sakhaḥ śālvo
rukmiṇy-udvāha āgataḥ
yadubhir nirjitaḥ saṅkhye
jarāsandhādayas tathā

Synonyma

śiśupāla-sakhaḥ — Śiśupālův přítel; śālvaḥ — jménem Śālva; rukmiṇī-udvāhe — na svatbu Rukmiṇī; āgataḥ — když přijel; yadubhiḥ — Yaduovci; nirjitaḥ — poražen; saṅkhye — v bitvĕ; jarāsandha-ādayaḥ — Jarāsandha a ostatní; tathā — taktéž.

Překlad

Śālva byl přítel Śiśupāly. Když se zúčastnil svatby Rukmiṇī, yaduovští bojovníci ho porazili v bitvĕ spolu s Jarāsandhou a ostatními králi.

10.76.3

Verš

śālvaḥ pratijñām akaroc
chṛṇvatāṁ sarva-bhūbhujām
ayādavāṁ kṣmāṁ kariṣye
pauruṣaṁ mama paśyata

Synonyma

śālvaḥ — Śālva; pratijñām — slib; akarot — složil; śṛṇvatām — zatímco poslouchali; sarva — všichni; bhū-bhujām — králové; ayādavām — zbavenou Yaduovců; kṣmām — Zemi; kariṣye — učiním; pauruṣam — moc; mama — moji; paśyata — jen pohleď na.

Překlad

Śālva v přítomnosti všech králů přísahal: „Zbavím Zemi Yaduovců. Jen pohleďte na moji moc!“

10.76.4

Verš

iti mūḍhaḥ pratijñāya
devaṁ paśu-patiṁ prabhum
ārādhayām āsa nṛpaḥ
pāṁśu-muṣṭiṁ sakṛd grasan

Synonyma

iti — tĕmito slovy; mūḍhaḥ — pošetilec; pratijñāya — poté, co přísahal; devam — pána; paśu-patim — Śivu, ochránce lidí podobných zvířatům; prabhum — svého pána; āradhayām āsa — uctíval; nṛpaḥ — král; pāṁśu — prachu; muṣṭim — hrst; sakṛt — jednou (dennĕ); grasan — požívající.

Překlad

Když pošetilý král takto přísahal, začal uctívat Pána Paśupatiho (Śivu) jako své božstvo tím, že jedl pouze hrst prachu dennĕ.

10.76.5

Verš

saṁvatsarānte bhagavān
āśu-toṣa umā-patiḥ
vareṇa cchandayām āsa
śālvaṁ śaraṇam āgatam

Synonyma

saṁvatsara — roku; ante — na konci; bhagavān — velký pán; āśu-toṣaḥ — ten, který je rychle potĕšen; umā-patiḥ — pán Umy; vareṇa — s požehnáním; chandayām āsa — nechal ho vybrat si; śālvam — Śālvu; śaraṇam — pro útočištĕ; āgatam — obrátil se na.

Překlad

Velký Pán Umāpati je známý jako „ten, který je rychle potĕšen“, a přesto uspokojil Śālvu, který se k nĕmu uchýlil do útočištĕ, nabídkou volby požehnání až na konci roku.

Význam

Śālva uctíval Pána Śivu, který je známý jako Āśutoṣa, „ten, který je snadno uspokojený“. A přesto Pán Śiva nepřišel za Śālvou celý rok, protože jako bhagavān, vznešená, vševĕdoucí osobnost pochopil, že jakékoliv požehnání darované nepříteli Pána Kṛṣṇy bude marné. Přesto, jak je uvedeno slovy śaraṇam āgatam, se Śālva uchýlil do útočištĕ k Pánu Śivovi, a Pán Śiva tedy, aby zachoval standardní zásadu, že uctívač získává požehnání, jedno Śālvovi nabídl.

10.76.6

Verš

devāsura-manuṣyāṇāṁ
gandharvoraga-rakṣasām
abhedyaṁ kāma-gaṁ vavre
sa yānaṁ vṛṣṇi-bhīṣaṇam

Synonyma

deva — polobohy; asura — démony; manuṣyāṇām — a lidmi; gandharva — Gandharvy; uraga — nebeskými hady; rakṣasām — a Rākṣasy; abhedyam — nezničitelný; kāma — libovolnĕ; gam — cestující; vavre — vybral si; saḥ — on; yānam — dopravní prostředek; vṛṣṇi — pro Vṛṣṇiovce; bhīṣaṇam — dĕsivý.

Překlad

Śālva si vybral dopravní prostředek, který by nemohli zničit polobozi, démoni, lidé, Gandharvové, Uragové ani Rākṣasové, který by mohl cestovat kamkoliv si on bude přát a který by dĕsil Vṛṣṇiovce.

10.76.7

Verš

tatheti giriśādiṣṭo
mayaḥ para-puraṁ-jayaḥ
puraṁ nirmāya śālvāya
prādāt saubham ayas-mayam

Synonyma

tathā — budiž; iti — když takto pravil; giri-śa — od Pána Śivy; ādiṣṭaḥ — dostal pokyn; mayaḥ — Maya Dānava; para — nepřítele; puram — mĕsta; jayaḥ — který dobývá; puram — mĕsto; nirmāya — postavil; śālvāya — Śālvovi; prādāt — dal; saubham — jménem Saubha; ayaḥ — ze železa; mayam — vyrobené.

Překlad

Pán Śiva pravil: „Budiž.“ Na jeho pokyn Maya Dānava, který dobývá mĕsta jeho nepřátel, postavil létající železné mĕsto jménem Saubha a předal je Śālvovi.

10.76.8

Verš

sa labdhvā kāma-gaṁ yānaṁ
tamo-dhāma durāsadam
yayas dvāravatīṁ śālvo
vairaṁ vṛṣṇi-kṛtaṁ smaran

Synonyma

saḥ — on; labdhvā — získávající; kāma-gam — pohybující se podle jeho vůle; yānam — dopravní prostředek; tamaḥ — temnoty; dhāma — sídlo; durāsadam — nedosažitelný; yayau — odletĕl; dvāravatīm — do Dvāraky; śālvaḥ — Śālva; vairam — nepřátelství; vṛṣṇi-kṛtam — projevené Vṛṣṇiovci; smaran — vzpomínající na.

Překlad

Tento neporazitelný dopravní prostředek byl plný temnoty a mohl se pohybovat kamkoliv. Po jeho získání Śālva odletĕl do Dvāraky, vzpomínaje na nepřátelství Vṛṣṇiovců vůči nĕmu.

10.76.9-11

Verš

nirudhya senayā śālvo
mahatyā bharatarṣabha
purīṁ babhañjopavanān
udyānāni ca sarvaśaḥ

sa-gopurāṇi dvārāṇi
prāsādāṭṭāla-tolikāḥ
vihārān sa vimānāgryān
nipetuḥ śastra-vṛṣṭayaḥ

śilā-drumāś cāśanayaḥ
sarpā āsāra-śarkarāḥ
pracaṇḍaś cakravāto ’bhūd
rajasācchāditā diśaḥ

Synonyma

nirudhya — obléhající; senayā — s vojskem; śālvaḥ — Śālva; mahatyā — velkým; bharata-ṛṣabha — ó nejlepší z Bhāratů; purīm — mĕsto; babhañja — zničil; upavanān — parky; udyanāni — zahrady; ca — a; sarvaśaḥ — vše kolem; sa-gopurāṇi — s vĕžemi; dvārāṇi — a branami; prāsāda — sídla; aṭṭāla — pozorovatelny; tolikāḥ — a okolní zdi; vihārān — oblasti určené k odpočinku; saḥ — on, Śālva; vimāna — z letadel; agryāt — z nejlepšího; nipetuḥ — padaly; śastra — zbraní; vṛṣṭayaḥ — přívaly; śilā — kameny; drumāḥ — a stromy; ca — také; aśanayaḥ — hromoklíny; sarpāḥ — hadi; āsāra-śarkarāḥ — a kroupy; pracaṇḍaḥ — hrozivý; cakravātaḥ — vĕtrný vír; abhūt — vznikl; rajasā — prachem; ācchādditāḥ — zahalil; diśaḥ — všechny svĕtové strany.

Překlad

Śālva oblehl mĕsto velkým vojskem, ó nejlepší z Bhāratů, a zničil okrajové parky a zahrady, sídla s jejich pozorovatelnami, vĕžovitými branami a okolními zdmi a také veřejné oblasti určené k odpočinku. Ze svého vynikajícího letadla svrhával příval zbraní, včetnĕ kamenů, kmenů stromů, hromoklínů, hadů a krup. Vznikl hrozivý vĕtrný vír a zahalil všechny svĕtové strany prachem.

10.76.12

Verš

ity ardyamānā saubhena
kṛṣṇasya nagarī bhṛśam
nābhyapadyata śaṁ rājaṁs
tri-pureṇa yathā mahī

Synonyma

iti — takto; ardyamānā — sužované; saubhena — ledadlem Saubhou; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; nagarī — mĕsto; bhṛśam — strašlivĕ; na abhyapadyata — nemohlo dosáhnout; śam — klidu; rājan — ó králi; tri-pureṇa — třemi vzdušnými mĕsty démonů; yathā — jako; mahī — Zemĕ.

Překlad

Mĕsto Pána Kṛṣṇy, takto strašlivĕ sužované letadlem Saubha, nemĕlo klid, ó králi, tak jako Zemĕ, když ji napadla tři vzdušná mĕsta démonů.

10.76.13

Verš

pradyumno bhagavān vīkṣya
bādhyamānā nijāḥ prajāḥ
ma bhaiṣṭety abhyadhād vīro
rathārūḍho mahā-yaśāḥ

Synonyma

pradyumnaḥ — Pradyumna; bhagavān — Pán; vīkṣya — vidící; bādhyamānāḥ — sužované; nijāḥ — své vlastní; prajāḥ — poddané; mā bhaiṣṭa — nebojte se; iti — takto; abhyadhāt — oslovil; vīraḥ — velký hrdina; ratha — do svého kočáru; ārūḍhaḥ — usedl; mahā — nesmírná; yaśāḥ — jehož sláva.

Překlad

Když slavný a hrdinný Pán Pradyumna vidĕl své poddané tak sužované, řekl jim: „Nebojte se“ a usedl do svého kočáru.

10.76.14-15

Verš

sātyakiś cārudeṣṇaś ca
sāmbo ’krūraḥ sahānujaḥ
hārdikyo bhānuvindaś ca
gadaś ca śuka-sāraṇau

apare ca maheṣv-āsā
ratha-yūthapa-yūthapāḥ
niryayur daṁśitā guptā
rathebhāśva-padātibhiḥ

Synonyma

sātyakiḥ cārudeṣṇaḥ ca — Sātyaki a Cārudeṣṇa; sāmbaḥ — Sāmba; akrūraḥ — a Akrūra; saha — s; anujaḥ — mladšími bratry; hārdikyaḥ — Hārdikya; bhānuvindaḥ — Bhānuvinda; ca — a; gadaḥ — Gada; ca — a; śuka-sāraṇau — Śuka a Sāraṇa; apare — ostatní; ca — také; mahā — vynikající; iṣv-āsāḥ — lučištníci; ratha — kočárových (bojovníků); yūtha-pa — vůdců; yūtha-pāḥ — vůdci; niryayuḥ — vyjeli; daṁśitāḥ — odĕni v brnĕní; guptāḥ — chránĕni; ratha — (vojáky na) kočárech; ibha — slony; aśva — a koňmi; padātibhiḥ — a pĕšáky.

Překlad

Hlavní velitelé bojovníků na kočárech – Sātyaki, Cārudeṣṇa, Sāmba, Akrūra a jeho mladší bratři spolu s Hārdikyou, Bhānuvindou, Gadou, Śukou a Sāraṇou – vyjeli z mĕsta s mnoha ostatními vynikajícími lučištníky, všichni odĕni v brnĕní a chránĕni skupinami vojáků na kočárech, slonech a koních a také pĕšími pluky.

10.76.16

Verš

tataḥ pravavṛte yuddhaṁ
śālvānāṁ yadubhiḥ saha
yathāsurāṇāṁ vibudhais
tumulaṁ loma-harṣaṇam

Synonyma

tataḥ — potom; pravavṛte — začala; yuddham — bitva; śālvānām — následovníků Śālvy; yadubhiḥ saha — s Yaduovci; yathā — tak jako; asurāṇām — démonů; vibudhaiḥ — s polobohy; tumulam — zuřivá; loma-harṣaṇam — ježící chlupy na tĕle.

Překlad

Pak se mezi Śālvovými jednotkami a Yaduovci strhla zuřivá bitva, z níž se ježily chlupy na tĕle. Vyrovnala se velkým bitvám mezi démony a polobohy.

10.76.17

Verš

tāś ca saubha-pater māyā
divyāstrai rukmiṇī-sutaḥ
kṣaṇena nāśayām āsa
naiśaṁ tama ivoṣṇa-guḥ

Synonyma

tāḥ — ty; ca — a; saubha-pateḥ — vládce Saubhy; māyāḥ — magické iluze; divya — božskými; astraiḥ — zbranĕmi; rukmiṇī-sutaḥ — syn Rukmiṇī (Pradyumna); kṣaṇena — v okamžiku; nāśayām āsa — zničil; naiśam — noci; tamaḥ — temnotu; iva — jako; uṣṇa — teplé; guḥ — jehož paprsky (slunce).

Překlad

Svými božskými zbranĕmi Pradyumna v okamžiku zničil všechny Śālvovy magické iluze, tak jako teplé sluneční paprsky rozptylují temnotu noci.

10.76.18-19

Verš

vivyādha pañca-viṁśatyā
svarṇa-puṅkhair ayo-mukhaiḥ
śālvasya dhvajinī-pālaṁ
śaraiḥ sannata-parvabhiḥ

śatenātāḍayac chālvam
ekaikenāsya sainikān
daśabhir daśabhir netṝn
vāhanāni tribhis tribhiḥ

Synonyma

vivyādha — vystřelil; pañca — pĕt; viṁśatyā — plus dvacet; svarṇa — zlaté; puṅkhaiḥ — jejichž tyčky; ayaḥ — železné; mukhaiḥ — jejichž hroty; śālvasya — Śālvy; dhvajinī-pālam — hlavního velitele; śaraiḥ — šípy; sannata — ploché; parvabhiḥ — jejichž spojení; śatena — sty; atāḍayat — zasáhl; śālvam — Śālva; eka-ekena — každého jedním; asya — jeho; sainikān — důstojníky; daśabhiḥ daśabhiḥ — každého deseti; netṝn — vozataje; vāhanāni — nosiče; tribhiḥ tribhiḥ — každého třemi.

Překlad

Všechny šípy Pána Pradyumny mĕly zlaté tyčky, železné hroty a dokonale hladká spojení. Dvaceti pĕti srazil Śālvova hlavního velitele (Dyumāna) a sty zasáhl samotného Śālvu. Potom probodl každého Śālvova důstojníka jedním, každého jeho vozataje deseti a každého jeho konĕ a ostatní nosiče třemi.

10.76.20

Verš

tad adbhutaṁ mahat karma
pradyumnasya mahātmanaḥ
dṛṣṭvā taṁ pūjayām āsuḥ
sarve sva-para-sainikāḥ

Synonyma

tat — tento; adbhutam — úžasný; mahat — mocný; karma — čin; pradyumnasya — Pradyumny; mahā-ātmanaḥ — vznešené osobnosti; dṛṣṭvā — vidící; tam — Ho; pūjayām āsuḥ — vzdávali hold; sarve — všichni; sva — Jeho vlastní; para — a nepřátelští; sainikāḥ — vojáci.

Překlad

Když vojáci obou stran spatřili slavného Pradyumnu při tomto úžasném a mocném činu, všichni Ho chválili.

10.76.21

Verš

bahu-rūpaika-rūpaṁ tad
dṛśyate na ca dṛśyate
māyā-mayaṁ maya-kṛtaṁ
durvibhāvyaṁ parair abhūt

Synonyma

bahu — s mnoha; rūpa — podobami; eka — s jednou; rūpam — podobou; tat — to (letadlo Saubha); dṛśyate — je vidĕno; na — ne; ca — a; dṛśyate — je vidĕno; māyā-mayam — magické; maya — Mayou Dānavou; kṛtam — vyrobené; durvibhāvyam — nemožným nalézt; paraiḥ — nepřítelem (Yaduovci); abhūt — stalo se.

Překlad

V jednom okamžiku se magické letadlo vyrobené Mayou Dānavou objevilo v mnoho totožných podobách a v příštím okamžiku bylo znovu pouze jedno. Chvílemi bylo viditelné a chvílemi ne. Śālvovi nepřátelé si tedy nemohli být nikdy jisti, kde se nachází.

10.76.22

Verš

kvacid bhūmau kvacid vyomni
giri-mūrdhni jale kvacit
alāta-cakra-vad bhrāmyat
saubhaṁ tad duravasthitam

Synonyma

kvacit — v jednom okamžiku; bhūmau — na zemi; kvacit — v jednom okamžiku; vyomni — na obloze; giri — hory; mūrdhni — na vrcholu; jale — ve vodĕ; kvacit — v jednom okamžiku; alāta-cakra — vířící hořící dřevo; vat — jako; bhrāmyat — pohybující se; saubham — Saubha; tat — to; duravasthitam — nikdy nezůstávající na jednom místĕ.

Překlad

Letadlo Saubha se v jednom okamžiku za druhým objevovalo na zemi, na obloze, na vrcholu hory nebo ve vodĕ. Jako vířící hořící hůl nikdy nezůstávalo na jednom místĕ.

10.76.23

Verš

yatra yatropalakṣyeta
sa-saubhaḥ saha-sainikaḥ
śālvas tatas tato ’muñcañ
charān sātvata-yūthapāḥ

Synonyma

yatra yatra — kdekoliv; upalakṣyeta — se objevil; sa-saubhaḥ — se Saubhou; saha-sainikaḥ — se svými vojáky; śālvaḥ — Śālva; tataḥ tataḥ — v každém z tĕch míst; amuñcan — vypouštĕli; śarān — šípy; sātvata — Yaduovců; yūtha-pāḥ — velitelé vojska.

Překlad

Kdekoliv se Śālva se svým letadlem Saubha a svým vojskem objevil, tam yaduovští velitelé stříleli šípy.

10.76.24

Verš

śarair agny-arka-saṁsparśair
āśī-viṣa-durāsadaiḥ
pīḍyamāna-purānīkaḥ
śālvo ’muhyat pareritaiḥ

Synonyma

śaraiḥ — šípy; agni — jako oheň; arka — a jako slunce; saṁsparśaiḥ — jejichž dotek; āśī — hada; viṣa — jako jed; durāsadaiḥ — nesnesitelný; pīḍyamāna — v úzkých; pura — jehož vzdušné mĕsto; anīkaḥ — a jehož vojsko; śālvaḥ — Śālva; amuhyat — byl zmaten; para — nepřítelem; īritaiḥ — vystřelenými.

Překlad

Śālva byl zmaten, když vidĕl své vojsko a vzdušné mĕsto takto sužované nepřátelskými šípy, které zasahovaly jako oheň a slunce a byly nesnesitelné jako hadí jed.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že šípy yaduovských velitelů planuly jako oheň, zasahovaly zároveň ze všech stran jako sluneční paprsky a byly smrtonosné na jediný dotek jako hadí jed.

10.76.25

Verš

śālvānīkapa-śastraughair
vṛṣṇi-vīrā bhṛśārditāḥ
na tatyajū raṇaṁ svaṁ svaṁ
loka-dvaya-jigīṣavaḥ

Synonyma

śālva — Śālvy; anīka-pa — velitelů vojsk; śastra — zbraní; oghaiḥ — záplavami; vṛṣṇi-vīrāḥ — vṛṣṇiovští hrdinové; bhṛśa — nesmírnĕ; arditāḥ — sužovaní; na tatyajuḥ — neopustili; raṇam — místa na bojišti; svam svam — každý své; loka — svĕty; dvaya — dva; jigīṣavaḥ — toužící dobýt.

Překlad

Protože vṛṣṇiovští hrdinové toužili po vítĕzství v tomto i v příštím svĕtĕ, neopustili svá přidĕlená místa na bojišti, i když je sužovala záplava zbraní Śālvových velitelů.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Hrdinové yaduovské dynastie byli rozhodnutí buď zemřít na bojišti, nebo dobýt vítĕzství. Byli si jistí, že pokud zemřou v boji, dosáhnou nebeských planet, a když zvítĕzí, budou si užívat tohoto svĕta.“

10.76.26

Verš

śālvāmātyo dyumān nāma
pradyumnaṁ prak prapīḍitaḥ
āsādya gadayā maurvyā
vyāhatya vyanadad balī

Synonyma

śālva-amātyaḥ — Śālvův ministr; dyumān nāma — jménem Dyumān; pradyumnam — Pradyumnou; prāk — dříve; prapīḍitaḥ — zranĕný; āsādya — střetávající se; gadayā — svým kyjem; maurvyā — vyrobeným z uhlíkem obohaceného železa; vyāhatya — zasahující; vyanadat — zařval; balī — mocný.

Překlad

Śālvův ministr Dyumān, dříve zranĕný Śrī Pradyumnou, k Nĕmu nyní přibĕhl a s hlasitým řevem Ho udeřil kyjem z černé oceli.

10.76.27

Verš

pradyumnaṁ gadayā sīrṇa-
vakṣaḥ-sthalam ariṁ-damam
apovāha raṇāt sūto
dharma-vid dārukātmajaḥ

Synonyma

pradyumnam — Pradyumny; gadayā — kyjem; śīrṇa — roztříštĕná; vakṣaḥ-sthalam — hruď; arim — nepřátel; damam — přemožitele; apovāha — odvezl; raṇāt — z bojištĕ; sūtaḥ — Jeho vozataj; dharma — své náboženské povinnosti; vit — zkušený znalec; dāruka-ātmajaḥ — syn Dāruky (vozataje Pána Kṛṣṇy).

Překlad

Pradyumnův vozataj, Dārukův syn, si myslel, že je hruď Jeho statečného pána roztříštĕna kyjem. Jelikož dobře znal svou náboženskou povinnost, odvezl Pradyumnu z bojištĕ.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že ve skutečnosti má Pán Pradyumna tĕlo sac-cid-ānanda, vĕčnou, duchovní podobu, která nemůže být nikdy zranĕna svĕtskými zbranĕmi. Dārukův syn však byl velký oddaný Pána a z hluboké lásky se obával o bezpečí svého pána. Proto Ho odvezl z bojištĕ.

Śrīla Prabhupāda píše: „Śālvův vrchní velitel se jmenoval Dyumān. Byl velice mocný, a přestože byl postřelený pĕtadvaceti Pradyumnovými šípy, náhle na Pradyumnu zaútočil svým tĕžkým kyjem a udeřil ho tak silnĕ, že Pradyumna ztratil vĕdomí. Ihned se ozvalo volání: „Je mrtvý! Je mrtvý!“ Rána kyjem do Pradyumnovy hrudi byla velice vážná a vypadalo to, jako kdyby mu ji rozpoltila.[viz nová KB]“

10.76.28

Verš

labdha-samjño muhūrtena
kārṣṇiḥ sārathim abravīt
aho asādhv idaṁ sūta
yad raṇān me ’pasarpaṇam

Synonyma

labdha — nabývající; saṁjñaḥ — vĕdomí; muhūrtena — v okamžiku; kārṣṇiḥ — syn Pána Kṛṣṇy; sārathim — svému vozataji; abravīt — řekl; aho — ó; asādhu — nevhodné; idam — toto; sūta — ó vozataji; yat — co; raṇāt — z bojištĕ; me — Mé; apasarpaṇam — odvezení.

Překlad

Pradyumna, syn Pána Kṛṣṇy, rychle nabyl vĕdomí, a řekl svému vozataji: „Ó vozataji, být odvezen z bojištĕ je Mi odporné!

10.76.29

Verš

na yadūnāṁ kule jātaḥ
śrūyate raṇa-vicyutaḥ
vinā mat klība-cittena
sūtena prāpta-kilbiṣāt

Synonyma

na — ne; yadūnām — Yaduovců; kule — v rodinĕ; jātaḥ — tom, kdo se narodil; śrūyate — je slýcháno o; raṇa — bojištĕ; vicyutaḥ — kdo opustil; vinā — kromĕ; mat — Mĕ; klība — jako eunucha; cittena — jehož mentalita; sūtena — kvůli vozataji; prāpta — získaná; kilbiṣāt — poskvrna.

Překlad

„Kromĕ Mĕ není o nikom zrozeném v yaduovské dynastii známo, že by kdy opustil bojištĕ. Moje povĕst je nyní poskvrnĕna vozatajem, který uvažuje jako eunuch.“

10.76.30

Verš

kiṁ nu vakṣye ’bhisaṅgamya
pitarau rāma-keśavau
yuddhāt samyag apakrāntaḥ
pṛṣṭas tatrātmanaḥ kṣamam

Synonyma

kim — co; nu — potom; vakṣye — řeknu; abhisaṅgamya — setkávající se; pitarau — se svými otci; rāma-keśavau — Balarāmou a Kṛṣṇou; yuddhāt — z bitvy; samyak — zcela; apakrāntaḥ — uprchlý; pṛṣṭaḥ — dotazovaný; tatra — v tom případĕ; ātmanaḥ — pro Mĕ; kṣamam — vhodné.

Překlad

„Co řeknu svým otcům, Rāmovi a Keśavovi, až se k Nim vrátím poté, co jsem prostĕ uprchl z bitvy? Co Jim mohu říci, aby to odpovídalo Mé cti?“

Význam

Śrī Pradyumna zde používá slovo pitarau, „otcové“, volnĕ. Pán Balarāma byl samozřejmĕ Jeho strýc.

10.76.31

Verš

vyaktaṁ me kathayiṣyanti
hasantyo bhrātṛ-jāmayaḥ
klaibyaṁ kathaṁ kathaṁ vīra
tavānyaiḥ kathyatāṁ mṛdhe

Synonyma

vyaktam — jistĕ; me — Mé; kathayiṣyanti — budou mluvit o; hasantyaḥ — smĕjící se; bhrātṛ-jāmayaḥ — manželky Mých bratrů; klaibyam — zženštilosti; katham — jak; katham — jak; vīra — ó hrdino; tava — Tvé; anyaiḥ — Tvými nepřáteli; kathyatām — řekni nám; mṛdhe — v bitvĕ.

Překlad

„Mé švagrové se Mi jistĕ budou smát a říkat: ,Ó hrdino, řekni nám, jak se Tvým nepřátelům podařilo udĕlat z Tebe v bitvĕ takového zbabĕlce.̀“

10.76.32

Verš

sārathir uvāca
dharmaṁ vijānatāyuṣman
kṛtam etan mayā vibho
sūtaḥ kṛcchra-gataṁ rakṣed
rathinaṁ sārathiṁ rathī

Synonyma

sārathiḥ uvāca — vozataj pravil; dharmam — předepsanou povinnost; vijānatā — tím, kdo správnĕ pochopil; āyuḥ-man — ó dlouhovĕký; kṛtam — splnĕna; etat — tato; mayā — mnou; vibho — ó můj Pane; sūtaḥ — vozataj; kṛcchra — do potíží; gatam — dostávajícího se; rakṣet — mĕl by ochránit; rathinam — pána kočáru; sārathim — svého vozataje; rathī — majitel kočáru.

Překlad

Vozataj odpovĕdĕl: Ó dlouhovĕký, učinil jsem to s plným vĕdomím své předepsané povinnosti. Ó můj Pane, vozataj musí chránit pána kočáru, když je v nebezpečí, a pán musí také chránit svého vozataje.

10.76.33

Verš

etad viditvā tu bhavān
mayāpovāhito raṇāt
upasṛṣṭaḥ pareṇeti
mūrcchito gadayā hataḥ

Synonyma

etat — toto; viditvā — vĕdoucí; tu — vskutku; bhavān — Ty; mayā — mnou; apovāhitaḥ — odvezen; raṇāt — z bojištĕ; upasṛṣṭaḥ — zranĕn; pareṇa — nepřítelem; iti — takto uvažující; mūrcchitaḥ — v bezvĕdomí; gadayā — jeho kyjem; hataḥ — zasažený.

Překlad

S tímto pravidlem na mysli jsem Tĕ odvezl z bojištĕ, protože Tĕ nepřítelův kyj zbavil vĕdomí a já jsem Tĕ považoval za vážnĕ zranĕného.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Bitva mezi Śālvou a Vṛṣṇiovci.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ SEDMÁ

Pán Kṛṣṇa zabíjí démona Śālvu

10.77.1

Verš

śrī-śuka uvāca
sa upaspṛśya salilaṁ
daṁśito dhṛta-kārmukaḥ
naya māṁ dyumataḥ pārśvaṁ
vīrasyety āha sārathim

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; saḥ — On (Pradyumna); upaspṛśya — dotýkající se; salilam — vody; daṁśitaḥ — připevňující si brnĕní; dhṛta — beroucí; kārmukaḥ — luk; naya — vezmi; mam — Mĕ; dyumataḥ — Dyumāna; pārśvam — po bok; vīrasya — hrdiny; iti — takto; āha — promluvil; sārathim — ke svému vozataji.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co se Pán Pradyumna osvĕžil vodou, oblékl si brnĕní a vzal si luk, řekl svému vozataji: „Vezmi Mĕ zpátky tam, kde stojí hrdina Dyumān.“

Význam

Pradyumna dychtil napravit své opuštĕní bojištĕ, když Ho Jeho vozataj odvezl, zatímco On byl v bezvĕdomí.

10.77.2

Verš

vidhamantaṁ sva-sainyāni
dyumantaṁ rukmiṇī-sutaḥ
pratihatya pratyavidhyān
nārācair aṣṭabhiḥ smayan

Synonyma

vidhamantam — ničící; sva — Jeho; sainyāni — vojáky; dyumantam — Dyumān; rukmiṇī-sutaḥ — syn Rukmiṇī (Pradyumna); pratihatya — podnikající protiútok; pratyavidhyāt — zasáhl na oplátku; nārācaiḥ — zvláštními železnými šípy; aṣṭabhiḥ — osmi; smayan — s úsmĕvem.

Překlad

V Pradyumnovĕ nepřítomnosti Dyumān ničil Jeho vojsko, ale nyní proti nĕmu Pradyumna podnikl protiútok a s úsmĕvem ho probodl osmi šípy nārāca.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Pradyumna Dyumāna vyzval: „Nyní se přesvĕdč, jestli Mĕ dokážeš zasáhnout!“ Když to Pradyumna dořekl a dovolil Dyumānovi vystřelit své zbranĕ, vypustil své vlastní smrtící šípy.

10.77.3

Verš

caturbhiś caturo vāhān
sūtam ekena cāhanat
dvābhyaṁ dhanuś ca ketuṁ ca
śareṇānyena vai śiraḥ

Synonyma

caturbhiḥ — čtyřmi (šípy); caturaḥ — čtyři; vāhān — přepravce; sūtam — vozataje; ekena — jedním; ca — a; ahanat — zasáhl; dvābhyām — dvĕma; dhanuḥ — luk; ca — a; ketum — prapor; ca — a; śareṇa — šípem; anyena — dalším; vai — vskutku; śiraḥ — hlavu.

Překlad

Čtyřmi z tĕchto šípů zasáhl Dyumānovy čtyři konĕ, jedním vozataje, dvĕma dalšími jeho luk a prapor na kočáru a posledním Dyumānovu hlavu.

10.77.4

Verš

gada-sātyaki-sāmbādyā
jaghnuḥ saubha-pater balam
petuḥ samudre saubheyāḥ
sarve sañchinna-kandharāḥ

Synonyma

gada-sātyaki-sāmba-ādyāḥ — Gada, Sātyaki, Sāmba a ostatní; jaghnuḥ — zabili; saubha-pateḥ — vládce Saubhy (Śālvy); balam — vojsko; petuḥ — spadli; samudre — do oceánu; saubheyāḥ — ti, kdo stáli uvnitř Saubhy; sarve — všichni; sañchinna — usekané; kandharāḥ — jejichž krky.

Překlad

Gada, Sātyaki, Sāmba a ostatní začali zabíjet Śālvovo vojsko, a tak všichni vojáci v letadle začali padat do oceánu s uťatými krky.

10.77.5

Verš

evaṁ yadūnāṁ śālvānāṁ
nighnatām itaretaram
yuddhaṁ tri-nava-rātraṁ tad
abhūt tumulam ulbaṇam

Synonyma

evam — takto; yadūnām — Yaduovců; śālvānām — a následovníků Śālvy; nighnatām — zasahující; itara-itaram — jeden druhého; yuddham — boj; tri — třikrát; nava — devĕt; rātram — nocí; tat — to; abhūt — byl; tumulam — zuřivý; ulbaṇam — dĕsivý.

Překlad

Zatímco se Yaduovci a Śālvovi následovníci takto vzájemnĕ napadali, zuřivá, dĕsivá bitva pokračovala dvacet sedm dní a nocí.

10.77.6-7

Verš

indraprasthaṁ gataḥ kṛṣṇa
āhūto dharma-sūnunā
rājasūye ’tha nivṛtte
śiśupāle ca saṁsthite

kuru-vṛddhān anujñāpya
munīṁś ca sa-sutāṁ pṛthām
nimittāny ati-ghorāṇi
paśyan dvāravatīṁ yayau

Synonyma

indraprastham — do Indraprasthy, hlavního mĕsta Pāṇḍuovců; gataḥ — odjel; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; āhūtaḥ — povolán; dharma-sūnunā — synem Yamarāje, zosobnĕného náboženství (králem Yudhiṣṭhirou); rājasūye — obĕť Rājasūya; atha — potom; nivṛtte — když byla dokončena; śiśupāle — Śiśupāla; ca — a; saṁsthite — když byl zabit; kuru-vṛddhān — stařešinů kuruovské dynastie; anujñāpya — získávající svolení; munīn — mudrců; ca — a; sa — s; sutām — jejími syny (Pāṇḍuovci); pṛthām — královny Kuntī; nimittāni — zlá znamení; ati — velmi; ghorāṇi — hrozivá; paśyan — vidící; dvāravatīm — do Dvāraky; yayau — odjel.

Překlad

Pán Kṛṣṇa pozvaný Yudhiṣṭhirou, synem Dharmy, odjel do Indraprasthy. Nyní, když byl obĕť Rājasūya dokončena a Śiśupāla byl zabit, Pán začal pozorovat nepříznivá znamení. Se svolením kuruovských stařešinů a velkých mudrců a také Pṛthy a jejích synů se vrátil do Dvāraky.

10.77.8

Verš

āha cāham ihāyāta
ārya-miśrābhisaṅgataḥ
rājanyāś caidya-pakṣīyā
nūnaṁ hanyuḥ purīṁ mama

Synonyma

āha — pravil; ca — a; aham — Já; iha — na toto místo (do Indraprasthy); āyātaḥ — když jsem přijel; ārya — Mým starším (bratrem Balarāmou); miśra — vznešenou osobností; abhisaṅgataḥ — doprovázený; rājanyāḥ — králi; caidya-pakṣīyāḥ — stranícími Caidyovi (Śiśupālovi); nūnam — jistĕ; hanyuḥ — musí být napadeno; purīm — mĕsto; mama — Moje.

Překlad

Pán si řekl: Protože jsem přijel se svým váženým starším bratrem sem, králové stranící Śiśupālovi mohou napadat Mé hlavní mĕsto.

10.77.9

Verš

vīkṣya tat kadanaṁ svānāṁ
nirūpya pura-rakṣaṇam
saubhaṁ ca śālva-rājaṁ ca
dārukaṁ prāha keśavaḥ

Synonyma

vīkṣya — vidící; tat — tu; kadanam — zkázu; svānām — svých vlastních lidí; nirūpya — zařizující; pura — mĕsta; rakṣaṇam — pro ochranu; saubham — letadlo Saubhu; ca — a; śālva-rājam — krále provincie Śālva; ca — a; dārukam — k Dārukovi, svému vozataji; prāha — promluvil; keśavaḥ — Pán Kṛṣṇa.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Poté, co Pán Keśava dorazil do Dvāraky a spatřil, jak Jeho lidem hrozí zkáza a vidĕl také Śālvu a jeho letadlo Saubhu, zařídil obranu mĕsta a potom oslovil Dāruku.

Význam

Pán Kṛṣṇa umístil Śrī Balarāmu do strategického postavení, aby střežil mĕsto, a také určil zvláštní stráž pro Śrī Rukmiṇī a ostatní královny v paláci. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho dopravili zvlášť určení vojáci tajnou cestou královny do bezpečí uvnitř Dvāraky.

10.77.10

Verš

rathaṁ prāpaya me sūta
śālvasyāntikam āśu vai
sambhramas te na kartavyo
māyāvī saubha-rāḍ ayam

Synonyma

ratham — kočár; prāpaya — odvez; me — Můj; sūta — ó vozataji; śālvasya — Śālvy; antikam — do blízkosti; āśu — rychle; vai — vskutku; sambhramaḥ — zmatenost; te — tebou; na kartavyaḥ — nemĕla by být zakoušena; māyā-vī — velký mág; saubha-rāṭ — pán Saubhy; ayam — tento.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pravil:) Ó vozataji, rychle odvez Můj kočár k Śālvovi. Tento pán Saubhy je mocný mág; nedovol mu tĕ zmást.

10.77.11

Verš

ity uktaś codayām āsa
ratham āsthāya dārukaḥ
viśantaṁ dadṛśuḥ sarve
sve pare cāruṇānujam

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — zpravený; codayām āsa — jel vpřed; ratham — kočár; āsthāya — ovládající jej; dārukaḥ — Dāruka; viśantam — vstupující; dadṛśuḥ — vidĕl; sarve — každý; sve — Jeho vlastní muži; pare — protivník; ca — také; aruṇa-anujam — mladšího bratra Aruṇy (Garuḍu, na praporu Pána Kṛṣṇy).

Překlad

Po tomto pokynu se Dāruka ujal Pánova kočáru a vyrazil vpřed. Když kočár vjel na bojištĕ, všichni, jak přátelé tak nepřátelé, zahlédli znak Garuḍy.

10.77.12

Verš

śālvaś ca kṛṣṇam ālokya
hata-prāya-baleśvaraḥ
prāharat kṛṣṇa-sūtaya
śaktiṁ bhīma-ravāṁ mṛdhe

Synonyma

śālvaḥ — Śālva; ca — a; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; ālokya — vidící; hata — zničeného; prāya — témĕř; bala — vojska; īśvaraḥ — pán; prāharat — mrštil; kṛṣṇa-sūtāya — na Kṛṣṇova vozataje; śaktim — oštĕp; bhīma — dĕsivý; ravām — svist; mṛdhe — na bojišti.

Překlad

Když Śālva, pán zničeného vojska, spatřil blížícího se Pána Kṛṣṇu, mrštil po Pánovĕ vozataji svůj oštĕp. Ten v letu přes bojištĕ dĕsivĕ svištĕl.

10.77.13

Verš

tām āpatantīṁ nabhasi
maholkām iva raṁhasā
bhāsayantīṁ diśaḥ śauriḥ
sāyakaiḥ śatadhācchinat

Synonyma

tām — ten; āpatantīm — letící k; nabhasi — na obloze; mahā — velký; ulkām — meteor; iva — jako; raṁhasā — rychle; bhāsayantīm — ozařující; diśaḥ — svĕtové strany; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; sāyakaiḥ — svými šípy; śatadhā — na stovky kusů; acchinat — rozsekal.

Překlad

Śālvův svištící oštĕp ozářil celou oblohu jako mocný meteor, ale Pán Śauri tu velkou zbraň svými šípy rozsekal na stovky kusů.

10.77.14

Verš

taṁ ca ṣoḍaśabhir viddhvā
bānaiḥ saubhaṁ ca khe bhramat
avidhyac chara-sandohaiḥ
khaṁ sūrya iva raśmibhiḥ

Synonyma

tam — jeho, Śālvu; ca — a; ṣoḍaśabhiḥ — šestnácti; viddhvā — probodávající; bāṇaiḥ — šípy; saubham — Saubhu; ca — také; khe — po nebi; bhramat — pohybující se; avidhyat — zasáhl; śara — šípů; sandohaiḥ — přívaly; kham — nebe; sūryaḥ — slunce; iva — jako; raśmibhiḥ — svými paprsky.

Překlad

Pán Kṛṣṇa pak probodl Śālvu šestnácti šípy a letadlo Saubhu mihající se po nebi zasáhl přívalem šípů. Pán střílející šípy vypadal jako slunce zaplavující nebesa svými paprsky.

10.77.15

Verš

śālvaḥ śaures tu doḥ savyaṁ
sa-śārṅgaṁ śārṅga-dhanvanaḥ
bibheda nyapatad dhastāc
chārṅgam āsīt tad adbhutam

Synonyma

śālvaḥ — Śālva; śaureḥ — Pána Kṛṣṇy; tu — ale; doḥ — paže; savyam — levá; sa — s; śārṅgam — Pánovým lukem zvaným Śārṅga; śārṅga-dhanvanaḥ — Jeho, který se nazývá Śārṅga-dhanvā; bibheda — zasažená; nyapatat — vypadl; hastāt — z Jeho ruky; śārṅgam — luk Śārṅga; asīt — bylo; tat — to; adbhutam — úžasné.

Překlad

Śālvovi se potom podařilo zasáhnout levou paži Pána Kṛṣṇy držící luk Śārṅga a Śārṅga Mu k úžasu všech vypadl z ruky.

10.77.16

Verš

hāhā-kāro mahān āsīd
bhūtānāṁ tatra paśyatām
ninadya saubha-rāḍ uccair
idam āha janārdanam

Synonyma

hāhā-kāraḥ — zdĕšený křik; mahān — mocný; āsīt — propukl; bhūtānām — mezi živými bytostmi; tatra — tam; paśyatām — které přihlížely; ninadya — řvoucí; saubha-rāṭ — pán Saubhy; uccaiḥ — hlasitĕ; idam — toto; āha — řekl; janārdanam — Pánu Kṛṣṇovi.

Překlad

Ti, kdo tomu všemu přihlíželi, zdĕšenĕ vykřikli. Potom pán Saubhy hlasitĕ zařval a oslovil Pána Janārdanu.

10.77.17-18

Verš

yat tvayā mūḍha naḥ sakhyur
bhrātur bhāryā hṛtekṣatām
pramattaḥ sa sabhā-madhye
tvayā vyāpāditaḥ sakhā

taṁ tvādya niśitair bāṇair
aparājita-māninam
nayāmy apunar-āvṛttiṁ
yadi tiṣṭher mamāgrataḥ

Synonyma

yat — jelikož; tvayā — Tebou; mūḍha — ó pošetilče; naḥ — našeho; sakhyuḥ — přítele (Śiśupāly); bhrātuḥ — (Tvého) bratra (či přesnĕji bratrance); bhāryā — nevĕsta; hṛtā — unesená; īkṣatām — zatímco jsme přihlíželi; pramattaḥ — nepozorný; saḥ — on, Śiśupāla; sabhā — shromáždĕní (při obĕti Rājasūya); madhye — ve; tvayā — Tebou; vyāpāditaḥ — zabit; sakhā — můj přítel; tam tvā — Tebe samotného; adya — dnes; niśitaiḥ — ostrými; bāṇaiḥ — šípy; aparājita — nepřemožitelného; māninam — jenž se pokládáš za; nayāmi — pošlu; apunaḥ-āvṛttim — do říše, odkud není návratu; yadi — pokud; tiṣṭheḥ — budeš stát; mama — mnou; agrataḥ — přede.

Překlad

(Śālva řekl:) Ty pošetilče! Protože jsi v naší přítomnosti unesl nevĕstu našeho přítele Śiśupāly, svého vlastního bratrance, a protože jsi ho pozdĕji zavraždil v posvátném shromáždĕní, když nedával pozor, dnes Tĕ svými ostrými šípy pošlu do nenávratna! Přestože se považuješ za nepřemožitelného, nyní Tĕ zabiji, pokud se Mi odvážíš postavit.

10.77.19

Verš

śrī-bhagavān uvāca
vṛthā tvaṁ katthase manda
na paśyasy antike ’ntakam
paurusaṁ darśayanti sma
śūrā na bahu-bhāṣiṇaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; vṛthā — nadarmo; tvam — ty; katthase — chvástáš se; manda — ó tupče; na paśyasi — nevidíš; antike — blízko; antakam — smrt; pauruṣam — svoji moc; darśayanti — předvádĕjí; sma — vskutku; śūrāḥ — hrdinové; na — ne; bahu — příliš; bhāṣiṇaḥ — mluvící.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó tupče, chvástáš se nadarmo, neboť nevidíš vedle sebe stát smrt. Skuteční hrdinové příliš nemluví, ale naopak předvádĕjí svoji statečnost v akci.

10.77.20

Verš

ity uktvā bhagavāñ chālvaṁ
gadayā bhīma-vegayā
tatāḍa jatrau saṁrabdhaḥ
sa cakampe vamann asṛk

Synonyma

iti — takto; uktvā — hovořící; bhagavān — Pán; śālvam — Śālvu; gadayā — kyjem; bhīma — dĕsivé; vegayā — jehož síla a rychlost; tatāḍa — udeřil; jatrau — do klíční kosti; saṁrabdhaḥ — rozzuřený; saḥ — on; cakampe — roztřásl se; vaman — zvracející; asṛk — krev.

Překlad

Když to rozzuřený Pán dořekl, roztočil kyj dĕsivou silou a rychlostí a udeřil Śālvu do klíční kosti, až se roztřásl a zvracel krev.

10.77.21

Verš

gadāyāṁ sannivṛttāyāṁ
śālvas tv antaradhīyata
tato muhūrta āgatya
puruṣaḥ śirasācyutam
devakyā prahito ’smīti
natvā prāha vaco rudan

Synonyma

gadāyām — kyj; sannivṛttāyām — když byl přivolán zpĕt; śālvaḥ — Śālva; tu — ale; antaradhīyata — zmizel; tataḥ — potom; muhūrte — za okamžik; āgatya — přicházející; puruṣaḥ — muž; śirasā — hlavou; acyutam — Pánu Kṛṣṇovi; devakyā — matkou Devakī; prahitaḥ — poslaný; asmi — jsem; iti — takto řkoucí; natvā — klanící se; prāha — promluvil; vacaḥ — tato slova; rudan — naříkající.

Překlad

Jakmile však Pán Acyuta odvolal kyj, Śālva zmizel a za okamžik za Pánem přišel jeden muž. Poklonil se Mu a oznámil: „Poslala mĕ Devakī“ a s nářkem promluvil tato slova.

10.77.22

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-bāho
pitā te pitṛ-vatsala
baddhvāpanītaḥ śālvena
saunikena yathā paśuḥ

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahā-bāho — ó bojovníku mocných paží; pitā — otec; te — Tvůj; pitṛ — své rodiče; vatsala — ó Ty, který tak miluješ; baddhvā — zajatý; apanītaḥ — odvezený; śālvena — Śālvou; saunikena — řezníkem; yathā — jako; paśuḥ — domácí zvíře.

Překlad

(Muž pravil:) Ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, bojovníku mocných paží, který tak miluješ své rodiče! Śālva zajal Tvého otce a odvezl ho pryč, tak jako řezník odvádí zvíře na porážku.

10.77.23

Verš

niśamya vipriyaṁ kṛṣṇo
mānusīṁ prakṛtiṁ gataḥ
vimanasko ghṛṇī snehād
babhāṣe prākṛto yathā

Synonyma

niśamya — slyšící; vipriyam — znepokojivá slova; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; mānuṣīm — človĕku podobnou; prakṛtim — povahu; gataḥ — poté, co přijal; vimanaskaḥ — nešťastný; ghṛṇī — soucitný; snehāt — z lásky; babhāṣe — promluvil; prākṛtaḥ — obyčejná osoba; yathā — jako.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa, který hrál roli smrtelníka, uslyšel tuto znepokojivou zprávu, projevil žal a soucit a z lásky ke svým rodičům promluvil tato slova jako obyčejná podmínĕná duše.

10.77.24

Verš

kathaṁ rāmam asambhrāntaṁ
jitvājeyaṁ surāsuraiḥ
śālvenālpīyasā nītaḥ
pitā me balavān vidhiḥ

Synonyma

katham — jak; rāmam — Pána Balarāmu; asambhrāntam — nikdy nezmateného; jitvā — porážející; ajeyam — nepřemožitelného; sura — polobohy; asuraiḥ — a démony; śālvena — Śālvou; alpīyasā — pramalým; nītaḥ — unesený; pitā — otec; me — Můj; bala-vān — mocný; vidhiḥ — osud.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pravil:) Balarāma je vždy ostražitý a žádný polobůh ani démon Ho nemůže přemoci. Jak Ho tedy mohl porazit tento nepatrný Śālva a unést Mého otce? Vskutku, osud je všemocný!

10.77.25

Verš

iti bruvāṇe govinde
saubha-rāṭ pratyupasthitaḥ
vasudevam ivānīya
kṛṣṇaṁ cedam uvāca saḥ

Synonyma

iti — takto; bruvāṇe — řkoucí; govinde — Pán Kṛṣṇa; saubha-rāṭ — pána Saubhy (Śālvu); pratyupasthitaḥ — předstoupil; vasudevam — Vasudevu, otce Pána Kṛṣṇy; iva — jako kdyby; ānīya — vedoucí; kṛṣṇam — k Pánu Kṛṣṇovi; ca — a; idam — tento; uvāca — pravil; saḥ — on.

Překlad

Když Govinda pronesl tato slova, pán Saubhy se znovu objevil a zdánlivĕ přivedl Vasudevu před Pána. Poté Śālva promluvil.

10.77.26

Verš

eṣa te janitā tāto
yad-artham iha jīvasi
vadhiṣye vīkṣatas te ’mum
īśaś cet pāhi bāliśa

Synonyma

eṣaḥ — toto; te — Tvůj; janitā — otec, který Tĕ zplodil; tātaḥ — drahý; yat-artham — díky nĕmuž; iha — v tomto svĕtĕ; jīvasi — žiješ; vadhiṣye — zabiji; vīkṣataḥ te — před Tvýma očima; amum — ho; īśaḥ — schopný; cet — jestli; pāhi — zachraň ho; bāliśa — ó dĕtinský.

Překlad

(Śālva řekl:) Zde je Tvůj drahý otec, který Tĕ zplodil a díky nĕmuž žiješ v tomto svĕtĕ. Nyní ho zabiji před Tvýma očima. Zachraň ho, jestli to dokážeš, slabochu!

10.77.27

Verš

evaṁ nirbhartsya māyāvī
khaḍgenānakadundubheḥ
utkṛtya śira ādāya
kha-sthaṁ saubhaṁ samāviśat

Synonyma

evam — takto; nirbhartsya — zesmĕšňující; māyā-vī — mág; khaḍgena — mečem; ānakadundubheḥ — Śrī Vasudevy; utkṛtya — utínající; śiraḥ — hlavu; ādāya — beroucí ji; kha — na obloze; stham — umístĕné; saubham — Saubhy; samāviśat — vstoupil do.

Překlad

Poté, co mág Śālva takto zesmĕšnil Pána, zdánlivĕ uťal Vasudevovu hlavu svým mečem a pak s ní vstoupil do Saubhy, která se vznášela na obloze.

10.77.28

Verš

tato muhūrtaṁ prakṛtāv upaplutaḥ
sva-bodha āste sva-janānuṣaṅgataḥ
mahānubhāvas tad abudhyad āsurīṁ
māyāṁ sa śālva-prasṛtāṁ mayoditām

Synonyma

tataḥ — poté; muhūrtam — na okamžik; prakṛtau — v bĕžné (lidské) povaze; upaplutaḥ — pohroužen; sva-bodhaḥ — (ačkoliv) plnĕ sebeuvĕdomĕlý; āste — zůstal; sva-jana — ke svým drahým; anuṣaṅgataḥ — vlivem náklonnosti; mahā-anubhāvaḥ — majitel velkých schopností vnímání; tat — tu; abudhyat — rozpoznal; āsurīm — démonskou; māyām — magii; saḥ — On; śālva — Śālvou; prasṛtām — použitou; maya — Mayou Dānavou; uditām — vyvinutou.

Překlad

Pán Kṛṣṇa má povahu oplývající poznáním a vlastní neomezené schopnosti vnímání. Přesto na okamžik z velké náklonnosti ke svým milovaným zůstal pohroužen v náladĕ obyčejné lidské bytosti. Brzy si však připomnĕl, že to vše je démonský klam vyvinutý Mayou Dānavou a použitý Śālvou.

10.77.29

Verš

na tatra dūtaṁ na pituḥ kalevaraṁ
prabuddha ājau samapaśyad acyutaḥ
svāpnaṁ yathā cāmbara-cāriṇaṁ ripuṁ
saubha-stham ālokya nihantum udyataḥ

Synonyma

na — ne; tatra — tam; dūtam — posel; na — ani; pituḥ — Jeho otce; kalevaram — tĕlo; prabuddhaḥ — ostražitý; ājau — na bojišti; samapaśyat — spatřil; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; svāpnam — ve snu; yathā — jako; ca — a; ambara — na obloze; cāriṇam — pohybujícího se; ripum — svého nepřítele (Śālvu); saubha-stham — sedícího v letadle Saubha; ālokya — vidící; nihantum — zabít ho; udyataḥ — připravil se.

Překlad

Pán Acyuta, nyní vĕnující pozornost skutečné situaci, před sebou na bojišti nespatřil posla ani tĕlo svého otce. Bylo to, jako kdyby se probudil ze sna. Když Pán uvidĕl nepřítele letícího nad Ním v letadle Saubha, připravil se ho zabít.

10.77.30

Verš

evaṁ vadanti rājarṣe
ṛṣayaḥ ke ca nānvitāḥ
yat sva-vāco virudhyeta
nūnaṁ te na smaranty uta

Synonyma

evam — tak; vadanti — praví; rāja-ṛṣe — ó mudrci mezi králi (Parīkṣite); ṛṣayaḥ — mudrci; ke ca — nĕkteří; na — ne; anvitāḥ — uvažující správnĕ; yat — protože; sva — jejich vlastní; vācaḥ — slova; virudhyeta — jsou v rozporu; nūnam — dozajista; te — oni; na smaranti — nepamatují si; uta — vskutku.

Překlad

Tento popis podávají nĕkteří mudrci, ó moudrý králi, ale ti, kdo hovoří tak nelogickým způsobem, si protiřečí, neboť zapomnĕli na své vlastní předchozí výroky.

Význam

Pokud si nĕkdo myslí, že Pán Kṛṣṇa byl ve skutečnosti zmaten Śālvovou magií a že podléhal bĕžnému svĕtskému nářku, tento názor je nelogický a odporuje si, neboť je dobře známo, že Pán Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství, transcendentální a absolutní. To bude dále vysvĕtleno v následujících verších.

10.77.31

Verš

kva śoka-mohau sneho vā
bhayaṁ vā ye ’jña-sambhavāḥ
kva cākhaṇḍita-vijñāna-
jñānaiśvaryas tv akhaṇḍitaḥ

Synonyma

kva — kde; śoka — nářek; mohau — a zmatenost; snehaḥ — hmotná náklonnost; vā — nebo; bhayam — strach; vā — nebo; ye — ty, které; ajñā — z nevĕdomosti; sambhavāḥ — zrozené; kva ca — a kde, na druhé stranĕ; akhaṇḍita — nekonečné; vijñāna — jehož vnímání; jñāna — poznání; aiśvaryaḥ — a moc; tu — ale; akhaṇḍitaḥ — nekonečný Nejvyšší Pán.

Překlad

Jak mohou být nářek, zmatenost, hmotná náklonnost nebo strach, všechny zrozené z nevĕdomosti, připisovány nekonečnému Nejvyššímu Pánu, jehož vnímání, poznání i moc jsou podobnĕ nekonečné?

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Nářek, zármutek a zmatenost jsou příznaky podmínĕných duší, ale jak mohou tyto stavy ovlivnit osobu Nejvyššího, který je plný poznání, síly a všeho majestátu? Ve skutečnosti není možné, aby Śālvova mystická kouzla Pána Kṛṣṇu oklamala. Projevoval svou zábavu v úloze lidské bytosti.“

Všichni velcí komentátoři Bhāgavatamu docházejí k závĕru, že nářek, klam, připoutanost a strach, které vznikají z nevĕdomosti duše, nemohou být nikdy přítomné v transcendentálních dramatických zábavách Pána. Śrīla Jīva Gosvāmī dává mnoho příkladů z Kṛṣṇových zábav, aby tuto pointu ilustroval. Například když pasáčci vstoupili do Aghāsurovy tlamy, Pán Kṛṣṇa zdánlivĕ užasl. Podobnĕ když Brahmā unesl přátele pasáčky a telata Pána Kṛṣṇy, Pán je nejprve začal hledat jako kdyby nevĕdĕl, kde jsou. Takto Pán hraje obyčejnou lidskou bytost, aby si užíval transcendentálních zábav se svými oddanými. Nikdo by nemĕl nikdy považovat Osobnost Božství za obyčejnou osobu, jak Śukadeva Gosvāmī vysvĕtluje v tomto a v následujícím verši.

10.77.32

Verš

yat-pāda-sevorjitayātma-vidyayā
hinvanty anādyātma-viparyaya-graham
labhanta ātmīyam anantam aiśvaraṁ
kuto nu mohaḥ paramasya sad-gateḥ

Synonyma

yat — jehož; pāda — nohám; sevā — službou; ūrjitayā — posílenou; ātma-vidyayā — seberealizací; hinvanti — rozptylují; anādi — bez počátku; ātma — vlastního já; viparyaya-graham — mylné zotožnĕní; labhante — dosahují; ātmīyam — v osobním vztahu s Ním; anantam — vĕčnou; aiśvaram — slávu; kutaḥ — jak; nu — vskutku; mohaḥ — zmatenost; paramasya — Nejvyššího; sat — svatých oddaných; gateḥ — cíle.

Překlad

Díky seberealizaci posílené službou Jeho nohám Pánovi oddaní rozptylují tĕlesné pojetí života, která duši mate od nepamĕti. Tak dosahují vĕčné slávy v Jeho osobní společnosti. Jak tedy může tato Nejvyšší Pravda, cíl všech pravých svĕtců, podléhat klamu?

Význam

Následkem půstu tĕlo zeslábne a osoba si myslí: „Jsem pohublý.“ Podobnĕ si nĕkdy podmínĕná duše myslí: „Jsem šťastný“ nebo „Jsem nešťastný“. To jsou představy založené na tĕlesném pojetí života. Pouhou službou lotosovým nohám Pána Kṛṣṇy se však oddaní z tohoto tĕlesného pojetí života osvobozují. Jak by tedy mohl tento klam kdy ovlivnit Nejvyšší Osobnost Božství?

10.77.33

Verš

taṁ śastra-pūgaiḥ praharantam ojasā
śālvaṁ śaraiḥ śaurir amogha-vikramaḥ
viddhvācchinad varma dhanuḥ śiro-maṇiṁ
saubhaṁ ca śatror gadayā ruroja ha

Synonyma

tam — Jeho; śastra — zbraní; pūgaiḥ — přívaly; praharantam — napadající; ojasā — velkou silou; śālvam — Śālvu; śaraiḥ — svými šípy; śauriḥ — Pán Kṛṣṇa; amogha — nikdy neprojevená nadarmo; vikramaḥ — jehož statečnost; viddhvā — probodávající; acchinat — rozbil; varma — brnĕní; dhanuḥ — luk; śiraḥ — na hlavĕ; maṇim — drahokam; saubham — letadlo Saubhu; ca — a; śatroḥ — nepřítele; gadayā — kyjem; ruroja — zničil; ha — vskutku.

Překlad

Zatímco Śālva s velkou silou pokračoval v Jeho zasypávání přívaly zbraní, Pán Kṛṣṇa, jehož statečnost nikdy neselhává, vystřelil na Śālvu své šípy, zranil ho a rozbil mu brnĕní, luk a drahokam na hlavĕ. Poté Pán svým kyjem zničil nepřítelovo letadlo Saubhu.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když si Śālva myslel, že jeho mystické projevy Kṛṣṇu zmátly, povzbudilo ho to a zaútočil na Pána s ještĕ vĕtší silou a energií tak, že na Nĕho vyslal salvu šípů. Śālvovo nadšení se však dá přirovnat k můrám, jež se velkou rychlostí vrhají do ohnĕ. Pán Kṛṣṇa pálil šípy s nesmírnou razancí a zranil Śālvu, jehož brnĕní, luk a helmice osázená drahokamy se rozpadly. Ničivý úder Kṛṣṇova kyje roztříštil Śālvovo podivuhodné letadlo na kusy, které spadly do moře.“

Zde je zdůraznĕna skutečnost, že Śālvova nepatrná mystická síla nemohla Pána Kṛṣṇu zmást.

10.77.34

Verš

tat kṛṣṇa-hasteritayā vicūrṇitaṁ
papāta toye gadayā sahasradhā
visṛjya tad bhū-talam āsthito gadām
udyamya śālvo ’cyutam abhyagād drutam

Synonyma

tat — to (Saubha); kṛṣṇa-hasta — rukou Pána Kṛṣṇy; īritayā — třímaným; vicūrṇitam — rozbité; papāta — spadlo; toye — do vody; gadayā — kyjem; sahasradhā — na tisíce kusů; visṛjya — opouštĕjící; tat — je; bhū-talam — na zemi; āsthitaḥ — stojící; gadām — svůj kyj; udyamya — beroucí; śālvaḥ — Śālva; acyutam — Pána Kṛṣṇu; abhyagāt — napadl; drutam — rychle.

Překlad

Letadlo Saubha rozbité kyjem Pána Kṛṣṇy na tisíce kusů spadlo do vody. Śālva je opustil, postavil se na zem, vzal kyj a rozehnal se k Pánu Acyutovi.

10.77.35

Verš

ādhāvataḥ sa-gadaṁ tasya bāhuṁ
bhallena chittvātha rathāṅgam adbhutam
vadhāya śālvasya layārka-sannibhaṁ
bibhrad babhau sārka ivodayācalaḥ

Synonyma

ādhāvataḥ — bĕžící k Nĕmu; sa-gadam — nesoucí kyj; tasya — jeho; bāhum — paži; bhallena — zvláštním druhem šípu; chittvā — utínající; atha — potom; ratha-aṅgam — svůj disk; adbhutam — úžasný; vadhāya — pro zabití; śālvasya — Śālvy; laya — v dobĕ zkázy vesmíru; arka — slunci; sannibham — přesnĕ se podobající; bibhrat — držící; babhau — zářil; sa-arkaḥ — se sluncem; iva — jako kdyby; udaya — východu slunce; acalaḥ — hora.

Překlad

Zatímco se na Nĕho Śālva řítil, Pán vystřelil šipku bhalla a usekl mu paži držící kyj. Když se Kṛṣṇa nakonec rozhodl Śālvu zabít, pozvedl svůj disk Sudarśanu, který připomínal slunce v dobĕ zkázy vesmíru. Zářící Pán vypadal jako nejvýchodnĕjší hora nesoucí vycházející slunce.

10.77.36

Verš

jahāra tenaiva śiraḥ sa-kuṇḍalaṁ
kirīṭa-yuktaṁ puru-māyino hariḥ
vajreṇa vṛtrasya yathā purandaro
babhūva hāheti vacas tadā nṛṇām

Synonyma

jahāra — odstranil; tena — s ním; eva — vskutku; śiraḥ — hlavu; sa — s; kuṇḍalam — náušnicemi; kirīṭa — korunou; yuktam — nesoucí; puru — obrovských; māyinaḥ — vlastníka magických schopností; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; vajreṇa — svým hromoklínem; vṛtrasya — Vṛtrāsury; yathā — jako; purandaraḥ — Pán Indra; babhūva — zaznĕly; hā-hā iti — „bĕda, bĕda“; vacaḥ — hlasy; tadā — potom; nṛṇām — (Śālvových) mužů.

Překlad

Pán Hari svým diskem uťal hlavu toho velkého mága s jejími náušnicemi a korunou, tak jako Purandara použil svůj hromoklín, aby usekl Vṛtrovu hlavu. Když to všichni Śālvovi následovníci spatřili, vykřikli: „Bĕda, bĕda!“

10.77.37

Verš

tasmin nipatite pāpe
saubhe ca gadayā hate
nedur dundubhayo rājan
divi deva-gaṇeritāḥ
sakhīnām apacitiṁ kurvan
dantavakro ruṣābhyagāt

Synonyma

tasmin — on; nipatite — když padl; pāpe — hříšný; saubhe — letadlo Saubha; ca — a; gadayā — kyjem; hate — zničené; neduḥ — rozeznĕly se; dundubhayaḥ — kotle; rājan — ó králi (Parīkṣite); divi — na nebesích; deva-gaṇa — skupinami polobohů; īritāḥ — hrané; sakhīnām — za své přátele; apacitim — pomstu; kurvan — zamýšlející vykonat; dantavakraḥ — Dantavakra; rūṣā — hnĕvivĕ; abhyagāt — rozehnal se vpřed.

Překlad

Když byl hříšný Śālva mrtvý a jeho letadlo Saubha zničené, nebesy se rozeznĕly kotle, na nĕž hrály skupiny polobohů. Potom Dantavakra, který chtĕl pomstít smrt svých přátel, zuřivĕ napadl Pána.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Pán Kṛṣṇa zabíjí démona Śālvu.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ OSMÁ

Zabití Dantavakry, Vidūrathy a Romaharṣaṇy

10.78.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
śiśupālasya śālvasya
pauṇḍrakasyāpi durmatiḥ
para-loka-gatānāṁ ca
kurvan pārokṣya-sauhṛdam

ekaḥ padātiḥ saṅkruddho
gadā-pāṇiḥ prakampayan
padbhyām imāṁ mahā-rāja
mahā-sattvo vyadṛśyata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; śiśupālasya — pro Śiśupālu; śālvasya — Śālvu; pauṇḍrakasya — Pauṇḍraku; api — také; durmatiḥ — (Dantavakru) se zlotřilým srdcem; para-loka — do příštího svĕta; gatānāṁ — kteří odešli; ca — a; kurvan — činící; pārokṣya — pro zemřelé; sauhṛdam — skutek přátelství; ekaḥ — sám; padātiḥ — pĕšky; saṅkruddhaḥ — rozzuřený; gadā — kyj; pāṇiḥ — v ruce; prakampayan — roztřásající; padbhyām — nohama; imam — tuto (zemi); mahā-rāja — ó velký králi (Parīkṣite); mahā — velká; sattvaḥ — jehož fyzická síla; vyadṛśyata — byl vidĕn.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Zlotřilý Dantavakra jednající na základĕ přátelství k Śiśupālovi, Śālvovi a Pauṇḍrakovi, kteří odešli do příštího svĕta, se velmi rozzuřený objevil na bojišti, ó králi. Zcela sám, na vlastních nohách a třímající kyj, ten mocný bojovník svými kroky roztřásl zemi.

10.78.3

Verš

taṁ tathāyāntam ālokya
gadām ādāya satvaraḥ
avaplutya rathāt kṛṣṇaḥ
sindhuṁ veleva pratyadhāt

Synonyma

tam — ho; tathā — takto; āyāntam — blížícího se; ālokya — vidící; gadām — svůj kyj; ādāya — beroucí; satvaraḥ — rychle; avaplutya — seskakující; rathāt — ze svého kočáru; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; sindhum — moře; velā — břeh; iva — jako; pratyadhāt — zastavil.

Překlad

Když Pán Kṛṣṇa uvidĕl blížícího se Dantavakru, rychle uchopil svůj kyj, seskočil z kočáru a zastavil postupujícího protivníka tak jako břeh zadržuje oceán.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Když se objevil před svým sokem, byl Dantavakrův hrdinský pochod okamžitĕ zastaven, stejnĕ jako pobřeží zastavuje mohutné bĕsnící vlny oceánu.“

10.78.4

Verš

gadām udyamya kārūṣo
mukundaṁ prāha durmadaḥ
diṣṭyā diṣṭyā bhavān adya
mama dṛṣṭi-pathaṁ gataḥ

Synonyma

gadām — svůj kyj; udyamya — třímající; kārūṣaḥ — král Karūṣi (Dantavakra); mukundam — Pánu Kṛṣṇovi; prāha — řekl; durmadaḥ — opojený pošetilou pýchou; diṣṭyā — štĕstím; diṣṭyā — štĕstím; bhavān — Ty; adya — dnes; mama — mého; dṛṣṭi — zraku; patham — do cesty; gataḥ — přišel jsi.

Překlad

Lehkomyslný král Karūṣi pozvedl kyj a řekl Pánu Mukundovi: „Jaké štĕstí! Jaké štĕstí – že jsi se dnes objevil přede mnou!

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že po čekání trvajícím tři životy se Dantavakra, dříve vrátný na Vaikuṇṭĕ, nyní mohl vrátit do duchovního svĕta. Transcendentální význam jeho výroku tedy je: „Jak požehnaný! Jak požehnaný jsem, že se dnes mohu vrátit do svého přirozeného postavení v duchovním svĕtĕ!“

V příštím verši Dantavakra označí Kṛṣṇu slovem mātuleya, bratranec z matčiny strany. Dantavakrova matka Śrutaśravā byla sestra Kṛṣṇova otce Vasudevy.

10.78.5

Verš

tvaṁ mātuleyo naḥ kṛṣṇa
mitra-dhruṅ māṁ jighāṁsasi
atas tvāṁ gadayā manda
haniṣye vajra-kalpayā

Synonyma

tvam — Ty; mātuleyaḥ — bratranec z matčiny strany; naḥ — náš; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; mitra — vůči mým přátelům; dhruk — který se dopustil násilí; mām — mĕ; jighāṁsasi — chceš zabít; ataḥ — proto; tvām — Tebe; gadayā — svým kyjem; manda — ó pošetilče; haniṣye — zabiji; vajra-kalpayā — jako hromoklín.

Překlad

„Jsi náš bratranec z matčiny strany, Kṛṣṇo, ale dopustil ses násilí vůči mým přátelům a nyní chceš zabít i mĕ. Proto Tĕ zabiji svým hromoklínu podobným kyjem, pošetilče.

Význam

Ācāryové podali toto alternativní gramatické rozdĕlení třetího řádku tohoto verše: atas tvāṁ gadayā amanda. V tomto případĕ Dantavakra říká: „Můj drahý Pane Kṛṣṇo, jsi amanda (nikoliv pošetilý), a proto mĕ svým mocným kyjem nyní pošleš zpátky domů, zpátky k Bohu.“ To je niterný význam tohoto verše.

10.78.6

Verš

tarhy ānṛṇyam upaimy ajña
mitrāṇāṁ mitra-vatsalaḥ
bandhu-rūpam ariṁ hatvā
vyādhiṁ deha-caraṁ yathā

Synonyma

tarhi — potom; ānṛṇyam — splacení svého dluhu; upaimi — dosáhnu; ajña — ó neinteligentní; mitrāṇām — vůči mým přátelům; mitra-vatsalaḥ — jenž miluji své přátele; bandhu — člena rodiny; rūpam — v podobĕ; arim — nepřítele; hatvā — po zabití; vyādhim — nemoc; deha-caram — v tĕle; yathā — jako.

Překlad

„Potom, ó neinteligentní, já, který jsem zavázán svým přátelům, splatím svůj dluh vůči nim tím, že Tĕ zabiji, svého nepřítele přestrojeného za příbuzného, který se podobá nemoci v mém tĕle.“

Význam

Podle ācāryů slovo ajña vyjadřuje, že ve srovnání s Pánem Kṛṣṇou není nikdo inteligentnĕjší. Dále slovo bandhu-rūpam vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa je ve skutečnosti skutečný přítel každé bytosti, a vyādhim vyjadřuje, že Pán Kṛṣṇa je Nadduše, cíl meditace v srdci, který odstraňuje naši mentální úzkost. Dále ācāryové překládají slovo hatvā jako jñātvā; jinými slovy, správným poznáním Kṛṣṇa může osoba ve skutečnosti osvobodit všechny své přátele.

10.78.7

Verš

evaṁ rūkṣais tudan vākyaiḥ
kṛṣṇaṁ totrair iva dvipam
gadayātāḍayan mūrdhni
siṁha-vad vyanadac ca saḥ

Synonyma

evam — takto; rūkṣaiḥ — hrubými; tudan — sužující; vākyaiḥ — slovy; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; totraiḥ — bodci; iva — jako kdyby; dvipam — slona; gadayā — svým kyjem; atāḍayat — udeřil Ho; mūrdhni — do hlavy; siṁha-vat — jako lev; vyanadat — zařval; ca — a; saḥ — on.

Překlad

Dantavakra se takto snažil Pána Kṛṣṇu sužovat hrubými slovy, tak jako by nĕkdo bodal slona ostrými bodci, udeřil Pána do hlavy kyjem a zařval jako lev.

10.78.8

Verš

gadayābhihato ’py ājau
na cacāla yadūdvahaḥ
kṛṣṇo ’pi tam ahan gurvyā
kaumodakyā stanāntare

Synonyma

gadayā — kyjem; abhihataḥ — udeřený; api — třebaže; ājau — na bojišti; na cacāla — nepohnul se; yadu-udvahaḥ — osvoboditel Yaduovců; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; api — a; tam — jeho, Dantavakru; ahan — udeřil; gurvyā — tĕžkým; kaumodakyā — svým kyjem jménem Kaumodakī; stana-antare — doprostřed hrudi.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, osvoboditel Yaduovců, třebaže udeřený Dantavakrovým kyjem, se nepohnul ze svého místa na bojišti. Naopak, svým tĕžkým kyjem Kaumodakī Pán udeřil Dantavakru doprostřed hrudi.

10.78.9

Verš

gadā-nirbhinna-hṛdaya
udvaman rudhiraṁ mukhāt
prasārya keśa-bāhv-aṅghrīn
dharaṇyāṁ nyapatad vyasuḥ

Synonyma

gadā — kyjem; nirbhinna — roztříštĕné na kusy; hṛdayaḥ — srdce; udvaman — zvracející; rudhiram — krev; mukhāt — z úst; prasārya — rozhazující; keśa — vlasy; bāhu — paže; aṅghrīn — a nohy; dharaṇyām — na zem; nyapatat — padl; vyasuḥ — bez života.

Překlad

Dantavakra se srdcem rozbitým úderem kyje zvracel krev a padl bez života na zem s rozcuchanými vlasy a roztaženými pažemi a nohama.

10.78.10

Verš

tataḥ sūkṣmataraṁ jyotiḥ
kṛṣṇam āviśad adbhutam
paśyatāṁ sarva-bhūtānāṁ
yathā caidya-vadhe nṛpa

Synonyma

tataḥ — potom; sūkṣma-taram — velmi jemné; jyotiḥ — svĕtlo; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇy; āviśat — vstoupilo do; adbhutam — úžasné; paśyatām — když přihlížely; sarva — všechny; bhūtānām — živé bytosti; yathā — tak jako; caidya-vadhe — když byl zabit Śiśupāla; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Nanejvýš subtilní a úžasná svĕtelná jiskra potom (vystoupila z démonova tĕla a) vstoupila do Pána Kṛṣṇy, zatímco všichni přihlíželi, ó králi, tak jako když byl zabit Śiśupāla.

10.78.11

Verš

vidūrathas tu tad-bhrātā
bhrātṛ-śoka-pariplutaḥ
āgacchad asi-carmābhyām
ucchvasaṁs taj-jighāṁsayā

Synonyma

vidūrathaḥ — Vidūratha; tu — ale; tat — jeho, Dantavakrův; bhrātā — bratr; bhrātṛ — pro svého bratra; śoka — v zármutku; pariplutaḥ — pohroužený; āgacchat — přišel; asi — s mečem; carmābhyām — a štítem; ucchvasan — tĕžce oddechující; tat — Jeho, Pána Kṛṣṇu; jighāṁsayā — toužící zabít.

Překlad

Pak ale přišel Dantavakrův bratr Vidūratha, pohroužený v zármutku nad bratrovou smrtí, tĕžce oddechující, s mečem a štítem v ruce. Chtĕl Pána zabít.

10.78.12

Verš

tasya cāpatataḥ kṛṣṇaś
cakreṇa kṣura-neminā
śiro jahāra rājendra
sa-kirīṭaṁ sa-kuṇḍalam

Synonyma

tasya — jeho; ca — a; āpatataḥ — který útočil; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; cakreṇa — svým diskem Sudarśanou; kṣura — jako břitva; neminā — jehož okraj; śiraḥ — hlavu; jahāra — srazil; rāja-indra — ó nejlepší z králů; sa — s; kirīṭam — přilbou; sa — s; kuṇḍalam — náušnicemi.

Překlad

Ó nejlepší z králů, když se Vidūratha vrhl na Pána Kṛṣṇu, ten použil svůj disk Sudarśanu s okrajem ostrým jako břitva, aby mu srazil hlavu i s přilbou a náušnicemi.

10.78.13-15

Verš

evaṁ saubhaṁ ca śālvaṁ ca
dantavakraṁ sahānujam
hatvā durviṣahān anyair
īḍitaḥ sura-mānavaiḥ

munibhiḥ siddha-gandharvair
vidyādhara-mahoragaiḥ
apsarobhiḥ pitṛ-gaṇair
yakṣaiḥ kinnara-cāraṇaiḥ

upagīyamāna-vijayaḥ
kusumair abhivarṣitaḥ
vṛtaś ca vṛṣṇi-pravarair
viveśālaṅkṛtāṁ purīm

Synonyma

evam — takto; saubham — Saubhu; ca — a; śālvam — Śālvu; ca — a; dantavakram — Dantavakru; saha — spolu s; anujam — jeho mladším bratrem Vidūrathou; hatvā — když zabil; durviṣahān — nepřemožitelné; anyaiḥ — ostatními; īḍitaḥ — oslavovaný; sura — polobohy; mānavaiḥ — a lidmi; munibhiḥ — mudrci; siddha — dokonalými mystiky; gandharvaiḥ — a nebeskými zpĕváky; vidyādhara — obyvateli planety Vidyādharů; mahā-uragaiḥ — a nebeskými hady; apsarobhiḥ — nebeskými tanečnicemi; pitṛ-gaṇaiḥ — vznešenými předky; yakṣaiḥ — Yakṣi; kinnara-cāraṇaiḥ — a Kinnary a Cāraṇy; upagīyamāna — opĕvované; vijayaḥ — jehož vítĕzství; kusumaiḥ — kvĕtinami; abhivarṣitaḥ — zasypávaný; vṛtaḥ — obklopený; ca — a; vṛṣṇi-pravaraiḥ — nejpřednĕjšími Vṛṣṇiovci; viveśa — vstoupil do; alaṅkṛtām — ozdobeného; purīm — svého hlavního mĕsta, Dvāraky.

Překlad

Když Pán takto zničil Śālvu a jeho letadlo Saubhu, spolu s Dantavakrou a jeho mladším bratrem, kteří byli nepřemožitelní kterýmkoliv jiným protivníkem, byl oslavován polobohy, lidskými bytostmi a velkými mudrci, Siddhy, Gandharvy, Vidyādhary a Mahoragy, a také Apsarami, Pity, Yakṣi, Kinnary a Cāraṇy. Zatímco opĕvovali Jeho slávu a zasypávali Ho kvĕtinami, Nejvyšší Pán vstoupil do svého slavnostnĕ ozdobeného hlavního mĕsta ve společnosti nejpřednĕjších Vṛṣṇiovců.

10.78.16

Verš

evaṁ yogeśvaraḥ kṛṣṇo
bhagavān jagad-īśvaraḥ
īyate paśu-dṛṣṭīnāṁ
nirjito jayatīti saḥ

Synonyma

evam — tímto způsobem; yoga — mystické yogy; īśvaraḥ — Pán; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; bhagavān — Osobnost Božství; jagat — vesmíru; īśvaraḥ — Pán; īyate — připadá; paśu — jako zvířata; dṛṣṭīnām — tĕm, jejichž pohled; nirjitaḥ — poražený; jayati — je vítĕzný; iti — jako kdyby; saḥ — On.

Překlad

Takto je Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, vládce všech mystických sil a Pán vesmíru, vždy vítĕzný. Jen ti s pohledem podobným zvířecímu si myslí, že nĕkdy prohrává.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává tento obsáhlý komentář k této části Śrīmad-Bhāgavatamu:

Ohlednĕ zabití Dantavakry Uttara-khaṇḍa (279) Padma Purāṇy obsahuje další podrobnosti v této pasáži: atha śiśupālaṁ nihataṁ śrutvā dantavakraḥ kṛṣṇena saha yoddhuṁ mathurām ājagāma. kṛṣṇas tu tac chrutvā ratham āruhya mathurām āyayau. „Když potom Dantavakra slyšel, že byl Śiśupāla zabit, odjel do Mathury bojovat s Kṛṣṇou. Když se o tom Kṛṣṇa doslechl, usedl do svého kočáru a odjel do Mathury.“

Tayor dantavakra-vāsudevayor aho-rātraṁ mathurā-dvāri saṅgrāmaḥ samavartata. kṛṣṇas tu gadayā taṁ jaghāna. sa tu cūrṇita-sarvāṅgo vajra-nirbhinno mahīdhara iva gatāsur avani-tale nipapāta. so 'pi hareḥ sārūpyeṇa yogi-gamyaṁ nityānanda-sukha-daṁ śāśvataṁ paramaṁ padam avāpa: „Mezi obĕma – Dantavakrou a Pánem Vāsudevou – se potom u brány Mathury strhl boj, který trval celý den a noc. Nakonec Kṛṣṇa Dantavakru udeřil svým kyjem a Dantavakra padl bez života na zem se všemi končetinami roztříštĕnými jako hora rozbitá bleskem. Dantavakra dosáhl osvobození, získal stejnou podobu jako má Pán, a tak také dosáhl Pánova vĕčného, svrchovaného sídla dosažitelného dokonalými yogīmi, které udĕluje štĕstí vĕčné duchovní blaženosti.“

Itthaṁ jaya-vijayau sanakādi-śāpa-vyājena kevalaṁ bhagavato līlārthaṁ saṁsṛtāv avatīrya janma-traye 'pi tenaiva nihatau janma-trayāvasāne muktim avāptau: „Stalo se, že Jaya a Vijaya – zdánlivĕ kvůli kletbĕ Sanaky a jeho bratrů, ale ve skutečnosti pro umožnĕní zábav Nejvyššího Pána – sestoupili do tohoto hmotného svĕta a ve třech životech po sobĕ byli zabiti samotným Pánem. Potom, po skončení tĕchto tří životů, dosáhli osvobození.“

V této pasáži Padma Purāṇy slova kṛṣṇas tu tac chrutvā, „když se o tom Kṛṣṇa doslechl“, vyjadřují, že to Pán slyšel od Nārady, který cestuje rychle jako mysl, že Dantavakra odjel do Mathury. Proto Pán ihned po zabití Śālvy, aniž by nejprve vstoupil do Dvāraky, dorazil v jediném okamžiku do blízkosti Mathury ve svém kočáru, který se také pohybuje rychle jako mysl, a tam uvidĕl Dantavakru. Dodnes u brány Mathury smĕřující ke Dvārace stojí vesnice známá v místním nářečí jako Datihā, což je jméno odvozené ze sanskrtského dantavakra-ha, „hubitel Dantavakry“. Tuto vesnici založil Kṛṣṇův pravnuk Vajra.

Ve stejné pasáži Padma Purāṇy následují tyto výroky: kṛṣṇo 'pi taṁ hatvā yamunām uttīrya nanda-vrajaṁ gatvā sotkaṇṭhau pitarāv abhivādyāśvāsya tābhyāṁ sāśru-sekam āliṅgitaḥ sakala-gopa-vṛddhān praṇamya bahu-vastrābharaṇādibhis tatra-sthān santarpayām āsa. „A po jeho (Vidūrathovĕ) zabití Kṛṣṇa překročil Yamunu a odebral se do Nandovy vesnice pastevců, kde uctil a utĕšil své zarmoucené rodiče. Ti Ho zmáčeli slzami a objali a potom se Pán poklonil starším pastevcům a potĕšil všechny obyvatele hojnými dary v podobĕ odĕvů, ozdob a tak dále.“

kālindyāḥ puline ramye
puṇya-vṛkṣa-samācite
gopa-nārībhir aniśaṁ
krīḍayām āsa keśavaḥ

ramya-keli-sukhenaiva
gopa-veśa-dharaḥ prabhuḥ
bahu-prema-rasenātra
māsa-dvayam uvāsa ha

„Pán Keśava se neustále bavil s pasačkami na okouzlujícím břehu Kālindī, který byl plný zbožných stromů. Tak tam Nejvyšší Pán, který přijal podobu pasáčka, sídlil dva mĕsíce a užíval si důvĕrných zábav v různých náladách láskyplných výmĕn.“

Atha tatra-sthā nanda-gopādayaḥ sarve janāḥ putra-dārādi-sahitā vāsudeva-prasādena divya-rūpa-dharā vimānam ārūḍhāḥ paramaṁ vaikuṇṭha-lokam avāpuḥ. kṛṣṇas tu nanda-gopa-vrajaukasāṁ sarveṣāṁ nirāmayaṁ sva-padaṁ dattvā divi deva-gaṇaiḥ saṁstūyamāno dvāravatīṁ viveśa: „Potom, milostí Pána Vāsudevy, Nanda a všichni ostatní obyvatelé toho místa, spolu s jejich dĕtmi a manželkami, přijali své vĕčné, duchovní podoby, nastoupili do nebeského letadla a vystoupili na svrchovanou planetu Vaikuṇṭhu (Goloku Vṛndāvan). Pán Kṛṣṇa však poté, co udĕlil Nandovi Gopovi a všem ostatním obyvatelům Vraji své vlastní transcendentální sídlo, které je prosté všech nemocí, cestoval nebesy a vrátil se do Dvāraky, zatímco Ho polobozi opĕvovali.“

Śrīla Rūpa Gosvāmī tuto pasáž takto komentuje ve své Laghu-bhāgavatāmṛtĕ (1.488–89):

vrajeśāder aṁśa-bhūtā
ye droṇādyā avātaran
kṛṣṇas tān eva vaikuṇṭhe
prāhiṇod iti sāmpratam

preṣṭhebhyo ’pi priyatamair
janair gokula-vāsibhiḥ
vṛndāraṇye sadaivāsau
vihāraṁ kurute hariḥ

„Jelikož Droṇa a ostatní polobozi v minulosti sestoupili na Zem, aby jako částečné expanze splynuli s králem Vraji a ostatními oddanými z Vṛndāvanu, nyní tyto polobožské expanze poslal Pán Kṛṣṇa na Vaikuṇṭhu. Pán Hari si vĕčnĕ užívá zábav ve Vṛndāvanu se svými důvĕrnými oddanými, obyvateli Gokuly, kteří Mu jsou dražší než i ti nanejvýš drazí ostatní oddaní.“

V pasáži z Padma Purāṇy se slovo putra ve frázi nanda-gopādayaḥ sarve janāḥ putra-dārādi-sahitāḥ („Nanda Gopa a ostatní, spolu s jejich dĕtmi a manželkami“) týká synů jako Kṛṣṇa, Śrīdāmā a Subala, zatímco slovo dāra se týká manželek jako Śrī Yaśodā a Kīrtidā, matka Rādhārāṇī. Fráze sarve janāḥ („všichni lidé“) se týká každého v oblasti Vraji. Tak se všichni odebrali na prvotřídní planetu Vaikuṇṭhu, Goloku. Fráze divya-rūpa-dharāḥ vyjadřuje, že se na Goloce vĕnují zábavám vhodným pro polobohy, ne tĕm, které jsou vhodné pro lidi, jak činí v Gokule. Tak jako bĕhem inkarnace Pána Rāmacandry byli obyvatelé Ayodhyi přepraveni na Vaikuṇṭhu ve svých vlastních tĕlech, v této inkarnaci Kṛṣṇay obyvatelé Vraji dosáhli Goloky ve svých.

Cestu Pána Kṛṣṇy ze Dvāraky do Vraji potvrzuje tato pasáž ze Śrīmad-Bhāgavatamu (1.11.9): yarhy ambujākṣāpasasāra bho bhavān kurūn madhūn vātha suhṛd-didṛkṣayā tatrābda-koṭi-pratimaḥ kṣaṇo bhavet. „Ó Pane s lotosovýma očima, vždy, když odcházíš do Mathury, Vṛndāvanu či Hastināpuru, aby ses setkal se svými přáteli a příbuznými, každý okamžik Tvé nepřítomnosti nám připadá jako milión let.“ Pán Kṛṣṇa toužil navštívit své přátele a příbuzné ve Vraji od té doby, kdy tam odjel Pán Baladeva, ale Jeho matka, otec a ostatní starší obyvatelé Dvāraky Mu odmítli dát svolení. Nyní však, po zabití Śālvy, když se Kṛṣṇa doslechl od Nārady, že Dantavakra odjel do Mathury, nemohl nikdo nic namítat proti Pánovĕ okamžité cestĕ tam bez předchozí cesty do Dvāraky. A po zabití Dantavakry mĕl příležitost se setkat se svými přáteli a příbuznými žijícím ve Vraji.

Takto Pán uvažoval a také si připomnĕl Uddhavovu zmínku o gopīch ve slovech gāyanti te viśada-karma (Bhāg. 10.71.9), takže odjel do Vraji a rozptýlil pocity odloučení jejích obyvatel. Dva mĕsíce si Pán Kṛṣṇa užíval ve Vṛndāvanu přesnĕ jako dříve, než odjel zabít Kaṁsu v Mathuře. Pak, na konci dvou mĕsíců, odstranil své vrajské zábavy z očí svĕtských lidí tím, že vzal polobožské části svých rodičů a ostatních příbuzných a přátel na Vaikuṇṭhu. Takto se, v jednom úplném projevu, odebral na Goloku v duchovním svĕtĕ, v jiném zůstal trvale si užívat ve Vraji, neviditelný hmotným očím, a v ještĕ dalším usedl do svého kočáru a vrátil se sám do Dvāraky. Lidé z provincie Śaurasena si mysleli, že po zabití Dantavakry Kṛṣṇa navštívil své rodiče a ostatní drahé příbuzné a nyní se vrací do Dvāraky. Lidé z Vraji naopak nemohli pochopit, kam náhle zmizel, a tak naprosto užasli.

Śukadeva navíc uvážil, že si Parīkṣit Mahārāja mohl myslet: „Jak to, že tentýž Kṛṣṇa, který zařídil, aby pastevci dosáhli Vaikuṇṭhy ve svých vlastních tĕlech, také způsobil, že se obyvatelé Dvāraky dostali do tak nepříznivé situace v průbĕhu Jeho mauṣala-līly?“ Král by to tedy mohl považovat za nespravedlnost kvůli své spříznĕnosti s Yaduovci. Proto mu Śukadeva Gosvāmī neumožnil vyslechnout tuto zábavu, kterou, jak je uvedeno výše, vypráví Uttara-khaṇḍa Śrī Padma Purāṇy.

Ve Śrī Vaiṣṇava-toṣaṇī, komentáři Sanātany Gosvāmīho k desátému zpĕvu, nalézáme tento seznam posloupnosti zábav: Jako první byla cesta u příležitosti zatmĕní slunce, potom shromáždĕní bĕhem Rājasūyi, pak hazardní hra a pokus o svléknutí Draupadī, poté vyhnanství Pāṇḍuovců v lese, po nĕm zabití Śālvy a Dantavakry, potom Kṛṣṇova návštĕva Vṛndāvanu a nakonec závĕr vṛndāvanských zábav.

10.78.17

Verš

śrutvā yuddhodyamaṁ rāmaḥ
kurūṇāṁ saha pāṇḍavaiḥ
tīrthābhiṣeka-vyājena
madhya-sthaḥ prayayau kila

Synonyma

śrutvā — slyšící; yuddha — do bitvy; udyamam — přípravy; rāmaḥ — Pán Balarāma; kurūṇām — Kuruovců; saha — s; pāṇḍavaiḥ — Pāṇḍuovci; tīrtha — na svatá místa; abhiṣeka — koupání; vyājena — pod záminkou; madhya-sthaḥ — neutrální; prayayau — odešel; kila — vskutku.

Překlad

Pán Balarāma potom slyšel, že se Kuruovci připravují na válku s Pāṇḍuovci. Jelikož byl neutrální, odešel pod záminkou koupání se na svatých místech.

Význam

Duryodhana i Yudhiṣṭhira byli Pánu Balarāmovi drazí, a tak odešel, aby se vyhnul nepříjemné situaci. Navíc po zabití démona Vidūrathy Pán Kṛṣṇa odložil své zbranĕ, ale Pán Balarāma ještĕ musel zabít Romaharṣaṇu a Balvalu, aby ukončil zbavování Zemĕ jejího břemene démonů.

10.78.18

Verš

snātvā prabhāse santarpya
devarṣi-pitṛ-mānavān
sarasvatīṁ prati-srotaṁ
yayau brāhmaṇa-saṁvṛtaḥ

Synonyma

snātvā — když se vykoupal; prabhāse — v Prabhāse; santarpya — a uctil; deva — polobohy; ṛṣi — mudrce; pitṛ — předky; mānavān — a lidské bytosti; sarasvatīm — k řece Sarasvatī; prati-srotam — která teče k moři; yayau — šel; brāhmaṇa-saṁvṛtaḥ — obklopen brāhmaṇy.

Překlad

Po vykoupání se v Prabhāse a uctĕní polobohů, mudrců, předků a významných lidských bytostí šel ve společnosti brāhmaṇů k části řeky Sarasvatī, která teče na západ k moři.

10.78.19-20

Verš

pṛthūdakaṁ bindu-saras
tritakūpaṁ sudarśanam
viśālaṁ brahma-tīrthaṁ ca
cakraṁ prācīṁ sarasvatīm

yamunām anu yāny eva
gaṅgām anu ca bhārata
jagāma naimiṣaṁ yatra
ṛṣayaḥ satram āsate

Synonyma

pṛthūdakam — Pṛthūdaka; bindu-saraḥ — jezero Bindu-sarovara; trita-kūpam sudarśanam — poutní místa známá jako Tritakūpa a Sudarśana; viśālam brahma-tīrtham ca — Viśāla a Brahma-tīrtha; cakram — Cakra-tīrtha; prācīm — tekoucí na východ; sarasvatīm — řeky Sarasvatī; yamunām — řeky Yamuny; anu — podél; yāni — která; eva — všechna; gaṅgām — Gangy; anu — podél; ca — také; bhārata — ó potomku Bharaty (Parīkṣite Mahārāji); jagāma — navštívil; naimiṣam — les Naimiṣu; yatra — kde; ṛṣayaḥ — velcí mudrci; satram — rozsáhlou obĕť; āsate — provádĕli.

Překlad

Pán Balarāma navštívil Pṛthūdaku, Bindu-saras, Tritakūpu, Sudarśanu, Viśālu, Brahma-tīrthu, Cakra-tīrthu a na východ tekoucí Sarasvatī. Šel také na všechna svatá místa podél Yamuny a Gangy, ó Bhārato, a potom přišel do lesa Naimiṣa, kde velcí mudrci provádĕli rozsáhlou obĕť.

10.78.21

Verš

tam āgatam abhipretya
munayo dīrgha-satriṇaḥ
abhinandya yathā-nyāyaṁ
praṇamyotthāya cārcayan

Synonyma

tam — Jeho; āgatam — dorazivšího; abhipretya — rozpoznávající; munayaḥ — mudrci; dīrgha — po dlouhou dobu; satriṇaḥ — kteří se vĕnovali konání obĕti; abhinandya — vítající; yathā — jak; nyāyam — správné; praṇamya — klanĕjící se; utthāya — vstávající; ca — a; ārcayan — uctívali.

Překlad

Mudrci, kteří se dlouho vĕnovali svým obĕtním obřadům, rozpoznali Pána po Jeho příchodu a řádnĕ Ho uvítali povstáním, poklonĕním se a uctíváním.

10.78.22

Verš

so ’rcitaḥ sa-parīvāraḥ
kṛtāsana-parigrahaḥ
romaharṣaṇam āsīnaṁ
maharṣeḥ śiṣyam aikṣata

Synonyma

saḥ — On; arcitaḥ — uctívaný; sa — spolu se; parīvāraḥ — svým doprovodem; kṛta — když učinil; āsana — sedadla; parigrahaḥ — přijetí; romaharṣaṇam — Romaharṣaṇu Sūtu; āsīnam — sedícího; mahā-ṛṣeḥ — nejvĕtšího z mudrců, Vyāsadevy; śiṣyam — žáka; aikṣata — uvidĕl.

Překlad

Poté, co byl Pán takto uctĕn se svým doprovodem, přijal sedadlo cti. Pak si všiml, že Vyāsadevův žák Romaharṣaṇa zůstal sedĕt.

10.78.23

Verš

apratyutthāyinaṁ sūtam
akṛta-prahvaṇāñjalim
adhyāsīnaṁ ca tān viprāṁś
cukopodvīkṣya mādhavaḥ

Synonyma

apratyutthāyinam — který nepovstal; sūtam — syn ze smíšeného manželství mezi kṣatriyským otcem a brāhmaṇskou matkou; akṛta — který nevykonal; prahvaṇa — poklonu; añjalim — a spojení rukou; adhyāsīnam — sedící výše; ca — a; tān — než ti; viprān — učení brāhmaṇové; cukopa — rozzlobil se; udvīkṣya — vidící; mādhavaḥ — Pán Balarāma.

Překlad

Pán Balarāma se nesmírnĕ rozzlobil, když vidĕl, jak tento člen kasty sūtů nepovstal, nepoklonil se ani nesepjal ruce, a také jak sedĕl nade všemi učenými brāhmaṇy.

Význam

Romaharṣaṇa nepozdravil Pána Balarāmu žádným ze standardních způsobů uvítání výše postavené osobnosti. Také, navzdory tomu, že byl z nižší kasty, sedĕl na sedadle nad shromáždĕním vznešených brāhmaṇů.

10.78.24

Verš

yasmād asāv imān viprān
adhyāste pratiloma-jaḥ
dharma-pālāṁs tathaivāsmān
vadham arhati durmatiḥ

Synonyma

yasmāt — protože; asau — on; imān — než tito; viprān — brāhmaṇové; adhyāste — sedí výše; pratiloma-jaḥ — narozený z nevhodnĕ smíšeného manželství; dharma — zásad náboženství; pālān — ochránce; tathā eva — také; asmān — Já sám; vadham — smrt; arhati — zaslouží si; durmatiḥ — pošetilý.

Překlad

(Pán Balarāma pravil:) Jelikož tento pošetilec zrozený z nevhodnĕ smíšeného manželství sedí výše než všichni tito brāhmaṇové a dokonce výše než Já, ochránce náboženství, zaslouží si zemřít.

10.78.25-26

Verš

ṛṣer bhagavato bhūtvā
śiṣyo ’dhītya bahūni ca
setihāsa-purāṇāni
dharma-śāstrāṇi sarvaśaḥ

adāntasyāvinītasya
vṛthā paṇḍita-māninaḥ
na guṇāya bhavanti sma
naṭasyevājitātmanaḥ

Synonyma

ṛṣeḥ — mudrce (Vyāsadevy); bhagavataḥ — inkarnace Boha; bhūtvā — stávající se; śiṣyaḥ — žákem; adhītya — studující; bahūni — mnohá; ca — a; sa — spolu s; itihāsa — eposy; purāṇāni — a Purāṇami; dharma-śāstrāṇi — písma popisující náboženské povinnosti človĕka; sarvaśaḥ — plnĕ; adāntasya — pro toho, kdo se neovládá; avinītasya — nepokorného; vṛthā — nadarmo; paṇḍita — učenou autoritu; māninaḥ — považujícího se za; na guṇāya — nevedoucí k dobrým vlastnostem; bhavanti sma — staly se; naṭasya — herce; iva — jako; ajita — nepřemožená; ātmanaḥ — jehož mysl.

Překlad

Ačkoliv je žákem božského mudrce Vyāsy a zevrubnĕ pod jeho vedením prostudoval mnohá písma, včetnĕ zákoníků náboženských povinností, eposů a Purāṇ, veškeré toto studium u nĕho nevytvořilo dobré vlastnosti. Naopak, jeho studium písem se podobá hercovĕ studiu role, neboť se neovládá, není pokorný a nadarmo se pokládá za učenou autoritu, třebaže nepřemohl vlastní mysl.

Význam

Nĕkdo by mohl namítnout, že se Romaharṣaṇa dopustil nevinné chyby, když nevyjádřil Pánu Balarāmovi uznání, ale tento argument zde vyvrací tvrdá kritika od Pána Balarāmy.

10.78.27

Verš

etad-artho hi loke ’sminn
avatāro mayā kṛtaḥ
vadhyā me dharma-dhvajinas
te hi pātakino ’dhikāḥ

Synonyma

etat — za tímto; arthaḥ — účelem; hi — vskutku; loke — do toho svĕta; asmin — toto; avatāraḥ — sestoupení; mayā — Mnou; kṛtaḥ — učinĕno; vadhyāḥ — být zabiti; me — Mnou; dharma-dhvajinaḥ — ti, kdo vystupují jako zbožní; te — ti; hi — vskutku; pātakinaḥ — hříšníci; adhikāḥ — nejvĕtší.

Překlad

Samotný účel Mého sestoupení do tohoto svĕta je zabít takové pokrytce, kteří předstírají zbožnost. To jsou vskutku ti nejhříšnĕjší darebáci.

Význam

Pán Balarāma nebyl připraven přehlédnout Romaharṣaṇův přestupek. Pán sestoupil zvláštĕ proto, aby odstranil ty, kdo se prohlašují za velké náboženské vůdce, ale Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, neprojevují ani úctu.

10.78.28

Verš

etāvad uktvā bhagavān
nivṛtto ’sad-vadhād api
bhāvitvāt taṁ kuśāgreṇa
kara-sthenāhanat prabhuḥ

Synonyma

etāvat — tolik; uktvā — řkoucí; bhagavān — Osobnost Božství; nivṛttaḥ — přestal; asat — bezbožných; vadhāt — se zabíjením; api — ačkoliv; bhāvitvāt — protože to bylo nevyhnutelné; tam — jeho, Romaharṣaṇu; kuśa — trávy kuśa; agreṇa — koncem stébla; kara — v ruce; sthena — drženým; ahanat — zabil; prabhuḥ — Pán.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Ačkoliv Pán Balarāma přestal zabíjet bezbožné, Romaharṣaṇova smrt byla nevyhnutelná. Když tedy Pán domluvil, zabil ho tak, že vzal stéblo trávy kuśa a dotkl se ho jejím koncem.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Pán Balarāma se vyhnul účasti v bitvĕ na Kurukṣetře, ale vzhledem k Jeho roli inkarnace bylo obnovování náboženských zásad Jeho prvořadou povinností. Poté, co zvážil všechny tyto okolnosti, zabil Romaharṣaṇu Sūtu jednoduše tak, že ho šlehl pouhým stéblem trávy kuśa. Pokud se nĕkdo zeptá, jak mohl Pán Balarāma zabít Romaharṣaṇu Sūtu pouhým šlehnutím stéblem trávy kuśa, odpovĕď je dána ve Śrīmad-Bhāgavatamu užitím slova prabhu neboli „pán“. Pánovo postavení je vždy transcendentální, a jelikož je všemocný, může jednat, jak se Mu zlíbí, aniž by podléhal hmotným zákonům a principům. Proto mohl zabít Romaharṣaṇu Sūtu pouhým šlehnutím stéblem trávy kuśa.“

10.78.29

Verš

hāheti-vādinaḥ sarve
munayaḥ khinna-mānasāḥ
ūcuḥ saṅkarṣaṇaṁ devam
adharmas te kṛtaḥ prabho

Synonyma

hā-hā — „bĕda, bĕda“; iti — takto; vādinaḥ — řkoucí; sarve — všichni; munayaḥ — mudrci; khinna — rozrušené; mānasāḥ — jejichž mysli; ūcuḥ — řekli; saṅkarṣaṇam — Balarāmovi; devam — Nejvyššímu Pánu; adharmaḥ — bezbožný čin; te — Tebou; kṛtaḥ — vykonaný; prabho — ó pane.

Překlad

Všichni mudrci ve velké úzkosti vykřikli: „Bĕda, bĕda!“ Řekli Pánu Saṅkarṣaṇovi: „Ó pane, dopustil ses bezbožného činu!

10.78.30

Verš

asya brahmāsanaṁ dattam
asmābhir yadu-nandana
āyuś cātmāklamaṁ tāvad
yāvat satraṁ samāpyate

Synonyma

asya — jeho; brahma-āsanam — sedadlo duchovního mistra; dattam — dané; asmābhiḥ — námi; yadu-nandana — ó miláčku Yaduovců; āyuḥ — dlouhý život; ca — a; ātma — tĕlesných; aklamam — osvobození od potíží; tāvat — tak dlouho; yāvat — do té doby, až; satram — obĕť; samāpyate — je dokončena.

Překlad

„Ó oblíbenče Yaduovců, udĕlili jsme mu sedadlo duchovního mistra a slíbili jsme mu dlouhý život a osvobození od fyzické bolesti, dokud tato obĕť pokračuje.

Význam

Ačkoliv Romaharṣaṇa nebyl brāhmaṇa, protože se narodil ze smíšeného manželství, byl shromáždĕnými mudrci obdařen statutem a tak dostal brahmāsanu, sedadlo hlavního výkonného knĕze.

10.78.31-32

Verš

ajānataivācaritas
tvayā brahma-vadho yathā
yogeśvarasya bhavato
nāmnāyo ’pi niyāmakaḥ

yady etad-brahma-hatyāyāḥ
pāvanaṁ loka-pāvana
cariṣyati bhavāḻ loka-
saṅgraho ’nanya-coditaḥ

Synonyma

ajānatā — nevĕdomky; eva — pouze; ācaritaḥ — učinĕno; tvayā — Tebou; brahma — brāhmaṇy; vadhaḥ — zabití; yathā — ve skutečnosti; yoga — mystických sil; īśvarasya — pro Pána; bhavataḥ — Tebe; na — ne; āmnāyaḥ — příkaz písem; api — ani; niyāmakaḥ — usmĕrňovatel; yadi — pokud; etat — za toto; brahma — brāhmaṇy; hatyāyāḥ — zabití; pāvanam — očistné odčinĕní; loka — svĕta; pāvana — ó očišťovateli; cariṣyati — vykonáš; bhavān — Ty, vznešený; loka-saṅgrahaḥ — prospĕch pro obyčejné lidi; ananya — nikým jiným; coditaḥ — pobízený.

Překlad

„Nevĕdomky jsi zabil brāhmaṇu. Ani příkazy zjevených písem Ti samozřejmĕ nemohou diktovat, Pane všech mystických sil. Pokud však ze své svobodné vůle přesto vykonáš předepsanou očistu za toto zabití brāhmaṇy, ó očišťovali celého svĕta, obyčejní lidé budou mít z Tvého příkladu velký prospĕch.“

10.78.33

Verš

śrī-bhagavān uvāca
cariṣye vadha-nirveśaṁ
lokānugraha-kāmyayā
niyamaḥ prathame kalpe
yāvān sa tu vidhīyatām

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; cariṣye — vykonám; vadha — za zabití; nirveśam — odčinĕní; loka — pro obyčejné lidi; anugraha — soucit; kāmyayā — toužící projevit; niyamaḥ — usmĕrňující pokyn; prathame — v hlavním; kalpe — obřadu; yāvān — stejnĕ; saḥ — to; tu — vskutku; vidhīyatām — prosím předepište.

Překlad

Pán, Osobnost Božství, pravil: Zajisté vykonám odčinĕní za toto zabití, neboť si přeji projevit soucit obyčejným lidem. Prosím, předepište Mi tedy jaký obřad je třeba vykonat nejdříve.

10.78.34

Verš

dīrgham āyur bataitasya
sattvam indriyam eva ca
āśāsitaṁ yat tad brūte
sādhaye yoga-māyayā

Synonyma

dīrgham — dlouhý; āyuḥ — život; bata — ó; etasya — pro nĕho; sattvam — sílu; indriyam — schopnosti smyslů; eva ca — také; āśāsitam — slíbené; yat — které; tat — to; brūte — prosím řeknĕte; sādhaye — uskutečním; yoga-māyayā — svou mystickou silou.

Překlad

Ó mudrci, řeknĕte jen slovo a svou mystickou silou obnovím všechno, co jste mu slíbili – dlouhý život, sílu a schopnosti smyslů.

10.78.35

Verš

ṛṣaya ūcuḥ
astrasya tava vīryasya
mṛtyor asmākam eva ca
yathā bhaved vacaḥ satyaṁ
tathā rāma vidhīyatām

Synonyma

ṛṣayaḥ ūcuḥ — mudrci pravili; astrasya — zbranĕ (stébla trávy kuśa); tava — Tvé; vīryasya — moci; mṛtyoḥ — smrti; asmākam — naše; eva ca — také; yathā — aby; bhavet — mohla zůstat; vacaḥ — slova; satyam — pravdivá; tathā — takto; rāma — ó Rāmo; vidhīyatām — prosím zařiď.

Překlad

Mudrci pravili: Prosím zařiď, ó Rāmo, aby Tvá moc a moc Tvé zbranĕ kuśi, stejnĕ jako náš slib a Romaharṣaṇova smrt zůstaly všechny zachovány.

10.78.36

Verš

śrī-bhagavān uvāca
ātmā vai putra utpanna
iti vedānuśāsanam
tasmād asya bhaved vaktā
āyur-indriya-sattva-vān

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; ātmā — vlastní já; vai — vskutku; putraḥ — syn; utpannaḥ — zrozené; iti — takto; veda-anuśāsanam — pokyn Ved; tasmāt — proto; asya — jeho (syn); bhavet — mĕl by být; vaktā — mluvčí; āyuḥ — dlouhý život; indriya — silné smysly; sattva — a fyzickou sílu; vān — vlastnící.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Vedy nás učí, že vlastní já se znovu rodí jako vlastní syn. Nechť se tedy Romaharṣaṇův syn stane mluvčím Purāṇ a nechť je obdařen dlouhým životem, silnými smysly a fyzickou silou.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje tento védský verš, aby osvĕtlil princip vyhlášený zde Pánem Balarāmou:

aṅgād aṅgāt sambhavasi
hṛdayād adhijāyase
ātmā vai putra-nāmāsi
sañjīva śaradaḥ śatam

„Narodil ses z mých různých končetin a vzešel si přímo z mého srdce. Jsi mé vlastní já v podobĕ mého syna. Nechť prožiješ sto podzimů.“ Tento verš se nachází v Śatapatha Brāhmaṇĕ (14.9.8.4) a Kauśītakī Upaniṣadĕ (2.11).

10.78.37

Verš

kiṁ vaḥ kāmo muni-śreṣṭhā
brūtāhaṁ karavāṇy atha
ajānatas tv apacitiṁ
yathā me cintyatāṁ budhāḥ

Synonyma

kim — jaká; vaḥ — vaše; kāmaḥ — touha; muni — z mudrců; śreṣṭhāḥ — ó nejlepší; brūta — prosím řeknĕte; aham — Já; karavāṇi — učiním to; atha — a potom; ajānataḥ — kdo nezná; tu — vskutku; apacitim — odčinĕní; yathā — vhodnĕ; me — pro Mĕ; cintyatām — prosím myslete na; budhāḥ — ó inteligentní.

Překlad

Prosím sdĕlte Mi svou touhu, ó nejlepší z mudrců, a Já ji zajisté splním. A prosím pečlivĕ určete Mé vhodné odčinĕní, ó moudré duše, neboť nevím, co by to mohlo být.

Význam

Pán Balarāma zde dává dokonalý příklad pro obyčejné lidi pokorným podrobením se kvalifikovaným brāhmaṇům.

10.78.38

Verš

ṛṣaya ūcuḥ
ilvalasya suto ghoro
balvalo nāma dānavaḥ
sa dūṣayati naḥ satram
etya parvaṇi parvaṇi

Synonyma

ṛṣayaḥ ūcuḥ — mudrci pravili; ilvalasya — Ilvaly; sutaḥ — syn; ghoraḥ — strašlivý; balvalaḥ nāma — jménem Balvala; dānavaḥ — démon; saḥ — on; dūṣayati — znečišťuje; naḥ — naši; satram — obĕť; etya — přicházející; parvaṇi parvaṇi — o každém novu.

Překlad

Mudrci pravili: Strašlivý démon jménem Balvala, syn Ilvaly, sem přichází o každém novu a znečišťuje naši obĕť.

Význam

Nejprve mudrci sdĕlují Pánu Balarāmovi laskavost, kterou by po Nĕm chtĕli.

10.78.39

Verš

taṁ pāpaṁ jahi dāśārha
tan naḥ śuśrūṣaṇaṁ param
pūya-śoṇita-vin-mūtra-
surā-māṁsābhivarṣiṇam

Synonyma

tam — tu; pāpam — hříšnou osobu; jahi — prosím zabij; dāśārha — ó potomku Daśārhy; tat — tuto; naḥ — nám; śuśrūṣaṇam — službu; param — nejlepší; pūya — hnis; śoṇita — krev; vit — výkaly; mūtra — moč; surā — víno; māṁsa — a maso; abhivarṣiṇam — která lije dolů.

Překlad

Ó potomku Daśārhy, prosím zabij toho hříšného démona, který na nás lije hnis, krev, výkaly, moč, víno a maso. To je nejlepší služba, kterou pro nás můžeš udĕlat.

10.78.40

Verš

tataś ca bhārataṁ varṣaṁ
parītya su-samāhitaḥ
caritvā dvādaśa-māsāṁs
tīrtha-snāyī viśudhyasi

Synonyma

tataḥ — potom; ca — a; bhāratam varṣam — Bhāratu (Indii); parītya — obcházející; su-samāhitaḥ — ve vážné náladĕ; caritvā — provádĕjící askezi; dvādaśa — dvanáct; māsān — mĕsíců; tīrtha — na svatých poutních místech; snāyī — koupající se; viśudhyasi — budeš očištĕn.

Překlad

Potom bys mĕl dvanáct mĕsíců obcházet Bhāratu v náladĕ vážné meditace, konat askezi a koupat se na různých svatých poutních místech. Takto budeš očištĕn.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī poukazuje na to, že slovo viśudhyasi znamená, že Pán Balarāma dosáhl neposkvrnĕné slávy tím, že dal tak dokonalý příklad pro obyčejné lidi.

Śrīla Prabhupāda píše: „Brāhmaṇové porozumĕli Pánovu zámĕru a navrhli Mu odčinĕní, které pro nĕ bylo prospĕšné.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Zabití Dantavakry, Vidūrathy a Romaharṣaṇy.“

KAPITOLA SEDMDESÁTÁ DEVÁTÁ

Pán Balarāma jde na poutní cestu

10.79.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tataḥ parvaṇy upāvṛtte
pracaṇḍaḥ pāṁśu-varṣaṇaḥ
bhīmo vāyur abhūd rājan
pūya-gandhas tu sarvaśaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; tataḥ — potom; parvaṇi — nov; upāvṛtte — když nastal; pracaṇḍaḥ — prudký; pāṁśu — prach; varṣaṇaḥ — padající; bhīmaḥ — hrozivý; vāyuḥ — vítr; abhūt — zvedl se; rājan — ó králi (Parīkṣite); pūya — hnisu; gandhaḥ — pach; tu — a; sarvaśaḥ — všude.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Potom se o novu, ó králi, zvedl prudký a hrozivý vítr, který vířil prach a všude šířil pach hnisu.

10.79.2

Verš

tato ’medhya-mayaṁ varṣaṁ
balvalena vinirmitam
abhavad yajña-śālāyāṁ
so ’nvadṛśyata śūla-dhṛk

Synonyma

tataḥ — pak; amedhya — ohavných vĕcí; mayam — plný; varṣam — déšť; balvalena — Balvalou; vinirmitam — vytvořený; abhavat — spustil se; yajña — obĕti; śālāyām — na arénu; saḥ — on, Balvala; anvadṛśyata — poté se objevil; śūla — trojzubec; dhṛk — nesoucí.

Překlad

Dále na arénu obĕti začal padat déšť ohavných vĕcí, který poslal Balvala, a poté se s trojzubcem v ruce objevil sám démon.

10.79.3-4

Verš

taṁ vilokya bṛhat-kāyaṁ
bhinnāñjana-cayopamam
tapta-tāmra-śikhā-śmaśruṁ
daṁṣṭrogra-bhru-kuṭī-mukham

sasmāra mūṣalaṁ rāmaḥ
para-sainya-vidāraṇam
halaṁ ca daitya-damanaṁ
te tūrṇam upatasthatuḥ

Synonyma

tam — jeho; vilokya — když spatřil; bṛhat — obrovské; kāyam — jehož tĕlo; bhinna — rozmĕlnĕného; añjana — černého líčidla na oči; caya — hromadu; upamam — připomínající; tapta — planoucí; tāmra — (barvy jako) mĕď; śikhā — jehož drdol; śmaśrum — a vousy; daṁṣṭrā — se zuby; ugra — hrozivými; bhru — obočí; kuṭī — svraštĕlými oblouky; mukham — jehož obličej; sasmāra — pomyslel na; mūṣalam — svůj kyj; rāmaḥ — Pán Balarāma; para — nepřátelská; sainya — vojska; vidāraṇam — který trhá na kusy; halam — svůj pluh; ca — a; daitya — démony; damanam — který pokořuje; te — ty; tūrṇam — okamžitĕ; upatasthatuḥ — objevily se.

Překlad

Obrovský démon připomínal hromadu černého uhlu. Jeho drdol a vousy vypadaly jako roztavená mĕď a v obličeji mĕl hrozivé tesáky a svraštĕlé obočí. Jakmile ho Pán Balarāma spatřil, pomyslel na svůj kyj, který trhá nepřátelská vojska na kusy, a na svůj pluh, který trestá démony. Tím své dvĕ zbranĕ přivolal, a ony se před Ním okamžitĕ objevily.

10.79.5

Verš

tam ākṛṣya halāgreṇa
balvalaṁ gagane-caram
mūṣalenāhanat kruddho
mūrdhni brahma-druhaṁ balaḥ

Synonyma

tam — jeho; ākṛṣya — přitáhl k sobĕ; hala — svého pluhu; agreṇa — předním koncem; balvalam — Balvalu; gagane — po nebi; caram — který se pohyboval; mūṣalena — svým kyjem; ahanat — udeřil; kruddhaḥ — rozhnĕvaný; mūrdhni — do hlavy; brahma — brāhmaṇů; druham — sužovatele; balaḥ — Pán Balarāma.

Překlad

Pán Balarāma chytil démona Balvalu letícího po nebi špicí svého pluhu a svým kyjem rozhnĕvanĕ udeřil toho sužovatele brāhmaṇů do hlavy.

10.79.6

Verš

so ’patad bhuvi nirbhinna-
lalāṭo ’sṛk samutsṛjan
muñcann ārta-svaraṁ śailo
yathā vajra-hato ’ruṇaḥ

Synonyma

saḥ — on, Balvala; apatat — spadl; bhuvi — na zem; nirbhinna — roztříštĕné; lalāṭaḥ — jeho čelo; asṛk — krev; samutsṛjan — řinoucí se; muñcan — vydávající; ārta — bolesti; svaram — výkřik; śailaḥ — hora; yathā — jako; vajra — bleskem; hataḥ — zasažená; aruṇaḥ — červená.

Překlad

Balvala vykřikl bolestí a spadl na zem. S roztříštĕným čelem, ze kterého se řinula krev, připomínal červenou horu zasaženou bleskem.

Význam

Podle ācāryů byl démon zbarvený do červena krví, jako je hora červená vlivem oxidu.

10.79.7

Verš

saṁstutya munayo rāmaṁ
prayujyāvitathāśiṣaḥ
abhyaṣiñcan mahā-bhāgā
vṛtra-ghnaṁ vibudhā yathā

Synonyma

saṁstutya — poté, co upřímnĕ oslavili; munayaḥ — mudrci; rāmam — Pána Balarāmu; prayujya — poté, co Mu udĕlili; avitatha — jež nikdy nevyznívají naprázdno; āśiṣaḥ — požehnání; abhyaṣiñcan — obřadnĕ vykoupali; mahā-bhāgāḥ — vznešené osobnosti; vṛtra — Vṛtrāsury; ghnam — hubitele (Pána Indru); vibudhāḥ — polobozi; yathā — jako.

Překlad

Vznešení mudrci uctili Pána Rāmu upřímnými modlitbami a udĕlili Mu požehnání, jež nikdy nevyznívají naprázdno. Poté vykonali Jeho obřadnou koupel, tak jako polobozi kdysi obřadnĕ vykoupali Indru, když zabil Vṛtru.

10.79.8

Verš

vaijayantīṁ dadur mālāṁ
śrī-dhāmāmlāna-paṅkajāṁ
rāmāya vāsasī divye
divyāny ābharaṇāni ca

Synonyma

vaijayantīm — jménem Vaijayantī; daduḥ — dali; mālām — kvĕtinovou girlandu; śrī — bohynĕ štĕstí; dhāma — sídlo; amlāna — nevadnoucích; paṅkajām — z lotosů; rāmāya — Pánu Balarāmovi; vāsasī — sadu odĕvu (na horní a dolní část tĕla); divye — božského; divyāni — božské; ābharaṇāni — šperky; ca — a.

Překlad

Dali Pánu Balarāmovi girlandu Vaijayantī z nevadnoucích lotosů, v níž sídlila bohynĕ štĕstí, a také sadu božského odĕvu a šperků.

10.79.9

Verš

atha tair abhyanujñātaḥ
kauśikīm etya brāhmaṇaiḥ
snātvā sarovaram agād
yataḥ sarayūr āsravat

Synonyma

atha — poté; taiḥ — jimi; abhyanujñātaḥ — s daným svolením; kauśikīm — k řece Kauśikī; etya — poté, co přišel; brāhmaṇaiḥ — s brāhmaṇy; snātvā — když se vykoupal; sarovaram — k jezeru; agāt — šel; yataḥ — z nĕhož; sarayūḥ — řeka Sarayū; āsravat — vytéká.

Překlad

Pán poté se svolením mudrců odešel se skupinou brāhmaṇů k řece Kauśikī, kde se vykoupal. Odtamtud šel k jezeru, z nĕhož vytéká řeka Sarayū.

10.79.10

Verš

anu-srotena sarayūṁ
prayāgam upagamya saḥ
snātvā santarpya devādīn
jagāma pulahāśramam

Synonyma

anu — následující; srotena — její tok; sarayūm — podél Sarayū; prayāgam — do Prayāgu; upagamya — když přišel; saḥ — On; snātvā — poté, co se vykoupal; santarpya — poté, co usmířil; deva-ādīn — polobohy a tak dále; jagāma — šel; pulaha-āśramam — do poustevny Pulahy Ṛṣiho.

Překlad

Pán šel podél toku Sarayū, až došel do Prayāgu, kde se vykoupal a pak vykonal obřady pro usmíření polobohů a jiných živých bytostí. Dále kráčel do āśramu Pulahy Ṛṣiho.

Význam

Pulahāśrama je také známý jako Hari-kṣetra.

10.79.11-15

Verš

gomatīṁ gaṇḍakīṁ snātvā
vipāśāṁ śoṇa āplutaḥ
gayāṁ gatvā pitṝn iṣṭvā
gaṅgā-sāgara-saṅgame

upaspṛśya mahendrādrau
rāmaṁ dṛṣṭvābhivādya ca
sapta-godāvarīṁ veṇāṁ
pampāṁ bhīmarathīṁ tataḥ

skandaṁ dṛṣṭvā yayau rāmaḥ
śrī-śailaṁ giriśālayam
draviḍeṣu mahā-puṇyaṁ
dṛṣṭvādriṁ veṅkaṭaṁ prabhuḥ

kāma-koṣṇīṁ purīṁ kāñcīṁ
kāverīṁ ca sarid-varām
śrī-rangākhyaṁ mahā-puṇyaṁ
yatra sannihito hariḥ

ṛṣabhādriṁ hareḥ kṣetraṁ
dakṣiṇāṁ mathurāṁ tathā
sāmudraṁ setum agamat
mahā-pātaka-nāśanam

Synonyma

gomatīm — v řece Gomatī; gaṇḍakīm — řece Gaṇḍakī; snātvā — poté, co se vykoupal; vipāśām — v řece Vipāśā; śoṇe — do řeky Śoṇa; āplutaḥ — ponořil se; gayām — do Gayi; gatvā — poté, co přišel; pitṝn — své předky; iṣṭvā — když uctil; gaṅgā — Gangy; sāgara — a oceánu; saṅgame — u soutoku; upaspṛśya — po doteku vody (koupeli); mahā-indra-adrau — na hoře Mahendra; rāmam — Pána Paraśurāmu; dṛṣṭvā — když vidĕl; abhivādya — poté, co uctil; ca — a; sapta-godāvarīm — (když přišel) k soutoku sedmi Godāvarī; veṇām — řece Veṇā; pampām — řece Pampā; bhīmarathīm — a řece Bhīmarathī; tataḥ — pak; skandam — Pána Skandu (Kārttikeyu); dṛṣṭvā — poté, co vidĕl; yayau — šel; rāmaḥ — Pán Balarāma; śrī-śailam — ke Śrī-śaile; giri-śa — Pána Śivy; ālayam — sídlo; draviḍeṣu — v jižních krajích; mahā — velmi; puṇyam — zbožnou; dṛṣṭvā — poté, co zhlédl; adrim — horu; veṅkaṭam — zvanou Veṅkaṭa (sídlo Pána Bālajīho); prabhuḥ — Nejvyšší Pán; kāma-koṣṇīm — do Kāmakoṣṇī; purīm kāñcīm — do Kāñcīpuram; kāverīm — ke Kāverī; ca — a; sarit — z řek; varām — nejlepší; śrī-raṅga-ākhyam — zvané Śrī-raṅga; mahā-puṇyam — velmi zbožné místo; yatra — kde; sannihitaḥ — projevený; hariḥ — Pán Kṛṣṇa (v podobĕ Raṅganātha); ṛṣabha-adrim — k hoře Ṛṣabha; hareḥ — Pána Viṣṇua; kṣetram — sídlo; dakṣiṇām mathurām — do jižní Mathury (Madurai, sídla bohynĕ Mīnākṣī); tathā — také; sāmudram — u oceánu; setum — k mostu (zvanému Setubandha); agamat — šel; mahā — nejvĕtší; pātaka — hříchy; nāśanam — jenž ničí.

Překlad

Pán Balarāma se vykoupal v řekách Gomatī, Gaṇḍakī a Vipāśā a také se ponořil do Śoṇy. Navštívil Gayu, kde uctíval své předky, a ústí Gangy, kde vykonal očistnou koupel. Na hoře Mahendra vidĕl Pána Paraśurāmu a přednesl Mu modlitby a potom se vykoupal v sedmi ramenech řeky Godāvarī a také v řekách Veṇā, Pampā a Bhīmarathī. Poté se Pán Balarāma setkal s Pánem Skandou a navštívil Śrī-śailu, sídlo Pána Giriśi. V jižních krajích známých jako Draviḍa-deśa zhlédl Nejvyšší Pán posvátnou horu Veṅkaṭa, a také mĕsta Kāmakoṣṇī a Kāñcī, vznešenou řeku Kāverī a nanejvýš zbožné místo zvané Śrī-raṅga, kde se projevil Pán Kṛṣṇa. Odtamtud šel k hoře Ṛṣabha, kde Pán Kṛṣṇa také žije, a do jižní Mathury. Pak přišel k Setubandĕ, kde jsou zničeny i ty nejzávažnĕjší hříchy.

Význam

Do Gayi se obvykle chodí kvůli uctívání zesnulých předků. Śrīla Viśvanātha Cakravartī však vysvĕtluje, že otec i dĕd Pána Balarāmy byli sice stále ještĕ naživu, ale otec Mu nařídil, aby pozornĕ uctil své předky v Gayi. Ācārya na základĕ Vaiṣṇava-toṣaṇī dále vysvĕtluje, že ačkoliv se Pán Balarāma nacházel v bezprostřední blízkosti Jagannātha Purī, nevydal se tam, neboť se chtĕl vyhnout rozpakům z toho, že by musel mezi podobami Śrī Kṛṣṇy, Balabhadry a Subhadry uctívat sám sebe.

10.79.16-17

Verš

tatrāyutam adād dhenūr
brāhmaṇebhyo halāyudhaḥ
kṛtamālāṁ tāmraparṇīṁ
malayaṁ ca kulācalam

tatrāgastyaṁ samāsīnaṁ
namaskṛtyābhivādya ca
yojitas tena cāśīrbhir
anujñāto gato ’rṇavam
dakṣiṇaṁ tatra kanyākhyāṁ
durgāṁ devīṁ dadarśa saḥ

Synonyma

tatra — tam (u Setubandhy neboli v Rāmeśvaram); ayutam — deset tisíc; adāt — rozdal; dhenūḥ — krav; brahmaṇebhyaḥ — brāhmaṇům; hala-āyudhaḥ — Pán Balarāma, jehož zbraní je pluh; kṛtamālām — k řece Kṛtamālā; tāmraparṇīm — řece Tāmraparṇī; malayam — Malaya; ca — a; kula-acalam — k výraznému pohoří; tatra — tam; agastyam — Agastyovi Ṛṣimu; samāsīnam — sedícímu (v meditaci); namaskṛtya — poté, co se poklonil; abhivādya — poté, co ho oslavil; ca — a; yojitaḥ — udĕlená; tena — jím; ca — a; āśīrbhiḥ — požehnání; anujñātaḥ — když dostal svolení odejít; gataḥ — šel; arṇavam — k oceánu; dakṣiṇam — jižnímu; tatra — tam; kanyā-ākhyām — známou jako Kanyā-kumārī; durgām devīm — bohyni Durgu; dadarśa — spatřil; saḥ — On.

Překlad

U Setubandhy (v Rāmeśvaram) rozdal Pán Halāyudha deset tisíc krav brāhmaṇům. Potom navštívil řeky Kṛtamālu a Tāmraparṇī a velké Malayské hory. V pohoří Malaya nalezl Agastyu Ṛṣiho sedícího v meditaci. Pán Balarāma se mudrci poklonil, přednesl mu modlitby a pak od nĕj dostal požehnání. Poté, co se s Agastyou rozloučil, pokračoval k pobřeží jižního oceánu, kde spatřil bohyni Durgu v její podobĕ Kanyā-kumārī.

10.79.18

Verš

tataḥ phālgunam āsādya
pañcāpsarasam uttamam
viṣṇuḥ sannihito yatra
snātvāsparśad gavāyutam

Synonyma

tataḥ — pak; phālgunam — Phālguny; āsādya — když dosáhl; pañca-apsarasam — jezera pĕti Apsar; uttamam — vznešeného; viṣṇuḥ — Nejvyšší Pán, Viṣṇu; sannihitaḥ — projevený; yatra — kde; snātvā — poté, co se vykoupal; asparśat — dotkl se (což je součástí obřadu darování); gava — krav; ayutam — deseti tisíc.

Překlad

Dále šel na Phālguna-tīrthu a vykoupal se v posvátném jezeře Pañcāpsarā, kde se přímo projevil samotný Pán Viṣṇu. Na tomto místĕ rozdal dalších deset tisíc krav.

10.79.19-21

Verš

tato ’bhivrajya bhagavān
keralāṁs tu trigartakān
gokarṇākhyaṁ śiva-kṣetraṁ
sānnidhyaṁ yatra dhūrjaṭeḥ

āryāṁ dvaipāyanīṁ dṛṣṭvā
śūrpārakam agād balaḥ
tāpīṁ payoṣṇīṁ nirvindhyām
upaspṛśyātha daṇḍakam

praviśya revām agamad
yatra māhiṣmatī purī
manu-tīrtham upaspṛśya
prabhāsaṁ punar āgamat

Synonyma

tataḥ — potom; abhivrajya — když putoval; bhagavān — Nejvyšší Pán; keralān — královstvím Kerala; tu — a; trigartakān — Trigarta; gokarṇa-ākhyam — jménem Gokarṇa (na pobřeží Arabského moře v severní Karnatace); śiva-kṣetram — místo zasvĕcené Pánu Śivovi; sānnidhyam — projevení; yatra — kde; dhūrjaṭeḥ — Pána Śivy; āryām — ctĕnou bohyni (Pārvatī, manželku Pána Śivy); dvaipa — na ostrovĕ (blízko pobřeží u Gokarṇy); ayanīm — jež sídlí; dṛṣṭvā — poté, co navštívil; śūrpārakam — do posvátné oblasti Śūrpāraky; agāt — šel; balaḥ — Pán Balarāma; tāpīm payoṣṇīm nirvindhyām — k řekám Tāpī, Payoṣṇī a Nirvindhyā; upaspṛśya — poté, co se dotkl vody; atha — dále; daṇḍakam — do lesa Daṇḍaka; praviśya — když vstoupil; revām — k řece zvané Revā; agamat — šel; yatra — kde; māhiṣmatī purī — mĕsto Māhiṣmatī; manu-tīrtham — do Manu-tīrthy; upaspṛśya — kde se dotkl vody; prabhāsam — do Prabhāsy; punaḥ — opĕt; āgamat — přišel.

Překlad

Nejvyšší Pán pak putoval královstvími Kerala a Trigarta, předtím, než navštívil Śivovi zasvĕcené mĕsto Gokarṇa, kde se osobnĕ zjevuje Pán Dhūrjaṭi (Śiva). Poté, co Pán Balarāma navštívil také bohyni Pārvatī, jež sídlí na ostrovĕ, šel do posvátné oblasti Śūrpāraka a vykoupal se v řekách Tāpī, Payoṣṇī a Nirvindhyā. Následnĕ vstoupil do lesa Daṇḍaka a šel k řece Revĕ, podél které se rozkládá mĕsto Māhiṣmatī. Pak se vykoupal v Manu-tīrtĕ a nakonec se vrátil do Prabhāsy.

10.79.22

Verš

śrutvā dvijaiḥ kathyamānaṁ
kuru-pāṇḍava-saṁyuge
sarva-rājanya-nidhanaṁ
bhāraṁ mene hṛtaṁ bhuvaḥ

Synonyma

śrutvā — když slyšel; dvijaiḥ — brāhmaṇy; kathyamānam — popisované; kuru-pāṇḍava — mezi Kuruovci a Pāṇḍuovci; saṁyuge — v bitvĕ; sarva — všech; rājanya — králů; nidhanam — záhuba; bhāram — břemeno; mene — pomyslel si; hṛtam — odstranĕné; bhuvaḥ — Zemĕ.

Překlad

Pán slyšel od nĕjakých brāhmaṇů, jak byli všichni králové účastnící se bitvy mezi Kuruovci a Pāṇḍuovci zabiti. Z toho vyvodil, že Zemĕ je již zbavena svého břemene.

10.79.23

Verš

sa bhīma-duryodhanayor
gadābhyāṁ yudhyator mṛdhe
vārayiṣyan vinaśanaṁ
jagāma yadu-nandanaḥ

Synonyma

saḥ — On, Pán Balarāma; bhīma-duryodhanayoḥ — Bhīmu a Duryodhanu; gadābhyām — s kyji; yudhyatoḥ — kteří bojovali; mṛdhe — na bojišti; vārayiṣyan — zamýšlející zastavit; vinaśanam — na bojištĕ; jagāma — šel; yadu — Yaduovců; nandanaḥ — milovaný syn (Pán Balarāma).

Překlad

Pán Balarāma chtĕl ukončit souboj s kyji, který v té dobĕ rozpoutal na bojišti mezi Bhīmou a Duryodhanou, a proto se vydal na Kurukṣetru.

10.79.24

Verš

yudhiṣṭhiras tu taṁ dṛṣṭvā
yamau kṛṣṇārjunāv api
abhivādyābhavaṁs tuṣṇīṁ
kiṁ vivakṣur ihāgataḥ

Synonyma

yudhiṣṭhiraḥ — král Yudhiṣṭhira; tu — ale; tam — Jeho, Pána Balarāmu; dṛṣṭvā — když spatřil; yamau — dvojčata, Nakula a Sahadeva; kṛṣṇa-arjunau — Pán Kṛṣṇa a Arjuna; api — také; abhivādya — poté, co složili poklony; abhavan — byli; tuṣṇīm — mlčící; kim — co; vivakṣuḥ — zamýšlející říci; iha — sem; āgataḥ — přišel.

Překlad

Když Yudhiṣṭhira, Pán Kṛṣṇa, Arjuna a dvojčata Nakula a Sahadeva spatřili Pána Balarāmu, složili Mu uctivé poklony, ale nic neříkali. Mysleli si: „Co nám sem přišel říci?“

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Důvodem jejich mlčení bylo to, že Balarāma choval jistou náklonnost k Duryodhanovi, který se od Nĕho naučil umĕní bojovat kyjem. Když byl boj v plném proudu, král Yudhiṣṭhira a druzí si mysleli, že Balarāma možná přišel proto, aby řekl nĕco ve prospĕch Duryodhany, a proto mlčeli.“

10.79.25

Verš

gadā-pāṇī ubhau dṛṣṭvā
saṁrabdhau vijayaiṣiṇau
maṇḍalāni vicitrāṇi
carantāv idam abravīt

Synonyma

gadā — s kyji; pāṇī — v rukách; ubhau — je oba, Duryodhanu a Bhīmu; dṛṣṭvā — když vidĕl; saṁrabdhau — rozlícené; vijaya — vítĕzství; eṣiṇau — usilující o; maṇḍalāni — v kruzích; vicitrāṇi — dovedných; carantau — pohybující se; idam — toto; abravīt — pravil.

Překlad

Pán Balarāma nalezl Duryodhanu a Bhīmu s kyji v rukách, jak dovednĕ kroužili kolem sebe a oba rozlícenĕ usilovali o vítĕzství nad svým protivníkem. Pán je takto oslovil:

10.79.26

Verš

yuvāṁ tulya-balau vīrau
he rājan he vṛkodara
ekaṁ prāṇādhikaṁ manye
utaikaṁ śikṣayādhikam

Synonyma

yuvām — vy dva; tulya — rovnocenní; balau — silou; vīrau — válečníci; he rājan — ó králi (Duryodhano); he vṛkodara — ó Bhīmo; ekam — jednoho; prāṇa — co se týče životní síly; adhikam — za lepšího; manye — považuji; uta — na druhou stranu; ekam — jednoho; śikṣayā — z hlediska výcviku; adhikam — za lepšího.

Překlad

(Pán Balarāma řekl:) Králi Duryodhano! A Bhīmo! Poslouchejte! Vy dva válečníci se navzájem vyrovnáte v bojových schopnostech. Vím, že jeden z vás má víc fyzické síly, ale druhý je lépe vycvičený v technice.

Význam

Bhīma byl fyzicky silnĕjší, ale Duryodhana byl pokročilejší co se týče techniky.

10.79.27

Verš

tasmād ekatarasyeha
yuvayoḥ sama-vīryayoḥ
na lakṣyate jayo ’nyo vā
viramatv aphalo raṇaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; ekatarasya — ani jednoho z vás; iha — tady; yuvayoḥ — vás dvou; sama — stejná; vīryayoḥ — jejichž udatnost; na lakṣyate — není vidĕt; jayaḥ — vítĕzství; anyaḥ — opak (porážka); vā — nebo; viramatu — mĕl by skončit; aphalaḥ — neplodný; raṇaḥ — boj.

Překlad

Vy dva jste si ohlednĕ bojových schopností natolik rovní, že nevidím, jak může kterýkoliv z vás tento souboj vyhrát či prohrát. Zanechte proto prosím tohoto zbytečného boje.

10.79.28

Verš

na tad-vākyaṁ jagṛhatur
baddha-vairau nṛpārthavat
anusmarantāv anyonyaṁ
duruktaṁ duṣkṛtāni ca

Synonyma

na — ne; tat — Jeho; vākyam — slova; jagṛhatuḥ — oba přijali; baddha — utkvĕlé; vairau — jejichž nepřátelství; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); artha-vat — rozumná; anusmarantau — dále vzpomínali; anyonyam — na vzájemná; duruktam — hrubá slova; duṣkṛtāni — špatné jednání; ca — také.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Přestože byla žádost Pána Balarāmy logická, nedokázali ji přijmout, ó králi, neboť byli znepřátelení na život a na smrt. Každý neustále vzpomínal na to, jak ho ten druhý urazil a jak mu ublížil.

10.79.29

Verš

diṣṭaṁ tad anumanvāno
rāmo dvāravatīṁ yayau
ugrasenādibhiḥ prītair
jñātibhiḥ samupāgataḥ

Synonyma

diṣṭam — osud; tat — to; anumanvānaḥ — usuzující; rāmaḥ — Pán Balarāma; dvāravatīm — do Dvāraky; yayau — odešel; ugrasena-ādibhiḥ — v čele s Ugrasenou; prītaiḥ — potĕšenými; jñātibhiḥ — členy své rodiny; samupāgataḥ — přivítaný.

Překlad

Pán Balarāma usoudil, že k boji došlo řízením osudu, a odešel zpĕt do Dvāraky. Tam Ho přivítal Ugrasena a další Jeho příbuzní, a všichni byli nadšení z toho, že Ho vidí.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že slovo diṣṭam neboli „osud“ vyjadřuje, že boj mezi Bhīmou a Duryodhanou probíhal na příkaz Pána Kṛṣṇy, jenž ho rozpoutal.

10.79.30

Verš

taṁ punar naimiṣaṁ prāptam
ṛṣayo ’yājayan mudā
kratv-aṅgaṁ kratubhiḥ sarvair
nivṛttākhila-vigraham

Synonyma

tam — Jeho, Pána Balarāmu; punaḥ — znovu; naimiṣam — do Naimiṣāraṇyi; prāptam — jenž přišel; ṛṣayaḥ — mudrci; ayājayan — zapojili do konání védských obĕtí; mudā — s potĕšením; kratu — všech obĕtí; aṅgam — ztĕlesnĕní; kratubhiḥ — obřady; sarvaiḥ — všeho druhu; nivṛtta — který zanechal; akhila — všeho; vigraham — válčení.

Překlad

Pozdĕji se Pán Balarāma vrátil do Naimiṣāraṇyi, kde Ho, ztĕlesnĕní všech obĕtí, mudrci s radostí zapojili do konání různých védských obĕtí. Tou dobou již Pán Balarāma zanechal válčení.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Poté se (Pán Balarāma) znovu vydal na posvátné poutní místo v Naimiṣāraṇyi a všichni mudrci, svĕtci i brāhmaṇové tam povstali na uvítanou. Chápali, že i když je Pán Balarāma kṣatriya, nyní již zanechal bojování. Brāhmaṇové a mudrci, kteří byli vždy pro mír a klid, z toho mĕli velkou radost. Všichni Balarāmu vroucnĕ objali a přemluvili Ho k tomu, aby na posvátném místĕ Naimiṣāraṇya vykonal různé druhy obĕtí. Pán Balarāma ve skutečnosti nemĕl důvod provádĕt obĕti doporučené pro obyčejné lidské bytosti; je Nejvyšší Osobnost Božství, a proto je sám tím, kdo si všech tĕchto obĕtí užívá. Jeho příkladné jednání, když obĕti vykonal, mĕlo tedy za cíl pouze poučit obyčejné lidi a ukázat jim, jak je třeba dodržovat pokyny Ved.“

10.79.31

Verš

tebhyo viśuddhaṁ vijñānaṁ
bhagavān vyatarad vibhuḥ
yenaivātmany ado viśvam
ātmānaṁ viśva-gaṁ viduḥ

Synonyma

tebhyaḥ — jim; viśuddham — dokonale čisté; vijñānam — božské poznání; bhagavān — Nejvyšší Pán; vyatarat — udĕlil; vibhuḥ — Všemocný; yena — díky nĕmuž; eva — jistĕ; ātmani — v Nĕm, Nejvyšším Pánovi; adaḥ — tento; viśvam — vesmír; ātmānam — Jeho; viśva-gam — prostupujícího vesmírem; viduḥ — byli schopni vnímat.

Překlad

Všemocný Pán Balarāma udĕlil mudrcům čisté duchovní poznání, díky nĕmuž byli schopni vidĕt celý vesmír v Nĕm a také Jeho prostupovat vším.

10.79.32

Verš

sva-patyāvabhṛtha-snāto
jñāti-bandhu-suhṛd-vṛtaḥ
reje sva-jyotsnayevenduḥ
su-vāsāḥ suṣṭhv alaṅkṛtaḥ

Synonyma

sva — společnĕ se svou; patyā — manželkou; avabhṛtha — s obřadem avabhṛtha, který ukončuje zasvĕcení do obĕti; snātaḥ — poté, co se vykoupal; jñāti — nejbližšími členy rodiny; bandhu — dalšími příbuznými; suhṛt — a přáteli; vṛtaḥ — obklopený; reje — vypadal nádhernĕ; sva-jyotsnayā — se svými paprsky; iva — jako; induḥ — mĕsíc; su — pĕknĕ; vāsāḥ — oblečený; suṣṭhu — pĕknĕ; alaṅkṛtaḥ — ozdobený.

Překlad

Poté, co se svou manželkou provedl koupel avabhṛtha, vypadal krásnĕ oblečený a ozdobený Pán Balarāma v kruhu svých blízkých a ostatních příbuzných a přátel stejnĕ nádhernĕ jako mĕsíc obklopený svými zářivými paprsky.

Význam

Śrīla Prabhupāda nádhernĕ popisuje tuto scénu: „Pán Balarāma pak přistoupil ke koupeli avabhṛtha, jež se provádí po ukončení obĕtních obřadů. Po vykoupání se oblékl do nových hedvábných šatů a ozdobil nádhernými šperky. V kruhu svých příbuzných a přátel vypadal jako zářivý úplnĕk mezi svítícími tĕlesy na obloze.“

10.79.33

Verš

īdṛg-vidhāny asaṅkhyāni
balasya bala-śālinaḥ
anantasyāprameyasya
māyā-martyasya santi hi

Synonyma

īdṛk-vidhāni — tohoto druhu; asaṅkhyāni — nesčetné; balasya — Pána Balarāmy; bala-śālinaḥ — mocného; anantasya — neomezeného; aprameyasya — nezmĕrného; māyā — působením své matoucí energie; martyasya — jenž vypadá jako smrtelník; santi — jsou; hi — jistĕ.

Překlad

Nesčetné další takové zábavy konal mocný Balarāma, neomezený a nezmĕrný Nejvyšší Pán, jehož mystická energie Yogamāyā způsobuje, že vypadá jako lidská bytost.

10.79.34

Verš

yo ’nusmareta rāmasya
karmāṇy adbhuta-karmaṇaḥ
sāyaṁ prātar anantasya
viṣṇoḥ sa dayito bhavet

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; anusmareta — pravidelnĕ vzpomíná na; rāmasya — Pána Balarāmy; karmāṇi — činnosti; adbhuta — úžasné; karmaṇaḥ — jehož všechny činnosti; sāyam — za soumraku; prātaḥ — za úsvitu; anantasya — jenž je neomezený; viṣṇoḥ — Nejvyššímu Pánu, Viṣṇuovi; saḥ — on; dayitaḥ — drahý; bhavet — stane se.

Překlad

Všechny činnosti neomezeného Pána Balarāmy jsou úžasné. Každý, kdo na nĕ pravidelnĕ za úsvitu a soumraku vzpomíná, se stane velmi drahým Nejvyšší Osobnosti Božství, Śrī Viṣṇuovi.

Význam

Śrīla Prabhupāda píše: „Pán Balarāma je původní Viṣṇu, a proto každý, kdo ráno a večer vzpomíná na Jeho zábavy, se jistĕ stane velkým oddaným Nejvyšší Osobnosti Božství, a jeho život tak bude úspĕšný ve všech ohledech.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k sedmdesáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu nazvané „Pán Balarāma jde na poutní cestu.“

KAPITOLA OSMDESÁTÁ

Brāhmaṇa Sudāmā navštĕvuje Pána Kṛṣṇu ve Dvārace

10.80.1

Verš

śrī-rājovāca
bhagavan yāni cānyāni
mukundasya mahātmanaḥ
vīryāṇy ananta-vīryasya
śrotum icchāmi he prabho

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit) pravil; bhagavan — můj pane (Śukadevo Gosvāmī); yāni — které; ca — a; anyāni — jiné; mukundasya — Pána Kṛṣṇy; mahā-ātmanaḥ — Nejvyšší Duše; vīryāṇi — hrdinné činy; ananta — neomezená; vīryasya — jehož udatnost; śrotum — slyšet; icchāmi — přeji si; he prabho — ó mistře.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Můj pane, ó mistře, rád bych slyšel o dalších hrdinných činech Nejvyšší Osobnosti Božství, Mukundy, jehož udatnost je neomezená.

10.80.2

Verš

ko nu śrutvāsakṛd brahmann
uttamaḥśloka-sat-kathāḥ
virameta viśeṣa-jño
viṣaṇṇaḥ kāma-mārgaṇaiḥ

Synonyma

kaḥ — kdo; nu — vskutku; śrutvā — poté, co slyšel; asakṛt — opakovanĕ; brahman — ó brāhmaṇo; uttamaḥ-śloka — o Pánu Kṛṣṇovi; sat — transcendentální; kathāḥ — vyprávĕní; virameta — může od toho upustit; viśeṣa — to nejdůležitĕjší (v životĕ); jñaḥ — kdo zná; viṣaṇṇaḥ — znechucený; kāma — o naplnĕní hmotných tužeb; mārgaṇaiḥ — snažením.

Překlad

Ó brāhmaṇo, jak by mohl nĕkdo, kdo ví, co je v životĕ nejdůležitĕjší, a kdo je znechucený usilováním o smyslový požitek, ztratit zájem o transcendentální vyprávĕní o Pánu Uttamaḥślokovi poté, co jim opakovanĕ naslouchal?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī na tomto místĕ komentuje, že vídáme mnoho lidí, kteří si neudrží své duchovní odhodlání, přestože o Pánu naslouchali mnohokrát. Ācārya vysvĕtluje, že proto je zde významné slovo viśeṣa-jña. Ti, kdo skutečnĕ pochopili, co je v životĕ nejdůležitĕjší, se vĕdomí Kṛṣṇy nevzdají. A další kvalifikací je být viṣaṇṇaḥ kāma-mārgaṇaiḥ, znechucený hmotným uspokojováním smyslů. Tyto dvĕ vlastnosti se navzájem doplňují. Pokud nĕkdo okusil pravou chuť vĕdomí Kṛṣṇy, bude automaticky znechucený nižší chutí hmotného požitku. Takový ryzí posluchač vyprávĕní o Kṛṣṇovi nedokáže zanechat naslouchání o Pánových fascinujících zábavách.

10.80.3

Verš

sā vāg yayā tasya guṇān gṛṇīte
karau ca tat-karma-karau manaś ca
smared vasantaṁ sthira-jaṅgameṣu
śṛṇoti tat-puṇya-kathāḥ sa karṇaḥ

Synonyma

sā — to (je); vāk — schopnost mluvit; yayā — čím; tasya — Jeho; guṇān — vlastnosti; gṛṇīte — osoba popisuje; karau — dvĕ ruce; ca — a; tat — pro Nĕho; karma — práci; karau — konající; manaḥ — mysl; ca — a; smaret — vzpomíná na; vasantam — dlícího; sthira — v nehybném; jaṅgameṣu — a pohyblivém; śṛṇoti — slyší; tat — o Nĕm; puṇya — posvĕcující; kathāḥ — vyprávĕní; saḥ — to (je); karṇaḥ — ucho.

Překlad

Opravdovou řečí je ta, která popisuje vlastnosti Pána, skutečné ruce jsou ty, které pro Nĕho pracují, pravá mysl je ta, která na Nĕho neustále vzpomíná, jak dlí ve všem pohyblivém i nehybném, a opravdové uši jsou ty, které naslouchají posvĕcujícím vyprávĕním o Nĕm.

Význam

Král Parīkṣit navazuje na minulý verš další oslavou sluchu vĕnovaného Pánu a zmiňuje i ostatní smysly, abychom si udĕlali úplný obrázek vĕdomí Kṛṣṇy. Zde prohlašuje, že bez spojení s Kṛṣṇou, Nejvyšším Pánem, ztrácejí všechny tĕlesné orgány svůj význam. Podobnĕ mluvil Śaunaka Ṛṣi ve druhém zpĕvu, třetí kapitole, verších 20 až 24.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī zmiňuje, že smysly by mĕly spolupracovat na základĕ vĕdomí Kṛṣṇy. To znamená, že ať oči nebo uši vnímají cokoliv, mysl by mĕla jednoduše vzpomínat na Kṛṣṇu, jenž dlí ve všech vĕcech.

10.80.4

Verš

śiras tu tasyobhaya-liṅgam ānamet
tad eva yat paśyati tad dhi cakṣuḥ
aṅgāni viṣṇor atha taj-janānāṁ
pādodakaṁ yāni bhajanti nityam

Synonyma

śiraḥ — hlava; tu — a; tasya — Jeho; ubhaya — obĕma; liṅgam — projevům; ānamet — klaní se; tat — to; eva — jen; yat — které; paśyati — vidí; tat — to; hi — jistĕ; cakṣuḥ — oko; aṅgāni — údy; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; atha — nebo; tat — Jeho; janānām — oddaných; pāda-udakam — voda, která omyla nohy; yāni — které; bhajanti — uctívají; nityam — pravidelnĕ.

Překlad

Opravdová hlava je ta, která se klaní Pánu v Jeho projevech mezi pohyblivými a nehybnými tvory, skutečné oči jsou ty, které vidí jen Pána, a opravdové údy tĕla jsou ty, které pravidelnĕ uctívají vodu, jež omyla nohy Pána nebo Jeho oddaných.

10.80.5

Verš

sūta uvāca
viṣṇu-rātena sampṛṣṭo
bhagavān bādarāyaṇiḥ
vāsudeve bhagavati
nimagna-hṛdayo ’bravīt

Synonyma

sūtaḥ uvāca — Sūta Gosvāmī pravil; viṣṇu-rātena — Viṣṇurātou (Mahārājem Parīkṣitem); sampṛṣṭaḥ — jemuž byly položeny dobré otázky; bhagavān — mocný mudrc; bādarāyaṇiḥ — Śukadeva; vāsudeve — v Pánu Vāsudevovi; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; nimagna — zcela pohroužené; hṛdayaḥ — jeho srdce; abravīt — promluvil.

Překlad

Sūta Gosvāmī pravil: Mocný mudrc Bādarāyaṇi poté, co mu král Viṣṇurāta položil tyto otázky, začal odpovídat se srdcem zcela pohrouženým v meditaci o Nejvyšší Osobnosti Božství, Vāsudevovi.

10.80.6

Verš

śrī-śuka uvāca
kṛṣṇasyāsīt sakhā kaścid
brāhmaṇo brahma-vittamaḥ
virakta indriyārtheṣu
praśāntātmā jitendriyaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; āsīt — byl; sakhā — přítel (jménem Sudāmā); kaścit — jistý; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; brahma — ve Védách; vit-tamaḥ — velmi sečtĕlý; viraktaḥ — odpoutaný; indriya-artheṣu — od předmĕtů smyslového požitku; praśānta — klidná; ātmā — jehož mysl; jita — přemožené; indriyaḥ — jehož smysly.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pán Kṛṣṇa mĕl jistého brāhmaṇského přítele (jménem Sudāmā), který byl velmi vzdĕlaný ve védském poznání a odpoutaný ode všeho smyslového požitku. Mĕl také klidnou mysl a ovládnuté smysly.

10.80.7

Verš

yadṛcchayopapannena
vartamāno gṛhāśramī
tasya bhāryā ku-cailasya
kṣut-kṣāmā ca tathā-vidhā

Synonyma

yadṛcchayā — samo od sebe; upapannena — z toho, co bylo získáno; vartamānaḥ — žijící; gṛha-āśramī — ve stavu hospodáře; tasya — jeho; bhāryā — manželka; ku-cailasya — nuznĕ oblečeného; kṣut — hladem; kṣāmā — vyzáblá; ca — a; tathā-vidhā — podobnĕ.

Překlad

Žil jako hospodář a živil se tím, co k se nĕmu dostalo samo od sebe. Žena tohoto nuznĕ oblečeného brāhmaṇy strádala s ním a byla hladem vyzáblá.

Význam

Sudāmova ctnostná žena byla také nuznĕ oblečená a všechno jídlo, které získala, dávala svému manželovi. Byla proto stále vyčerpaná hladem.

10.80.8

Verš

pati-vratā patiṁ prāha
mlāyatā vadanena sā
daridraṁ sīdamānā vai
vepamānābhigamya ca

Synonyma

pati-vratā — vĕrná svému manželovi; patim — svému muži; prāha — řekla; mlāyatā — sesychající; vadanena — s tváří; sā — ona; daridram — k chudému; sīdamānā — zoufalá; vai — vskutku; vepamānā — rozechvĕlá; abhigamya — poté, co přistoupila; ca — a.

Překlad

Ta počestná žena chudého brāhmaṇy, s tváří seschlou soužením, k nĕmu jednou přistoupila a rozechvĕlá strachem promluvila.

Význam

Podle Śrīdhary Svāmīho byla ona počestná žena zvláštĕ nešťastná z toho, že nemohla sehnat jídlo, kterým by nasytila svého muže. Také se bála na svého manžela obrátit, protože vĕdĕla, že nechtĕl prosit o nic jiného než o oddanost Nejvyššímu Pánu.

10.80.9

Verš

nanu brahman bhagavataḥ
sakhā sākṣāc chriyaḥ patiḥ
brahmaṇyaś ca śaraṇyaś ca
bhagavān sātvatarṣabhaḥ

Synonyma

nanu — jistĕ; brahman — ó brāhmaṇo; bhagavataḥ — tebe, ó vznešený; sakhā — přítel; sākṣāt — přímo; śriyaḥ — nejvyšší bohynĕ štĕstí; patiḥ — manžel; brahmaṇyaḥ — soucitný vůči brāhmaṇům; ca — a; śaraṇyaḥ — ochotný poskytnout útočištĕ; ca — a; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvata — z Yaduovců; ṛṣabhaḥ — nejlepší.

Překlad

(Sudāmova žena řekla:) Ó vznešený brāhmaṇo, není pravda, že manžel bohynĕ štĕstí je tvůj osobní přítel? Ten nejvĕtší z Yaduovců, Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, je soucitný k brāhmaṇům a velmi ochotný jim poskytovat ochranu.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje ve svém komentáři, jak brāhmaṇova manželka předvídala každou případnou námitku, kterou její muž mohl vznést, když ho žádala, aby šel poprosit Pána Kṛṣṇu o milodar. Brāhmaṇa mohl říct: „Jak by se mohl manžel bohynĕ štĕstí přátelit s pokleslou duší, jako jsem já?“ Na to žena odpovídá tím, že Pán Kṛṣṇa je brahmaṇya, velmi příznivĕ naklonĕný brāhmaṇům. Kdyby o sobĕ Sudāmā prohlásil, že nemá žádnou skutečnou oddanost Pánu, jeho žena to vyvrací slovy, že je velká a moudrá osobnost, které Pán nepochybnĕ poskytne své útočištĕ a milost. Kdyby brāhmaṇa namítal, že Pán Kṛṣṇa je stejnĕ naklonĕný všem nespotnĕ mnoha nešťastným podmínĕným duším, které sklízejí plody své vlastní karmy, žena odpovídá, že Pán Kṛṣṇa je především Pánem oddaných, a tak i kdyby nedal Sudāmovi osobnĕ svou milost, jistĕ by mu nĕjakou almužnu milostivĕ dali oddaní zamĕstnaní službou Pánu. Jelikož Pán chrání Sātvaty, členy yaduovské dynastie, jak by pro Nĕho mohlo být tĕžké ochránit pokorného brāhmaṇu, jako je Sudāmā, a čeho špatného by tím se dopustil?

10.80.10

Verš

tam upaihi mahā-bhāga
sādhūnāṁ ca parāyaṇam
dāsyati draviṇaṁ bhūri
sīdate te kuṭumbine

Synonyma

tam — Jeho; upaihi — vyhledej; mahā-bhaga — ó požehnaný; sādhūnām — svatých oddaných; ca — a; para-ayaṇam — konečné útočištĕ; dāsyati — On dá; draviṇam — bohatství; bhūri — v hojnosti; sīdate — trpícímu; te — tobĕ; kuṭumbine — opatrovateli rodiny.

Překlad

Ó požehnaný, jdi prosím za Ním, pravým útočištĕm všech svĕtců. On jistĕ dá hojné jmĕní takovému trpícímu opatrovateli rodiny, jako jsi ty.

10.80.11

Verš

āste ’dhunā dvāravatyāṁ
bhoja-vṛṣṇy-andhakeśvaraḥ
smarataḥ pāda-kamalam
ātmānam api yacchati
kiṁ nv artha-kāmān bhajato
nāty-abhīṣṭān jagad-guruḥ

Synonyma

āste — je přítomný; adhunā — nyní; dvāravatyām — ve Dvārace; bhoja-vṛṣṇi-andhaka — Bhojů, Vṛṣṇiovců a Andhaků; īśvaraḥ — Pán; smarataḥ — tomu, kdo vzpomíná na; pāda-kamalam — Jeho lotosové nohy; ātmanām — sám sebe; api — dokonce; yacchati — dává; kim nu — nemluvĕ o; artha — ekonomickém prospĕchu; kāmān — a smyslovém požitku; bhajataḥ — pro toho, kdo Ho uctívá; na — ne; ati — příliš; abhīṣṭān — žádoucí; jagat — celého vesmíru; guruḥ — duchovní učitel.

Překlad

Pán Kṛṣṇa je teď vládcem Bhojů, Vṛṣṇiovců a Andhaků a žije ve Dvārace. Každému, kdo jen vzpomíná na Jeho lotosové nohy, dává dokonce i sám sebe, tak proč pochybovat o tom, že On, duchovní učitel celého vesmíru, udĕlí svému upřímnému oddanému blahobyt a hmotný požitek, které ani nejsou příliš žádoucí?

Význam

Zde brāhmaṇova žena naznačuje, že když je Pán Kṛṣṇa vládcem Bhojů, Vṛṣṇiovců a Andhaků, stačí, aby tito bohatí panovníci vzali na vĕdomí, že Sudāmā je osobní přítel Kṛṣṇy, a mohou mu dát vše, co potřebuje.

V této souvislosti Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Pán Kṛṣṇa tou dobou již odložil své zbranĕ, a proto již neopouštĕl své hlavní mĕsto Dvāraky. Proto Śrīla Prabhupāda píše v knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství: „(Brāhmaṇova žena řekla:) ,Slyšela jsem, že nikdy neopouští své hlavní mĕsto Dvāraku. Žije tam a za žádnými povinnostmi nikam nevyjíždí.̀“

Jak je zde uvedeno, hmotné bohatství a smyslový požitek nejsou příliš žádoucí. Důvodem je to, že z dlouhodobého hlediska neposkytují skutečnou spokojenost. Přesto, myslela si Sudāmova žena, i kdyby Sudāmā šel do Dvāraky a jen mlčky stál před Pánem, Pán by ho jistĕ štĕdře zahrnul bohatstvím a poskytl by mu i útočištĕ u svých lotosových nohou, což byl Sudāmův skutečný cíl.

10.80.12-13

Verš

sa evaṁ bhāryayā vipro
bahuśaḥ prārthito muhuḥ
ayaṁ hi paramo lābha
uttamaḥśloka-darśanam

iti sañcintya manasā
gamanāya matiṁ dadhe
apy asty upāyanaṁ kiñcid
gṛhe kalyāṇi dīyatām

Synonyma

saḥ — on; evam — takto; bhāryayā — svou ženou; vipraḥ — brāhmaṇa; bahuśaḥ — vydatnĕ; prārthitaḥ — pobízený; muhuḥ — znovu a znovu; ayam — toto; hi — jistĕ; paramaḥ — nejvyšší; lābhaḥ — zisk; uttamaḥ-śloka — Pána Kṛṣṇy; darśanam — spatření; iti — tak; sañcintya — uvažující; manasā — v mysli; gamanāya — jít; matim dadhe — rozhodl se; api — zda; asti — je; upāyanam — dar; kiñcit — nĕjaký; gṛhe — v domĕ; kalyāṇi — má dobrá ženo; dīyatām — prosím dej.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Když ho manželka takto různými způsoby znovu a znovu žádala, brāhmaṇa si pomyslel: „Vidĕt Pána Kṛṣṇu je jistĕ to nejvyšší, čeho lze v životĕ dosáhnout.“ Rozhodl se tedy, že půjde, ale nejprve jí řekl: „Má dobrá ženo, máme-li nĕco v domĕ, co bych mohl vzít jako dar, tak mi to prosím dej.“

Význam

Sudāmā byl přirozenĕ pokorný, a tak přestože se mu zprvu návrh jeho ženy nelíbil, nakonec si to rozmyslel a rozhodl se jít. Ještĕ zbývalo to poslední – musel svému příteli přinést dar.

10.80.14

Verš

yācitvā caturo muṣṭīn
viprān pṛthuka-taṇḍulān
caila-khaṇḍena tān baddhvā
bhartre prādād upāyanam

Synonyma

yācitvā — poté, co vyžebrala; caturaḥ — čtyři; muṣṭīn — hrstĕ; viprān — od (sousedních) brāhmaṇů; pṛthuka-taṇḍulān — rýžových vloček; caila — látky; khaṇḍena — do utrženého kusu; tān — je; baddhvā — poté, co zavázala; bhartre — svému muži; prādāt — dala; upāyanam — dar.

Překlad

Sudāmova ženy vyžebrala od sousedních brāhmaṇů čtyři hrstĕ rýžových vloček, zavázala je do utrženého kusu látky a dala svému manželovi jako dárek pro Pána Kṛṣṇu.

10.80.15

Verš

sa tān ādāya viprāgryaḥ
prayayau dvārakāṁ kila
kṛṣṇa-sandarśanaṁ mahyaṁ
kathaṁ syād iti cintayan

Synonyma

saḥ — on; tān — je; ādāya — poté, co vzal; vipra-agryaḥ — nejlepší z brāhmaṇů; prayayau — šel; dvārakām — do Dvāraky; kila — vskutku; kṛṣṇa-sandarśanam — setkání s Pánem Kṛṣṇou; mahyam — pro mĕ; katham — jak; syāt — stane se; iti — takto; cintayan — uvažující.

Překlad

Zbožný brāhmaṇa vzal rýžové vločky a vydal se do Dvāraky. Celou dobu přemítal: „Jak se budu moci s Pánem Kṛṣṇou setkat?“

Význam

Sudāmā mimo jiné předpokládal, že ho zadrží vrátní.

10.80.16-17

Verš

trīṇi gulmāny atīyāya
tisraḥ kakṣāś ca sa-dvijaḥ
vipro ’gamyāndhaka-vṛṣṇīnāṁ
gṛheṣv acyuta-dharmiṇām

gṛhaṁ dvy-aṣṭa-sahasrāṇāṁ
mahiṣīṇāṁ harer dvijaḥ
viveśaikatamaṁ śrīmad
brahmānandaṁ gato yathā

Synonyma

trīṇi — tři; gulmāni — strážní jednotky; atīyāya — minul; tisraḥ — tři; kakṣāḥ — brány; ca — a; sa-dvijaḥ — doprovázený brāhmaṇy; vipraḥ — učený brāhmaṇa; agamya — kudy se nedá projít; andhaka-vṛṣṇīnām — Andhaků a Vṛṣṇiovců; gṛheṣu — mezi domy; acyuta — Pána Kṛṣṇu; dharmiṇām — kteří vĕrnĕ následují; gṛham — sídla; dvi — dva; aṣṭa — krát osm; sahasrāṇām — tisíců; mahiṣīṇām — královen; hareḥ — Pána Kṛṣṇy; dvijaḥ — brāhmaṇa; viveśa — vešel; ekatamam — do jednoho z nich; śrī-mat — bohatého; brahma-ānandam — blaženosti neosobního osvobození; gataḥ — dosažení; yathā — jako.

Překlad

Učený brāhmaṇa, k nĕmuž se připojilo nĕkolik místních brāhmaṇů, minul tři stanovištĕ stráží, prošel třemi branami a potom kolem domů vĕrných oddaných Pána Kṛṣṇy, Andhaků a Vṛṣṇiovců, kudy obyčejnĕ nikdo nesmĕl jít. Pak vstoupil do jednoho z bohatých paláců, jež patřily šestnácti tisícům královen Pána Hariho, a vzápĕtí cítil, jako kdyby dosáhl blaženosti osvobození.

Význam

Když oddaný brāhmaṇa vešel do areálu paláců Pána Kṛṣṇy a potom i vstoupil do jednoho z nich, úplnĕ zapomnĕl na všechno ostatní, a tak je stav jeho mysli přirovnán k rozpoložení toho, kdo právĕ dosáhl blaženosti duchovního osvobození. Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje z Padma Purāṇy, Uttara-khaṇḍy, kde se dozvídáme, že brāhmaṇa vstoupil do paláce Rukmiṇī: sa tu rukmiṇy-antaḥ-pura-dvāri kṣaṇaṁ tūṣṇīṁ sthitaḥ. „Chvíli tiše stál na prahu paláce královny Rukmiṇī.“

10.80.18

Verš

taṁ vilokyācyuto dūrāt
priyā-paryaṅkam āsthitaḥ
sahasotthāya cābhyetya
dorbhyāṁ paryagrahīn mudā

Synonyma

tam — jeho; vilokya — když uvidĕl; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; dūrāt — zpovzdálí; priyā — své milované choti; paryaṅkam — na lůžku; āsthitaḥ — sedící; sahasā — okamžitĕ; utthāya — poté, co vstal; ca — a; abhyetya — přišel naproti; dorbhyām — svými pažemi; paryagrahīt — obejmul; mudā — s radostí.

Překlad

Pán Acyuta tehdy sedĕl na lůžku své choti. Když zpovzdálí zahlédl brāhmaṇu, ihned vstal, vyšel mu naproti a s velkou radostí ho obejmul.

10.80.19

Verš

sakhyuḥ priyasya viprarṣer
aṅga-saṅgāti-nirvṛtaḥ
prīto vyamuñcad ab-bindūn
netrābhyāṁ puṣkarekṣaṇaḥ

Synonyma

sakhyuḥ — svého přítele; priyasya — drahého; vipra-ṛṣeḥ — moudrého brāhmaṇy; aṅga — tĕla; saṅga — díky doteku; ati — nesmírnĕ; nirvṛtaḥ — extatický; prītaḥ — láskyplný; vyamuñcat — ronil; ap — vody; bindūn — kapky; netrābhyām — z očí; puṣkara-īkṣaṇaḥ — Osobnost Božství s lotosovýma očima.

Překlad

Jakmile se Nejvyšší Pán s lotosovýma očima dotkl tĕla svého drahého přítele, moudrého brāhmaṇy, pocítil intenzívní extázi, a tak ronil slzy lásky.

10.80.20-22

Verš

athopaveśya paryaṅke
svayam sakhyuḥ samarhaṇam
upahṛtyāvanijyāsya
pādau pādāvanejanīḥ

agrahīc chirasā rājan
bhagavāḻ loka-pāvanaḥ
vyalimpad divya-gandhena
candanāguru-kuṅkamaiḥ

dhūpaiḥ surabhibhir mitraṁ
pradīpāvalibhir mudā
arcitvāvedya tāmbūlaṁ
gāṁ ca svāgatam abravīt

Synonyma

atha — pak; upaveśya — poté, co ho usadil; paryaṅke — na lůžko; svayam — sám; sakhyuḥ — pro přítele; samarhaṇam — předmĕty používané k uctívání; upahṛtya — poté, co přinesl; avanijya — když omyl; asya — jeho; pādau — nohy; pāda-avanejanīḥ — vodu, jež omyla jeho nohy; agrahīt — vzal; śirasā — na svou hlavu; rājan — ó králi (Parīkṣite); bhagavān — Nejvyšší Pán; loka — všechny svĕty; pāvanaḥ — ten, který očišťuje; vyalimpat — potřel ho; divya — božská; gandhena — jejíž vůnĕ; candana — santálovou pastou; aguru — dření z aloe; kuṅkumaiḥ — a rumĕlkou; dhūpaiḥ — vonnými tyčinkami; surabhibhiḥ — aromatickými; mitram — svého přítele; pradīpa — lampiček; avalibhiḥ — řadami; mudā — radostnĕ; arcitvā — poté, co uctil; āvedya — poté, co vĕnoval pro občerstvení; tāmbūlam — smĕs arekových oříšků a betelových listů; gām — krávu; ca — a; su-āgatam — vítej; abravīt — pravil.

Překlad

Pán Kṛṣṇa usadil svého přítele Sudāmu na lože a pak mu Pán, který očišťuje celý svĕt, osobnĕ obĕtoval různé předmĕty na projev úcty a omyl mu nohy, ó králi. Potom si použitou vodou pokropil vlastní hlavu, potřel ho božsky vonící santálovou pastou, dření aguru a kuṅkumovým práškem a sťastnĕ ho uctíval aromatickými vonnými tyčinkami a řadami lampiček. Poté, co mu nakonec nabídl smĕs arekových oříšků a betelových listů a vĕnoval mu krávu, ho příjemnými slovy uvítal.

10.80.23

Verš

ku-cailaṁ malinaṁ kṣāmaṁ
dvijaṁ dhamani-santatam
devī paryacarat sākṣāc
cāmara-vyajanena vai

Synonyma

ku — nuzný; cailam — jehož odĕv; malinam — špinavý; kṣāmam — vyzáblému; dvijam — brāhmaṇovi; dhamani-santatam — s vystouplými žilami; devī — bohynĕ štĕstí; paryacarat — sloužila; sākṣāt — osobnĕ; cāmara — vĕjířem z jačího ohonu; vyajanena — ovíváním; vai — vskutku.

Překlad

Ovíváním cāmarou osobnĕ sloužila bohynĕ štĕstí tomu chudému brāhmaṇovi, který mĕl na sobĕ roztrhané a špinavé šaty a který byl tak hubený, že mu byly po celém tĕle vidĕt žíly.

10.80.24

Verš

antaḥ-pura-jano dṛṣṭvā
kṛṣṇenāmala-kīrtinā
vismito ’bhūd ati-prītyā
avadhūtaṁ sabhājitam

Synonyma

antaḥ-pura — královského paláce; janaḥ — obyvatelé; dṛṣṭvā — když vidĕli; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; amala — neposkvrnĕná; kīrtinā — jehož sláva; vismitaḥ — užaslí; abhūt — stali se; ati — silnou; prītyā — s láskyplnou náklonností; avadhūtam — ošumĕlého brāhmaṇu; sabhājitam — uctívaného.

Překlad

Lidé v královském paláci žasli, když vidĕli Kṛṣṇu, Pána neposkvrnĕné slávy, s takovou láskou uctívat tohoto chudobnĕ oblečeného brāhmaṇu.

10.80.25-26

Verš

kim anena kṛtaṁ puṇyam
avadhūtena bhikṣuṇā
śriyā hīnena loke ’smin
garhitenādhamena ca

yo ’sau tri-loka-guruṇā
śrī-nivāsena sambhṛtaḥ
paryaṅka-sthāṁ śriyaṁ hitvā
pariṣvakto ’gra-jo yathā

Synonyma

kim — jaká; anena — jím; kṛtam — byla vykonána; puṇyam — zbožná činnost; avadhūtena — nemytým; bhikṣuṇā — žebravým mnichem; śriyā — o blahobyt; hīnena — jenž je připraven; loke — ve svĕtĕ; asmin — tomto; garhitena — odsouzeným; adhamena — nízkým; ca — a; yaḥ — kdo; asau — sám; tri — tří; loka — planetárních systémů ve vesmíru; guruṇā — duchovním učitelem; śrī — Lakṣmī, nejvyšší bohynĕ štĕstí; nivāsena — sídlem; sambhṛtaḥ — uctivĕ obsluhovaný; paryaṅka — na jejím lůžku; sthām — sedící; śrīyam — bohyni štĕstí; hitvā — ponechávající stranou; pariṣvaktaḥ — objal; agra-jaḥ — staršího bratra; yathā — jako.

Překlad

(Obyvatelé paláce říkali:) Jaké zbožné činy tento ošumĕlý, zchudlý brāhmaṇa vykonal? Lidem připadá nízký a odsouzeníhodný, a přesto mu duchovní učitel tří svĕtů, sídlo bohynĕ Śrī, s úctou slouží. Pán nechal bohyni štĕstí sedĕt na jejím lůžku a objal tohoto brāhmaṇu, jako kdyby to byl Jeho starší bratr.

10.80.27

Verš

kathayāṁ cakratur gāthāḥ
pūrvā gurukule satoḥ
ātmanor lalitā rājan
karau gṛhya parasparam

Synonyma

kathayām cakratuḥ — rozmlouvali; gāthāḥ — o námĕtech; pūrvāḥ — z minulosti; guru-kule — ve škole jejich duchovního učitele; satoḥ — kteří žili; ātmanoḥ — svých; lalitāḥ — okouzlujících; rājan — ó králi (Parīkṣite); karau — ruce; gṛhya — poté, co uchopili; parasparam — jeden druhého.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Kṛṣṇa a Sudāmā se vzali za ruce, ó králi, a příjemnĕ rozmlouvali o tom, jak spolu kdysi žili ve škole svého gurua.

10.80.28

Verš

śrī-bhagavān uvāca
api brahman gurukulād
bhavatā labdha-dakṣiṇāt
samāvṛttena dharma-jña
bhāryoḍhā sadṛśī na vā

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; api — zda; brahman — ó brāhmaṇo; guru-kulāt — ze školy duchovního učitele; bhavatā — od tebe; labdha — poté, co obdržel; dakṣiṇāt — odmĕnu; samāvṛttena — jenž ses vrátil; dharma — náboženských zásad; jña — ó znalče; bhāryā — ženu; ūḍhā — vzal sis; sadṛśī — vhodnou; na — ne; vā — nebo.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Můj milý brāhmaṇo, ty dobře víš, jak jednat v souladu s dharmou. Poté, co jsi odmĕnil našeho gurua a vrátil ses z jeho školy domů, oženil ses s vhodnou manželkou, nebo ne?

Význam

Mezi civilizovanými lidskými bytostmi je otázka āśramu neboli duchovního stavu důležitá. Každá lidská bytost totiž musí plnit předepsané povinnosti buď studenta v celibátu, muže či ženy v manželském svazku, človĕka v ústraní nebo ve stavu odříkání. Pán Kṛṣṇa vidĕl, že brāhmaṇa je chudĕ oblečený, a tak se ptal, zda se Jeho přítel náležitĕ oženil a plnil povinnosti patřící k životu hospodáře. Nemĕl na sobĕ roucho odříkavého mnicha, takže kdyby nebyl řádnĕ ženatý, nepatřil by do žádného āśramu.

10.80.29

Verš

prāyo gṛheṣu te cittam
akāma-vihitaṁ tathā
naivāti-prīyase vidvan
dhaneṣu viditaṁ hi me

Synonyma

prāyaḥ — vĕtšinou; gṛheṣu — ve starostech o domácnost; te — tvoje; cittam — mysl; akāma-vihitam — neovlivnĕná hmotnými touhami; tathā — také; na — ne; eva — jistĕ; ati — velmi; prīyase — vyhledáváš potĕšení; vidvan — ó moudrý; dhaneṣu — v honbĕ za hmotným bohatstvím; viditam — to je známo; hi — jistĕ; me — Mnou.

Překlad

I když se vĕtšinou musíš zabývat starostmi o domácnost, tvá mysl není ovlivnĕná hmotnými touhami. Ani nenacházíš přílišné potĕšení v honbĕ za hmotným bohatstvím, ó učený. Toho jsem si dobře vĕdom.

Význam

Zde Pán Kṛṣṇa vyjevuje, že ve skutečnosti dobře ví, v jaké situaci se Jeho přítel nachází. Sudāmā byl skutečnĕ učený a duchovnĕ pokročilý, a proto ho nezajímal bĕžný smyslový požitek jako obyčejné lidi.

10.80.30

Verš

kecit kurvanti karmāṇi
kāmair ahata-cetasaḥ
tyajantaḥ prakṛtīr daivīr
yathāhaṁ loka-saṅgraham

Synonyma

kecit — nĕkteří lidé; kurvanti — konají; karmāṇi — svĕtské povinnosti; kāmaiḥ — touhami; ahata — nerozrušené; cetasaḥ — jejichž mysli; tyayantaḥ — kteří se vzdali; prakṛtīḥ — sklonů; daivīḥ — stvořených hmotnou energií Nejvyššího Pána; yathā — jako; aham — Já; loka-saṅgraham — pro poučení obyčejných lidí.

Překlad

Nĕkteří lidé se zřekli všech hmotných sklonů, které vytváří Pánova klamná energie, a konají svĕtské povinnosti, aniž by jejich mysl rozrušovaly hmotné touhy. Jednají tak jako Já, pro poučení veřejnosti.

10.80.31

Verš

kaccid gurukule vāsaṁ
brahman smarasi nau yataḥ
dvijo vijñāya vijñeyaṁ
tamasaḥ pāram aśnute

Synonyma

kaccit — zdali; guru-kule — ve škole duchovního učitele; vāsam — život; brahman — ó brāhmaṇo; smarasi — vzpomínáš; nau — náš; yataḥ — od nĕhož (duchovního učitele); dvijaḥ — dvojzrozený; vijñāya — když pochopí; vijñeyam — co je třeba znát; tamasaḥ — nevĕdomosti; pāram — překonání; aśnute — zažívá.

Překlad

Vzpomínáš, Můj milý brāhmaṇo, jak jsme spolu žili ve škole našeho duchovního učitele? Jakmile se dvojzrozený student od svého gurua naučí vše, co je třeba, může se tĕšit z duchovního života, který přesahuje veškerou nevĕdomost.

10.80.32

Verš

sa vai sat-karmaṇāṁ sākṣād
dvijāter iha sambhavaḥ
ādyo ’ṅga yatrāśramiṇāṁ
yathāhaṁ jñāna-do guruḥ

Synonyma

saḥ — on; vai — jistĕ; sat — posvĕcených; karmaṇām — povinností; sākṣāt — přímo; dvi-jāteḥ — toho, kdo se narodil dvakrát; iha — v tomto hmotném životĕ; sambhavaḥ — zrození; ādyaḥ — první; aṅga — Můj milý příteli; yatra — skrze nĕhož; āśramiṇām — pro členy všech duchovních stavů ve společnosti; yathā — jako; aham — Já sám; jñāna — božského poznání; daḥ — dárce; guruḥ — duchovní mistr.

Překlad

Můj milý příteli, ten, kdo nĕkomu poskytne fyzické zrození, je jeho první duchovní učitel, a ten, kdo ho zasvĕtí jako dvojzrozeného brāhmaṇu a zamĕstná ho plnĕním náboženských povinností, je ještĕ přímĕjším způsobem jeho duchovní učitel. Avšak nejvyšším duchovním učitelem je ten, kdo členům všech duchovních stavů ve společnosti udílí transcendentální poznání. Ten je zajisté stejnĕ dobrý jako Já sám.

10.80.33

Verš

nanv artha-kovidā brahman
varṇāśrama-vatām iha
ye mayā guruṇā vācā
taranty añjo bhavārṇavam

Synonyma

nanu — jistĕ; artha — toho, co je jim skutečnĕ ku prospĕchu; kovidāḥ — zkušení znalci; brahman — ó brāhmaṇo; varṇāśrama-vatām — mezi tĕmi, kdo jsou zapojeni v systému varṇāśrama; iha — v tomto svĕtĕ; ye — kdo; mayā — díky Mnĕ; guruṇā — v podobĕ duchovního mistra; vācā — skrze jeho slova; taranti — překročí; añjaḥ — snadno; bhava — hmotného života; arṇavam — oceán.

Překlad

Ó brāhmaṇo, ti, kdo využívají slov, která pronáším ve své podobĕ duchovního mistra, a díky tomu snadno překonají oceán hmotné existence, vĕdí zajisté nejlépe ze všech následovníků systému varṇāśrama, co je pro nĕ skutečnĕ prospĕšné.

Význam

Otec je přirozenĕ hoden úcty, a totéž platí o náboženském vůdci, který žáka zasvĕcuje do posvátných obřadů a učí ho obecnou moudrost. Pravý duchovní mistr, znalý transcendentální vĕdy a díky tomu schopný převést žáka přes oceán zrození a smrti do duchovního svĕta, je však tím, kdo si v konečném smyslu zaslouží nejvíc úcty a uctívání, neboť – jak je uvedeno zde – je přímým představitelem Nejvyšší Osobnosti Božství.

10.80.34

Verš

nāham ijyā-prajātibhyāṁ
tapasopaśamena vā
tuṣyeyaṁ sarva-bhūtātmā
guru-śuśrūṣayā yathā

Synonyma

na — ne; aham — Já; ijyā — obřadným uctíváním; prajātibhyām — vyšším zrozením skrze brāhmaṇské zasvĕcení; tapasā — askezí; upaśamena — sebeovládáním; vā — nebo; tuṣyeyam — mohu být uspokojen; sarva — všech; bhūta — bytostí; ātmā — Duše; guru — svému duchovnímu učiteli; śuśrūṣayā — vĕrnou službou; yathā — jako.

Překlad

Já, Duše všech bytostí, nejsem tolik uspokojen obřadným uctíváním, brāhmaṇským zasvĕcením, askezí či sebeovládáním, jako vĕrnou službou duchovnímu učiteli.

Význam

Slovo prajāti zde vyjadřuje buď plození dobrých dĕtí, nebo druhé zrození nabyté prostřednictvím obřadného zasvĕcení do védské kultury. I když je obojí chvályhodné, Pán Kṛṣṇa zde prohlašuje, že vĕrná služba pravému duchovnímu učiteli je na ještĕ vyšší úrovni.

10.80.35-36

Verš

api naḥ smaryate brahman
vṛttaṁ nivasatāṁ gurau
guru-dāraiś coditānām
indhanānayane kvacit

praviṣṭānāṁ mahāraṇyam
apartau su-mahad dvija
vāta-varṣam abhūt tīvraṁ
niṣṭhurāḥ stanayitnavaḥ

Synonyma

api — zda; naḥ — nás; smaryate — jsou v pamĕti; brahman — ó brāhmaṇo; vṛttam — co jsme dĕlali; nivasatām — kteří jsme žili; gurau — s naším duchovním mistrem; guru — našeho gurua; dāraiḥ — manželkou; coditānām — kteří jsme byli posláni; indhana — dřevo na oheň; anayane — přinést; kvacit — jednou; praviṣṭānām — poté, co jsme vešli; mahā-araṇyam — do velkého lesa; apa-ṛtau — nepatřící do onoho ročního období; su-mahat — silný; dvija — ó dvojzrozený; vāta — vítr; varṣam — a déšť; abhūt — strhly se; tīvram — prudký; niṣṭhurāḥ — burácivé; stanayitnavaḥ — hřmĕní.

Překlad

Ó brāhmaṇo, pamatuješ, co se nám stalo, když jsme žili s naším duchovním mistrem? Jednou nás guruova žena poslala pro dříví na oheň a když jsme vešli do velkého lesa, ó dvojzrozený, strhla se neobvyklá bouře, při které vanul silný vítr, hustĕ pršelo a burácivĕ hřmĕlo.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že tato bouře nastala v zimĕ, a byla tedy neobvyklá pro toto roční období.

10.80.37

Verš

sūryaś cāstaṁ gatas tāvat
tamasā cāvṛtā diśaḥ
nimnaṁ kūlaṁ jala-mayaṁ
na prājñāyata kiñcana

Synonyma

sūryaḥ — slunce; ca — a; astam gataḥ — když zapadlo; tāvat — poté; tamasā — temnotou; ca — a; āvṛtāḥ — zahalené; diśaḥ — všechny svĕtové strany; nimnam — nízká; kūlam — vyvýšená zemĕ; jala-mayam — s vodou všude kolem; na prājñāyata — nedala se rozeznat; kiñcana — jakákoliv.

Překlad

Když potom zapadlo slunce, les na všech stranách zahalila tma, a jak vše zaplavovala voda, nemohli jsme rozeznat vyvýšená místa od prohlubní.

10.80.38

Verš

vayaṁ bhṛśam tatra mahānilāmbubhir
nihanyamānā mahur ambu-samplave
diśo ’vidanto ’tha parasparaṁ vane
gṛhīta-hastāḥ paribabhrimāturāḥ

Synonyma

vayam — my; bhṛśam — zcela; tatra — tam; mahā — mocným; anila — vĕtrem; ambubhiḥ — a vodou; nihanyamānāḥ — sužovaní; muhuḥ — neustále; ambu-samplave — v záplavĕ; diśaḥ — svĕtové strany; avidantaḥ — neschopní rozeznat; atha — pak; parasparam — jeden druhého; vane — v lese; gṛhīta — uchopené; hastāḥ — ruce; paribabhrima — bloumali jsme; āturāḥ — vydĕšení.

Překlad

Pořád nás sužoval mocný vítr a déšť a v záplavĕ jsme ztratili cestu. Jen jsme se drželi za ruce a zdĕšenĕ jsme bez cíle bloumali po lese.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī poukazuje na to, že sloveso paribabhrima lze chápat jako spojení předpony pari buď se slovesem bhṛ, nebo bhram. V případĕ bhram to vyjadřuje, že Kṛṣṇa a Sudāmā bloumali všude možnĕ, a v případĕ bhṛ, což znamená „nést“, je tím řečeno, že chlapci při svém bloumání stále nesli palivové dříví, které nasbírali pro svého duchovního mistra.

10.80.39

Verš

etad viditvā udite
ravau sāndīpanir guruḥ
anveṣamāṇo naḥ śiṣyān
ācāryo ’paśyad āturān

Synonyma

etat — toto; viditvā — vĕdoucí; udite — když vyšlo; ravau — slunce; sāndīpaniḥ — Sāndīpani; guruḥ — náš duchovní učitel; anveṣamāṇaḥ — hledající; naḥ — nás; śiṣyān — své žáky; ācāryaḥ — náš učitel; apaśyat — vidĕl; āturān — plné úzkosti.

Překlad

Náš guru, Sāndīpani, vĕdĕl, v jaké jsme tísnivé situaci, a po východu slunce se nás, své žáky, vydal hledat. Našel nás plné úzkosti.

10.80.40

Verš

aho he putrakā yūyam
asmad-arthe ’ti-duḥkhitāḥ
ātmā vai prāṇinām preṣṭhas
tam anādṛtya mat-parāḥ

Synonyma

aho — áh; he putrakaḥ — ó dĕti; yūyam — vy; asmat — našem; arthe — v zájmu; ati — nesmírnĕ; duḥkhitāḥ — trpĕly jste; ātmā — tĕlo; vai — jistĕ; prāṇinām — všem živým bytostem; preṣṭhaḥ — nejdražší; tam — to; anādṛtya — přehlížející; mat — mnĕ; parāḥ — odevzdané.

Překlad

(Sāndīpani řekl:) Ó mé dĕti, tolik jste kvůli mnĕ trpĕly! Tĕlo je každé živé bytosti tím nejdražším, ale vy jste mi tak odevzdané, že jste vůbec nedbaly na své pohodlí.

10.80.41

Verš

etad eva hi sac-chiṣyaiḥ
kartavyaṁ guru-niṣkṛtam
yad vai viśuddha-bhāvena
sarvārthātmārpaṇaṁ gurau

Synonyma

etat — toto; eva — jen; hi — jistĕ; sat — pravými; śiṣyaiḥ — žáky; kartavyam — co má být učinĕno; guru — duchovnímu učiteli; niṣkṛtam — splacení dluhu; yat — jež; vai — zajisté; viśuddha — naprosto čistým; bhāvena — s postojem; sarva — všeho; artha — jmĕní; ātmā — a vlastního tĕla; arpaṇam — obĕtování; gurau — duchovnímu učiteli.

Překlad

To je zajisté povinnost všech pravých žáků – splatit dluh svému duchovnímu učiteli tím, že mu s čistým srdcem vĕnují své jmĕní a dokonce i své životy.

Význam

Pomocí tĕla človĕk realizuje své zámĕry. Tĕlo je také základem hmotného pojetí „já“, zatímco majetek je základem pojetí „moje“. Ten, kdo tedy obĕtuje všechno duchovnímu učiteli, si uvĕdomí, že jeho pravou totožností je být vĕčným služebníkem Pána. Duchovní učitel své žáky nevykořisťuje, ale plnĕ je zamĕstnává rozvíjením vĕdomí Kṛṣṇy pro jejich vĕčný prospĕch.

10.80.42

Verš

tuṣṭo ’haṁ bho dvija-śreṣṭhāḥ
satyāḥ santu manorathāḥ
chandāṁsy ayāta-yāmāni
bhavantv iha paratra ca

Synonyma

tuṣṭaḥ — spokojený; aham — já jsem; bho — moji drazí; dvija — z brāhmaṇů; śreṣṭhāḥ — ó nejlepší; satyāḥ — naplnĕné; santu — nechť jsou; manaḥ-rathāḥ — vaše touhy; chandāṁsi — védské mantry; ayāta-yāmāni — nikdy nestárnoucí; bhavantu — nechť jsou; iha — v tomto svĕtĕ; paratra — v příštím svĕtĕ; ca — a.

Překlad

Hoši, jste prvotřídní brāhmaṇové a já jsem s vámi spokojen. Nechť se vám splní všechny touhy a nechť védské mantry, které jste se naučili, vám nikdy nepřestanou dávat smysl, v tomto ani v příštím svĕtĕ.

Význam

Pokud se vařené jídlo nechá tři hodiny stát, nazývá se yāta-yāma, což znamená, že již ztratilo chuť. Podobnĕ pokud oddaný nezůstane neochvĕjný ve vĕdomí Kṛṣṇy, pak transcendentální poznání, které ho kdysi inspirovalo na duchovní cestĕ, pro nĕj také ztratí „chuť“ či smysl. Sāndīpani Muni tedy žehná svým žákům, aby jim védské mantry, které vyjevují Absolutní Pravdu, nikdy nepřestaly dávat smysl, ale aby jim zůstávaly v mysli vĕčnĕ svĕží.

10.80.43

Verš

itthaṁ-vidhāny anekāni
vasatāṁ guru-veśmani
guror anugraheṇaiva
pumān pūrṇaḥ praśāntaye

Synonyma

ittham-vidhāni — takto; anekāni — mnoho zážitků; vasatām — nás, kteří jsme žili; guru — našeho duchovního učitele; veśmani — v domĕ; guroḥ — duchovního učitele; anugraheṇa — milostí; eva — jen; pumān — človĕk; pūrṇaḥ — naplnĕný; praśāntaye — pro dosažení naprostého klidu.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pokračoval:) Když jsme žili v domĕ našeho duchovního učitele, mĕli jsme mnoho takových zážitků. Pouze milostí duchovního mistra může človĕk naplnit smysl života a dosáhnout vĕčného klidu.

10.80.44

Verš

śrī-brāhmaṇa uvāca
kim asmābhir anirvṛttaṁ
deva-deva jagad-guro
bhavatā satya-kāmena
yeṣāṁ vāso guror abhūt

Synonyma

śrī-brāhmaṇaḥ uvāca — brāhmaṇa pravil; kim — co; asmābhiḥ — námi; anirvṛttam — nebylo získáno; deva-deva — ó Pane pánů; jagat — vesmíru; guro — ó duchovní učiteli; bhavatā — s Tebou; satya — naplnĕné; kāmena — jehož všechny touhy; yeṣām — jehož; vāsaḥ — sídlo; guroḥ — v domĕ duchovního učitele; abhūt — bylo.

Překlad

Brāhmaṇa pravil: Jak by mohlo být nĕco, čeho by se mi nepodařilo dosáhnout, ó Pane pánů, ó učiteli vesmíru, když jsem mohl s Tebou, jehož každá touha se splní, osobnĕ žít v domĕ duchovního učitele?

Význam

Brāhmaṇa Sudāmā moudře chápe, jaké mĕl neobyčejné štĕstí, že žil se Śrī Kṛṣṇou v domĕ jejich duchovního učitele. Veškeré vnĕjší tĕžkosti, které zažívali, byly ve skutečnosti výrazem Pánovy milosti, neboť učily o důležitosti služby duchovnímu mistrovi.

Śrīla Prabhupāda vyjadřuje pocity učeného brāhmaṇy takto: „(Sudāmā řekl:) ,Můj milý Kṛṣṇo, jsi Nejvyšší Pán a nejvyšší duchovní učitel každého, a jelikož jsem mĕl to štĕstí, že jsem s Tebou mohl žít v domĕ našeho gurua, myslím, že už se nemusím zabývat předepsanými védskými povinnostmi.̀“

10.80.45

Verš

yasya cchando-mayaṁ brahma
deha āvapanaṁ vibho
śreyasāṁ tasya guruṣu
vāso ’tyanta-viḍambanam

Synonyma

yasya — jehož; chandaḥ — Védami; mayam — tvořeném; brahma — Absolutní Pravda; dehe — v tĕle; āvapanam — oseté pole; vibho — ó všemocný Pane; śreyasām — příznivých cílů; tasya — Jeho; guruṣu — s duchovními učiteli; vāsaḥ — pobyt; atyanta — nesmírný; viḍambanam — klam.

Překlad

Ó všemocný Pane, Tvé tĕlo tvoří Absolutní Pravda v podobĕ Véd a je tedy zdrojem všeho příznivého, čeho se dá v životĕ dosáhnout. To, že jsi žil ve škole duchovního učitele, je jen jedna z Tvých zábav, v níž hraješ úlohu lidské bytosti.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Brāhmaṇa Sudāmā navštĕvuje Pána Kṛṣṇu ve Dvārace“.

KAPITOLA OSMDESÁTÁ PRVNÍ

Pán žehná brāhmaṇovi Sudāmovi

10.81.1-2

Verš

śrī-śuka uvāca
sa itthaṁ dvija-mukhyena
saha saṅkathayan hariḥ
sarva-bhūta-mano-’bhijñaḥ
smayamāna uvāca tam

brahmaṇyo brāhmaṇaṁ kṛṣṇo
bhagavān prahasan priyam
premṇā nirīkṣaṇenaiva
prekṣan khalu satāṁ gatiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; saḥ — On; ittham — takto; dvija — z brāhmaṇů; mukhyena — s nejlepším; saha — společnĕ; saṅkathayan — rozmlouvající; hariḥ — Pán Hari; sarva — všech; bhūta — živých bytostí; manaḥ — mysli; abhijñaḥ — jenž dokonale zná; smayamānaḥ — s úsmĕvem; uvāca — řekl; tam — jemu; brahmaṇyaḥ — oddaný brāhmaṇům; brāhmaṇam — brāhmaṇovi; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; prahasan — smĕjící se; priyam — na svého drahého přítele; premṇā — láskyplnĕ; nirīkṣaṇena — s pohledem; eva — jistĕ; prekṣan — hledící; khalu — vskutku; satām — svatých oddaných; gatiḥ — cíl.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pravil:) Pán Hari neboli Kṛṣṇa dokonale zná srdce všech živých bytostí a je zvláštĕ oddaný brāhmaṇům. Když takto Nejvyšší Pán, cíl všech svĕtců, rozmlouval s nejlepším z dvojzrozených, zasmál se a pronesl ke svému drahému příteli, brāhmaṇovi Sudāmovi, následující slova. Neustále se usmíval a hledĕl na nĕho s láskou.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho slova sarva-bhūta-mano-'bhijña vyjadřují, že jelikož Pán Kṛṣṇa zná mysl každého, okamžitĕ vĕdĕl, že Mu Jeho přítel Sudāmā přinesl trochu rýžových vloček a stydĕl se Mu je dát. Śrīla Viśvanātha Cakravartī dále vysvĕtluje tento verš tak, že Pán Kṛṣṇa se v tuto chvíli usmíval, protože si myslel: „Přimĕji tĕ, abys Mi ukázal, co jsi Mi přinesl.“ Jeho úsmĕv potom přešel ve smích při pomyšlení: „Jak dlouho ještĕ budeš ten cenný dar ukrývat v šatech?“

Kṛṣṇa pokukoval po balíčku ukrytém pod šaty Jeho přítele a svým láskyplným pohledem Sudāmovi naznačoval: „Žíly, které ti vystupují pod seschlou kůží, a tvé potrhané šaty udivují všechny, kdo tu jsou, ale tyto příznaky chudoby potrvají jen do zítřejšího rána.“

I když je Pán Kṛṣṇa Bhagavān, nejvyšší nezávislý Pán, vždy Ho tĕší vztahy s tĕmi, kdo jsou priya, Jeho drahými služebníky. Jako pozorný ochránce třídy brāhmaṇů vĕnuje zvláštĕ rád svou přízeň tĕm brāhmaṇům, kteří Mu ještĕ navíc projevují nepodmínĕnou oddanost.

10.81.3

Verš

śrī-bhagavān uvāca
kim upāyanam ānītaṁ
brahman me bhavatā gṛhāt
aṇv apy upāhṛtaṁ bhaktaiḥ
premṇā bhury eva me bhavet
bhūry apy abhaktopahṛtaṁ
na me toṣāya kalpate

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; kim — jaký; upāyanam — dar; ānītam — přinesený; brahman — ó brāhmaṇo; me — pro Mĕ; bhavatā — tebou; gṛhāt — ze tvého domova; aṇu — nekonečnĕ malá; api — dokonce; upāhṛtam — nabídnutá vĕc; bhaktaiḥ — oddanými; premṇā — s čistou láskou; bhūri — nesmírnou; eva — vskutku; me — pro Mĕ; bhavet — stává se; bhūri — obrovská; api — dokonce; abhakta — neoddanými; upahṛtam — darovaná; na — ne; me — Mého; toṣāya — uspokojení; kalpate — je schopná.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Ó brāhmaṇo, jaký dar jsi Mi to z domova přinesl? I sebemenší vĕc, kterou Mi s čistou láskou nabídnou Mí oddaní, pokládám za velkou, kdežto ani velké obĕtiny, které Mi dávají neoddaní, Mĕ netĕší.

10.81.4

Verš

patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyaṁ
yo me bhaktyā prayacchati
tad ahaṁ bhakty-upahṛtam
aśnāmi prayatātmanaḥ

Synonyma

patram — lístek; puṣpam — kvĕt; phalam — ovoce; toyam — vodu; yaḥ — kdokoliv; me — Mnĕ; bhaktyā — s oddaností; prayacchati — obĕtuje; tat — to; aham — Já; bhakti-upahṛtam — obĕtované s oddaností; aśnāmi — přijímám; prayata-ātmanaḥ — od toho, kdo má čisté vĕdomí.

Překlad

Jestliže Mi nĕkdo s láskou a oddaností obĕtuje lístek, kvĕt, ovoce či vodu, přijmu to.

Význam

Tato povĕstná slova pronáší Pán také v Bhagavad-gītĕ (9.26); překlad a významy jednotlivých slov jsou zde převzaté z Prabhupādovy Bhagavad-gīty takové, jaká je.

V rámci popisovaného příbĕhu o Sudāmovĕ návštĕvĕ ve Dvārace Śrīla Viśvanātha Cakravartī laskavĕ pokračuje ve svém vysvĕtlování slov Pána Kṛṣṇy: Tento verš je odpovĕdí na Sudāmovu úzkost, že od nĕho bylo neuvážené přinést tak nevhodný dar. Použití slov bhaktyā prayacchati a bhakty-upahṛtam se může zdát nadbytečné, jelikož obojí znamená „vĕnované s oddaností“, ale bhaktyā vyjadřuje, jak Pán oplácí náladu oddanosti každého, kdo Mu nĕco obĕtuje s láskou. Pán Kṛṣṇa zde tedy jinými slovy prohlašuje, že Jeho opĕtování v čistém láskyplném vztahu nezávisí na vnĕjší kvalitĕ toho, co Mu oddaný nabízí. Kṛṣṇa říká: „Ať je nĕco samo o sobĕ působivé a příjemné nebo ne, když Mi to Můj oddaný vĕnuje s oddaností a s očekáváním, že Mĕ to potĕší, dĕlá Mi to velkou radost; v tomto ohledu nedĕlám rozdíly.“ Sloveso aśnāmi, „jím“, naznačuje, že Pán Kṛṣṇa sní i kvĕt, k nĕmuž se obvykle čichá, jak je vyvedený z míry extatickou láskou, kterou cítí ke svému oddanému.

Nĕkdo by se mohl také Pána otázat: „Takže to, co Ti obĕtuje oddaný nĕjakého jiného božstva, odmítneš?“ Pán odpovídá: „Ano, to odmítnu jíst.“ To Pán prohlašuje výrazem prayatātmanaḥ, kterým chce říci: „Jedinĕ oddaná služba Mnĕ může osobu v srdci očistit.“

10.81.5

Verš

ity ukto ’pi dviyas tasmai
vrīḍitaḥ pataye śriyaḥ
pṛthuka-prasṛtiṁ rājan
na prāyacchad avāṅ-mukhaḥ

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — oslovený; api — přestože; dvijaḥ — brāhmaṇa; tasmai — Jemu; vrīḍitaḥ — stydící se; pataye — manželovi; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; pṛthuka — rýžových vloček; prasṛtim — hrsti; rājan — ó králi (Parīkṣite); na prāyacchat — nenabídl; avāk — sklonĕná; mukhaḥ — jehož hlava.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Dokonce i po tomto oslovení, ó králi, se však brāhmaṇa příliš stydĕl, než aby manželovi bohynĕ štĕstí nabídl svých pár hrstí rýžových vloček. Jen zahanbenĕ sklonil hlavu.

Význam

Podle Ācāryi Viśvanātha Cakravartīho se zde o Kṛṣṇovi píše jako o „manželovi bohynĕ štĕstí“ z toho důvodu, že se Sudāmā ptal sám sebe: „Jak může Pán bohynĕ Śrī jíst tuto tvrdou, okoralou rýži?“ Sklonĕním hlavy brāhmaṇa vyjevil svou meditaci: „Můj drahý Pane, neuvádĕj mĕ prosím do rozpaků. Tohle Ti nedám, ani kdybys mĕ o to opakovanĕ žádal. Už jsem se rozhodl.“ Proti tomu se však Pán ohradil svojí myšlenkou: „Když jsi sem šel, mĕl jsi v mysli zámĕr, který nesmí zůstat nesplnĕný, protože jsi Můj oddaný.“

10.81.6-7

Verš

sarva-bhūtātma-dṛk sākṣāt
tasyāgamana-kāraṇam
vijṅāyācintayan nāyaṁ
śrī-kāmo mābhajat purā

patnyāḥ pati-vratāyās tu
sakhā priya-cikīrṣayā
prāpto mām asya dāsyāmi
sampado ’martya-durlabhāḥ

Synonyma

sarva — všech; bhūta — živých bytostí; ātma — srdcí; dṛk — svĕdek; sākṣāt — přímý; tasya — jeho (Sudāmův); āgamana — pro příchod; kāraṇam — důvod; vijñāya — plnĕ chápající; acintayat — pomyslel si; na — ne; ayam — on; śrī — po bohatství; kāmaḥ — toužící; mā — Mĕ; abhajat — uctíval; purā — v minulosti; patnyāḥ — své ženy; pati — manželovi; vratāyāḥ — vĕrnĕ oddané; tu — ovšem; sakhā — Můj přítel; priya — uspokojení; cikīrṣayā — s přáním zajistit; prāptaḥ — teď přišel; mām — ke Mnĕ; asya — jemu; dāsyāmi — daruji; sampadaḥ — jmĕní; amartya — polobohy; durlabhāḥ — nedosažitelné.

Překlad

Jako přímý svĕdek v srdcích všech živých bytostí Pán Kṛṣṇa přesnĕ vĕdĕl, proč za Ním Sudāmā přišel. Pomyslel si tedy: „V minulosti Mĕ Můj přítel nikdy neuctíval z touhy po hmotném bohatství, ale teď ke Mnĕ přišel proto, aby uspokojil svou počestnou a vĕrnou ženu. Daruji mu jmĕní, jaké nemohou získat ani nesmrtelní polobozi.“

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že se Pán na okamžik zarazil: „Jak se mohlo stát, navzdory Mé vševĕdoucnosti, že tohoto Mého oddaného postihla taková chudoba?“ Pak rychle pochopil, jak se vĕci mají, a řekl si v duchu to, co sdĕluje tento verš.

Nĕkdo však může podotknout, že Sudāmā nemĕl být tak chudý, neboť přimĕřený požitek přichází jako vedlejší produkt služby Bohu i pro oddaného, který nemá žádné vedlejší pohnutky. To potvrzuje Bhagavad-gītā (9.22):

ananyāś cintayanto māṁ
ye janāḥ paryupāsate
teṣāṁ nityābhiyuktānāṁ
yoga-kṣemaṁ vahāmy aham

„Ale tĕm, kteří Mĕ vždy uctívají s výlučnou oddaností a rozjímají o Mé transcendentální podobĕ, přináším to, co potřebují, a chráním to, co mají.“

V rámci odpovĕdi na bod musíme rozlišit mezi dvĕma druhy odříkavých oddaných – jeden cítí nechuť ke smyslovému požitku a druhý je k nĕmu lhostejný. Nejvyšší Pán nevnucuje smyslový požitek oddanému, jehož svĕtské požitky naprosto odpuzují. To je vidĕt u velkých asketů, jako byl Jaḍa Bharata. Naproti tomu neomezené bohatství a moc může dát Pán oddanému, jemuž se hmotné vĕci ani nepříčí, ani ho nepřitahují, jako je Prahlāda Mahārāja. Brāhmaṇa Sudāmā choval až do tohoto bodu svého života ke smyslovému požitku naprostou nechuť. Nyní ale mĕl soucit se svou vĕrnou ženou a také toužil po setkání s Kṛṣṇou, a proto se vydal žebrat za Pánem.

10.81.8

Verš

itthaṁ vicintya vasanāc
cīra-baddhān dvi-janmanaḥ
svayaṁ jahāra kim idam
iti pṛthuka-taṇḍulān

Synonyma

ittham — takto; vicintya — uvažující; vasanāt — z odĕvu; cīra — v pruhu látky; baddhān — zavázané; dvi-janmanaḥ — dvojzrozeného brāhmaṇy; svayam — sám; jahāra — uchopil; kim — co; idam — toto; iti — s tĕmito slovy; pṛthuka-taṇḍulān — vločky rýže.

Překlad

Poté, co Pán takto uvažoval, vytáhl z brāhmaṇova odĕvu rýžové vločky zavázané ve starém kusu látky a zvolal: „Co je to?“

10.81.9

Verš

nanv etad upanītaṁ me
parama-prīṇanaṁ sakhe
tarpayanty aṅga māṁ viśvam
ete pṛthuka-taṇḍulāḥ

Synonyma

nanu — zda; etat — toto; upanītam — přinesené; me — pro Mĕ; parama — nejvyšší; prīṇanam — skýtající uspokojení; sakhe — ó příteli; tarpayanti — uspokojí; aṅga — Můj drahý; mām — Mĕ; viśvam — (jenž jsem) celý vesmír; ete — tyto; pṛṭhuka-taṇḍulāḥ — rýžové vločky.

Překlad

„To jsi přinesl pro Mĕ, Můj příteli? To Mĕ nesmírnĕ tĕší. A nejen Mĕ – tĕchto pár rýžových vloček uspokojí celý vesmír.“

Význam

Śrīla Prabhupāda píše v knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství: „Z tohoto prohlášení je zřejmé, že Kṛṣṇa jakožto původní zdroj všeho je kořenem celého stvoření. Stejnĕ jako se zaléváním kořene okamžitĕ dodá vláha každé části stromu, obĕť Kṛṣṇovi nebo jakoukoliv činnost vykonanou pro Kṛṣṇu je třeba považovat za nejvyšší dobročinnou práci pro všechny, protože prospĕch z takové obĕti se roznáší po celém stvoření. Láska ke Kṛṣṇovi se předává všem živým bytostem.“

10.81.10

Verš

iti muṣṭiṁ sakṛj jagdhvā
dvitīyāṁ jagdhum ādade
tāvac chrīr jagṛhe hastaṁ
tat-parā parameṣṭhinaḥ

Synonyma

iti — když takto promluvil; muṣṭim — hrst; sakṛt — jednou; jagdhvā — poté, co snĕdl; dvitīyam — druhou; jagdhum — sníst; ādade — vzal; tāvat — poté; śrīḥ — bohynĕ štĕstí (Rukmiṇī-devī); jagṛhe — chytila; hastam — ruku; tat — Jemu; parā — oddaná; parame-sthinaḥ — Nejvyššího Pána.

Překlad

Poté, co to dořekl, snĕdl Nejvyšší Pán jednu hrst a chystal se sníst druhou, když Ho oddaná bohynĕ Rukmiṇī chytila za ruku.

Význam

Královna Rukmiṇī uchopila Kṛṣṇu za ruku, aby Mu zabránila sníst víc rýžových vloček. Podle Śrīpādy Śrīdhara Svāmīho chtĕla tímto gestem Pánovi říct: „Tolik Tvé milosti stačí, aby komukoliv zajistilo ohromné bohatství, jež je jen hrou mého pohledu. Ale prosím nenuť mĕ se tomuto brāhmaṇovi odevzdat, což se stane, když sníš ještĕ jednu hrst.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že uchopením Pánovy ruky Rukmiṇī naznačila: „Pokud sníš všechnu tuhle úžasnou dobrotu, kterou Tvůj přítel přinesl z domova, co mi zbyde pro mé přátele, spolumanželky, služebnice a mĕ samotnou? Na každého z nás se nedostane ani jedno zrnko!“ A služebnicím, které ji doprovázely, svým gestem řekla: „Tahle tvrdá rýže zkazí mému Pánovi Jeho jemný žaludek.“

Śrīla Prabhupāda komentuje, že „když oddaný Pánu Kṛṣṇovi obĕtuje s láskou a oddaností jídlo a Jeho to potĕší a přijme to, pak je Rukmiṇīdevī, bohynĕ štĕstí, tomuto oddanému tak zavázaná, že musí osobnĕ přijít do jeho domu, aby z nĕj udĕlala ten nejbohatší domov na svĕtĕ. Pokud nĕkdo dostatečnĕ nasytí Nārāyaṇa, pak Lakṣmī, bohynĕ štĕstí, se automaticky stává hostem v jeho domĕ, což znamená, že tento dům zbohatne.“

10.81.11

Verš

etāvatālaṁ viśvātman
sarva-sampat-samṛddhaye
asmin loke ’tha vāmuṣmin
puṁsas tvat-toṣa-kāraṇam

Synonyma

etāvatā — tolik; alam — stačí; viśva — vesmíru; ātman — ó Duše; sarva — veškeré; sampat — bohatství; samṛddhaye — aby vzkvétalo; asmin — v tomto; loke — svĕtĕ; atha vā — nebo i; amuṣmin — v příštím; puṁsaḥ — pro človĕka; tvat — Tvé; toṣa — uspokojení; kāraṇam — mající za příčinu.

Překlad

(Královna Rukmiṇī pravila:) To je víc než dost, ó Duše vesmíru, aby získal bohatství všeho druhu v tomto i v příštím svĕtĕ. Každý blahobyt nakonec závisí jen na Tvém uspokojení.

10.81.12

Verš

brāhmaṇas tāṁ tu rajanīm
uṣitvācyuta-mandire
bhuktvā pītvā sukhaṁ mene
ātmānaṁ svar-gataṁ yathā

Synonyma

brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; tām — tu; tu — a; rajanīm — noc; uṣitvā — poté, co strávil; acyuta — Pána Kṛṣṇy; mandire — v paláci; bhuktvā — když se najedl; pītvā — napil; sukham — ke své spokojenosti; mene — považoval; ātmānam — sebe; svaḥ — duchovního svĕta; gatam — za toho, jenž dosáhl; yathā — jako kdyby.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Brāhmaṇa se najedl a napil k plné spokojenosti a pak strávil noc v paláci Pána Acyuty. Připadal si, jako kdyby odešel do duchovního svĕta.

10.81.13

Verš

śvo-bhūte viśva-bhāvena
sva-sukhenābhivanditaḥ
jagāma svālayaṁ tāta
pathy anavrajya nanditaḥ

Synonyma

śvaḥ-bhūte — dalšího dne; viśva — vesmíru; bhāvena — udržovatelem; sva — v sobĕ; sukhena — jenž zažívá štĕstí; abhivanditaḥ — uctĕný; jagāma — šel; sva — do svého; ālayam — obydlí; tāta — můj milý (králi Parīkṣite); pathi — po cestĕ; anuvrajya — když kráčel; nanditaḥ — rozradostnĕný.

Překlad

Dalšího dne se Sudāmā vydal domů, uctívaný Pánem Kṛṣṇou, jenž je sám v sobĕ spokojený udržovatel vesmíru. Jak brāhmaṇa kráčel po cestĕ, cítil velkou radost, můj milý králi.

Význam

Zde se nám připomíná, že Pán Kṛṣṇa zaopatřuje přísun vytoužených vĕcí pro celý vesmír. Rozumí se tedy, že se chystá zahrnout Sudāmu vĕtším bohatstvím, než má Indra. Pán je sva-sukha, dokonale si vystačí se svou vlastní blažeností, a tak může udílet dary neomezenĕ.

Podle Śrīly Bhaktisiddhānty Sarasvatīho Ṭhākura slovo abhivanditaḥ vyjadřuje, že Śrī Kṛṣṇa Sudāmu ještĕ kousek po cestĕ doprovázel a nakonec se mu poklonil, pronesl nĕkolik uctivých slov a poté se s brāhmaṇou rozloučil.

10.81.14

Verš

sa cālabdhvā dhanaṁ kṛṣṇān
na tu yācitavān svayam
sva-gṛhān vrīḍito ’gacchan
mahad-darśana-nirvṛtaḥ

Synonyma

saḥ — on; ca — a; alabdhvā — aniž obdržel; dhanam — bohatství; kṛṣṇāt — od Pána Kṛṣṇy; na — ne; tu — však; yācitavān — žebral; svayam — z vlastní iniciativy; sva — do svého; gṛhān — domova; vrīḍitaḥ — se studem; agacchat — šel; mahat — s Nejvyšším Pánem; darśana — ze setkání; nirvṛtaḥ — nadšený.

Překlad

I když Sudāmā od Pána Kṛṣṇy žádné bohatství očividnĕ nedostal, příliš se ostýchal o nĕ sám poprosit. Prostĕ se vracel domů a v nitru byl dokonale spokojený, že se setkal s Nejvyšším Pánem.

10.81.15

Verš

aho brahmaṇya-devasya
dṛṣṭā brahmaṇyatā mayā
yad daridratamo lakṣmīm
āśliṣṭo bibhratorasi

Synonyma

aho — ó; brahmaṇya — jenž je oddaný brāhmaṇům; devasya — Nejvyššího Pána; dṛṣṭa — spatřená; brahmaṇyatā — oddanost brāhmaṇům; mayā — mnou; yat — protože; daridra-tamaḥ — nejvĕtší chudák; lakṣmīm — bohyni štĕstí; āśliṣṭaḥ — obejmutý; bibhratā — tím, jenž nosí; urasi — na své hrudi.

Překlad

(Sudāmā uvažoval:) O Pánu Kṛṣṇovi je známé, že je oddaný brāhmaṇům, a teď jsem tuto oddanost vidĕl na vlastní oči. Vždyť ten, kdo na hrudi nosí bohyni štĕstí, objal tohoto nejchudšího žebráka.

10.81.16

Verš

kvāhaṁ daridraḥ pāpīyān
kva kṛṣṇaḥ śrī-niketanaḥ
brahma-bandhur iti smāhaṁ
bāhubhyāṁ parirambhitaḥ

Synonyma

kva — kdo; aham — já; daridraḥ — ubohý; pāpīyān — hříšný; kva — kdo je; kṛṣṇaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; śrī-niketanaḥ — transcendentální podoba veškerého majestátu; brahma-bandhuḥ — přítel brāhmaṇy, kterému se ani nedá říkat brāhmaṇa; iti — tak; sma — jistĕ; aham — já; bāhubhyām — pažemi; parirambhitaḥ — obejmutý.

Překlad

Kdo jsem? Hříšný a ubohý přítel brāhmaṇy. A kdo je Kṛṣṇa? Nejvyšší Osobnost Božství, jež v plné míře oplývá šesti vznešenými atributy. On mĕ však přesto svými dvĕma pažemi objal.

Význam

Tento překlad je převzatý z překladu Caitanya-caritāmṛty (Madhya 7.143) od Śrīly Prabhupādy.

Sudāmā byl tak pokorný, že svou chudobu považoval za vlastní chybu, za výsledek nĕjakého hříchu. Taková mentalita je v souladu s pořekadlem dāridrya-doṣo guṇa-rāśi-nāśī – „Nešvar chudoby ničí hromady dobrých vlastností.“

10.81.17

Verš

nivāsitaḥ priyā-juṣṭe
paryaṅke bhrātaro yathā
mahiṣyā vījitaḥ śrānto
bāla-vyajana-hastayā

Synonyma

nivāsitaḥ — usazený; priyā — Jeho milou; juṣṭe — používanou; paryaṅke — na lůžko; bhrātaraḥ — bratři; yathā — jako; mahiṣyā — Jeho královnou; vījitaḥ — ovívaný; śrāntaḥ — unavený; bāla — ze žíní (z jačího ohonu); vyajana — vĕjíř; hastayā — jež mĕla v ruce.

Překlad

Když mĕ posadil na lůžko své milované choti, choval se ke mnĕ, jako kdybych byl jedním z Jeho bratrů. A jelikož jsem byl unavený, Jeho královna mĕ osobnĕ ovívala cāmarou z jačího ohonu.

10.81.18

Verš

śuśrūṣayā paramayā
pāda-saṁvāhanādibhiḥ
pūjito deva-devena
vipra-devena deva-vat

Synonyma

śuśrūṣayā — službou; paramayā — upřímnou; pāda — nohou; saṁvāhana — masírováním; ādibhiḥ — a tak dále; pūjitaḥ — uctívaný; deva-devena — Pánem všech polobohů; vipra-devena — Pánem brāhmaṇů; deva — polobůh; vat — jako.

Překlad

Přestože je Pánem všech polobohů a cílem uctívání všech brāhmaṇů, uctíval mĕ, jako kdybych byl nĕjaký polobůh, masíroval mi nohy a sloužil mi dalšími pokornými způsoby.

10.81.19

Verš

svargāpavargayoḥ puṁsāṁ
rasāyāṁ bhuvi sampadām
sarvāsām api siddhīnāṁ
mūlaṁ tac-caraṇārcanam

Synonyma

svarga — nebe; apavargayoḥ — a konečného osvobození; puṁsām — pro všechny lidi; rasāyām — v podzemních oblastech; bhuvi — a na Zemi; sampadām — bohatství; sarvāsām — všech; api — také; siddhīnām — mystických dokonalostí; mūlam — základní příčina; tat — Jeho; caraṇa — nohou; arcanam — uctívání.

Překlad

Oddaná služba Jeho lotosovým nohám je základní příčinou veškerých dokonalostí, které lze najít v nebi, v osvobození, v podzemních oblastech i na Zemi.

10.81.20

Verš

adhano ’yaṁ dhanaṁ prāpya
mādyann uccair na māṁ smaret
iti kāruṇiko nūnaṁ
dhanaṁ me ’bhūri nādadāt

Synonyma

adhanaḥ — chuďas; ayam — tento; dhanam — bohatství; prāpya — kdyby dostal; mādyan — radující se; uccaiḥ — velmi; na — ne; mām — na Mĕ; smaret — vzpomínal by; iti — takto uvažující; kāruṇikaḥ — soucitný; nūnam — jistĕ; dhanam — bohatství; me — mnĕ; abhūri — nepatrné; na ādadāt — nedal.

Překlad

Ten soucitný Pán uvažoval: „Kdyby tento ubožák najednou zbohatnul, byl by tak omámený radostí, že by na Mĕ zapomnĕl,“ a tak mi nedal ani trochu bohatství.

Význam

Sudāmovo prohlášení, že mu Pán Kṛṣṇa nedal „ani trochu bohatství“, se dá také chápat tak, že místo aby mu dal bohatství, které by bylo abhūri, „nepatrné“, dal mu Pán ve skutečnosti nezmĕrný poklad v podobĕ své společnosti. Tento alternativní význam navrhuje Śrīla Viśvanātha Cakravartī.

10.81.21-23

Verš

iti tac cintayann antaḥ
prāpto niya-gṛhāntikam
sūryānalendu-saṅkāśair
vimānaiḥ sarvato vṛtam

vicitropavanodyānaiḥ
kūjad-dvija-kulākulaiḥ
protphulla-kamudāmbhoja-
kahlārotpala-vāribhiḥ

juṣṭaṁ sv-alaṅkṛtaiḥ pumbhiḥ
strībhiś ca hariṇākṣibhiḥ
kim idaṁ kasya vā sthānaṁ
kathaṁ tad idam ity abhūt

Synonyma

iti — takto; tat — toto; cintayan — myslící si; antaḥ — v nitru; prāptaḥ — přišel; nija — svého; gṛha — domu; antikam — do blízkosti; sūrya — slunce; anala — oheň; indu — a mĕsíc; saṅkāśaiḥ — překonávajícími; vimānaiḥ — nebeskými paláci; sarvataḥ — na všech stranách; vṛtam — obklopené; vicitra — nádhernými; upavana — dvory; udyānaiḥ — a zahradami; kūjat — vrkajících; dvija — ptáků; kula — hejny; ākulaiḥ — hemžícími se; protphulla — plnĕ rozkvetlé; kumuda — lotosy kvetoucí v noci; ambhoja — lotosy kvetoucí ve dne; kahlāra — bílé lotosy; utpala — a lekníny; vāribhiḥ — vodními nádržemi; juṣṭam — zkrášlené; su — pĕknĕ; alaṅkṛtaiḥ — ozdobenými; pumbhiḥ — s muži; strībhiḥ — se ženami; ca — a; hariṇā — podobné laním; akṣibhiḥ — jejichž oči; kim — co; idam — toto; kasya — čí; vā — nebo; sthānam — místo; katham — jak; tat — to; idam — toto; iti — tak; abhūt — stalo se.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Takto v duchu uvažující přišel Sudāmā nakonec na místo, kde stál jeho dům. To místo bylo ale nyní na všech stranách zastavĕné k nebi se tyčícími nebeskými paláci překonávajícími společnou záři slunce, ohnĕ a mĕsíce. Byly tam nádherné dvory a zahrady hemžící se hejny vrkajících ptáků a zkrášlené nádržemi, ve kterých rostly lotosy kumuda, ambhoja, kahlāra a utpala. Vyšňoření muži a ženy s očima laní byli připraveni sloužit. Sudāmā se divil: „Co to má všechno být? Čí je to vlastnictví? Jak to všechno vzniklo?“

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī popisuje sled brāhmaṇových myšlenek: Nejprve zpozoroval velkou, neznámou záři, a pomyslel si: „Co to je?“ Pak si povšiml paláců, a ptal se v duchu: „Čí to je?“ A když pochopil, že je to jeho, divil se: „Jak to, že se to tak promĕnilo?“

10.81.24

Verš

evaṁ mīmāṁsamānaṁ taṁ
narā nāryo ’mara-prabhāḥ
pratyagṛhṇan mahā-bhāgaṁ
gīta-vādyena bhūyasā

Synonyma

evam — takto; mīmāṁsamānam — jenž hluboce přemítal; tam — jeho; narāḥ — muži; nāryaḥ — a ženy; amara — připomínající polobohy; prabhāḥ — jejichž zářivá tĕla; pratyagṛhṇan — zdravili; mahā-bhāgam — nanejvýš požehnaného; gīta — zpĕvem; vādyena — a hudebním doprovodem; bhūyasā — hlasitým.

Překlad

Zatímco takto přemítal, krásní muži a služebné, zářící jako polobozi, vyšli svému nesmírnĕ požehnanému pánu v ústrety, aby ho uvítali hlasitým zpĕvem a instrumentální hudbou.

Význam

Jak vysvĕtluje Ācārya Viśvanātha Cakravartī, slovo pratyagṛhṇan („následnĕ uznali“) vyjadřuje, že nejdřív Sudāmā v mysli přijal služebníky, když usoudil: „Můj Pán nejspíš chce, abych je mĕl,“ a potom oni reagovali na viditelnou zmĕnu v jeho postoji tím, že k nĕmu přistoupili jako ke svému pánovi.

10.81.25

Verš

patim āgatam ākarṇya
patny uddharṣāti-sambhramā
niścakrāma gṛhāt tūrṇaṁ
rūpiṇī śrīr ivālayāt

Synonyma

patim — svého manžela; āgatam — o příchodu; ākarṇya — když uslyšela; patnī — jeho žena; uddharṣā — radující se; ati — velmi; sambhramā — vzrušená; niścakrāma — vyšla; gṛhāt — z domu; tūrṇam — rychle; rūpiṇī — projevující svou osobní podobu; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; iva — jako kdyby; ālayāt — ze svého sídla.

Překlad

Když brāhmaṇova žena uslyšela, že přišel její manžel, vzrušená radostí rychle vyšla z domu. Připomínala samotnou bohyni štĕstí vycházející ze svého božského sídla.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī podotýká, že jelikož Pán Kṛṣṇa udĕlal ze Sudāmova domova nebeské obydlí, mĕli nyní všichni, kdo tam žili, nádherná tĕla a odĕvy odpovídající obyvatelům nebes. Śrīla Viśvanātha Cakravartī doplňuje tuto vizi: Předcházející noci spala Sudāmova chudá, vyzáblá žena v hadrech pod rozpadající se střechou, ale když se ráno probudila, spatřila sebe samotnou i svůj dům úžasným způsobem promĕnĕné. Zmatená byla jen chvíli; potom si uvĕdomila, že toto bohatství je Pánův dar jejímu manželovi, který musí být na cestĕ domů, a tak se připravila na jeho uvítání.

10.81.26

Verš

pati-vratā patiṁ dṛṣṭvā
premotkaṇṭhāśru-locanā
mīlitākṣy anamad buddhyā
manasā pariṣasvaje

Synonyma

pati-vratā — vĕrná manželovi; patim — svého muže; dṛṣṭvā — když spatřila; prema — lásky; utkaṇṭha — s dychtivostí; aśru — plné slz; locanā — jejíž oči; mīlita — se zavřenýma; akṣī — očima; anamat — poklonila se; buddhyā — rozvážnĕ; manasā — svým srdcem; pariṣasvaje — obejmula.

Překlad

Jakmile ta počestná žena spatřila svého manžela, oči se jí zalily slzami lásky a dychtivosti. Se zavřenýma očima se mu rozvážnĕ poklonila a v srdci ho objala.

10.81.27

Verš

patnīṁ vīkṣya visphurantīṁ
devīṁ vaimānikīm iva
dāsīnāṁ niṣka-kaṇṭhīnāṁ
madhye bhāntīṁ sa vismitaḥ

Synonyma

patnīm — svou manželku; vīkṣya — když uvidĕl; visphurantīm — skvoucího vzhledu; devīm — polobohynĕ; vaimānikīm — v nebeském letadle; iva — jako; dāsīnām — služebnic; niṣka — medailonky; kaṇṭhīnām — na jejichž krcích; madhye — uprostřed; bhāntīm — zářící; saḥ — on; vismitaḥ — užaslý.

Překlad

Když Sudāmā uvidĕl svoji manželku, užasl. Skvĕla se mezi všemi služebnicemi, jež zdobily medailonky posázené drahokamy, a vypadala jako zářící polobohynĕ v nebeském letadle.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že až do této chvíle nechával Nejvyšší Pán brāhmaṇu v jeho zuboženém stavu, aby ho jeho manželka poznala.

10.81.28

Verš

prītaḥ svayaṁ tayā yuktaḥ
praviṣṭo nija-mandiram
maṇi-stambha-śatopetaṁ
mahendra-bhavanaṁ yathā

Synonyma

prītaḥ — potĕšený; svayam — sám; tayā — jí; yuktaḥ — doprovázen; praviṣṭaḥ — jenž vešel; nija — do svého; mandiram — domu; maṇi — s drahokamy; stambha — sloupů; śata — stovky; upetam — majícího; mahā-indra — velkého Indry, krále nebes; bhavanam — palác; yathā — jako.

Překlad

S potĕšením vešel s manželkou do svého domu, v nĕmž byly stovky sloupů s drahými kameny, jaké jsou v paláci Pána Mahendry.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Sudāmā při pohledu na svou ženu nevycházel z údivu. Zatímco uvažoval: „Kdo je tato polobohynĕ, která přichází k tak pokleslé duši, jako jsem já?“, služebnice mu oznámily: „To je opravdu tvoje žena.“ V ten okamžik Sudāmovo tĕlo omládlo a zkrásnĕlo a mĕl na sobĕ skvĕlý odĕv a šperky. Slovo prītaḥ zde vyjadřuje, že mu tyto zmĕny způsobily značné potĕšení.

The famous “Thousand Names of Viṣṇu” hymn of the Mahābhārata immortalizes Sudāmā’s sudden opulence in the following phrase: śrīdāmā-raṅka-bhaktārtha-bhūmy-ānītendra-vaibhavaḥ. “Lord Viṣṇu is also known as He who brought Indra’s opulence to this earth for the benefit of His pitiful devotee Śrīdāmā [Sudāmā].”

10.81.29-32

Verš

payaḥ-phena-nibhāḥ śayyā
dāntā rukma-paricchadāḥ
paryaṅkā hema-daṇḍāni
cāmara-vyajanāni ca

āsanāni ca haimāni
mṛdūpastaraṇāni ca
muktādāma-vilambīni
vitānāni dyumanti ca

svaccha-sphaṭika-kuḍyeṣu
mahā-mārakateṣu ca
ratna-dīpān bhrājamānān
lalanā ratna-saṁyutāḥ

vilokya brāhmaṇas tatra
samṛddhīḥ sarva-sampadām
tarkayām āsa nirvyagraḥ
sva-samṛddhim ahaitukīm

Synonyma

payaḥ — mléčnou; phena — pĕnu; nibhāḥ — připomínající; śayyāḥ — lůžka; dāntāḥ — ze sloních klů; rukma — zlatá; paricchadāḥ — jejichž výzdoba; paryaṅkāḥ — pohovky; hema — zlaté; daṇḍāni — jejichž nohy; cāmara-vyajanāni — vĕjíře z jačích ohonů; ca — a; āsanāni — křesla; ca — a; haimāni — zlatá; mṛdu — mĕkké; upastaraṇāni — polštáře; ca — a; muktā-dāma — šňůrami perel; vilambīni — ovĕšené; vitānāni — baldachýny; dyumanti — třpytící se; ca — a; svaccha — čirého; sphaṭika — z křišťálového skla; kuḍyeṣu — na zdech; mahā-mārakateṣu — s cennými smaragdy; ca — také; ratna — posázené drahokamy; dīpān — lampy; bhrājamānān — svítící; lalanāḥ — ženy; ratna — drahokamy; saṁyutāḥ — ozdobené; vilokya — když vidĕl; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; tatra — tam; samṛddhīḥ — okázalé; sarva — všechno; sampadām — bohatství; tarkayām āsa — uvažoval; nirvyagraḥ — nevzrušenĕ; sva — svém; samṛddhim — o blahobytu; ahaitukīm — nečekaném.

Překlad

V Sudāmovĕ domĕ byla lůžka mĕkká a bílá jako mléčná pĕna, s konstrukcemi ze slonoviny a vyzdobenými zlatem. Byly tam také pohovky se zlatýma nohama, jakož i královské cāmary, zlaté trůny, mĕkké polštáře a třpytící se baldachýny ovĕšené šňůrami perel. Na zdech ze třpytícího se křišťálového skla vykládaných cennými smaragdy svítily lampy posázené drahokamy a všechny ženy v tom paláci byly ozdobené drahokamy. Jak se brāhmaṇa díval na toto přepychové bohatství všeho druhu, klidnĕ se zamyslel nad svým nečekaným blahobytem.

10.81.33

Verš

nūnaṁ bataitan mama durbhagasya
śaśvad daridrasya samṛddhi-hetuḥ
mahā-vibhūter avalokato ’nyo
naivopapadyeta yadūttamasya

Synonyma

nūnam bata — jistĕ; etat — téže samé osoby; mama — mĕ; durbhagasya — nešťastníka; śaśvat — vždy; daridrasya — chudého; samṛddhi — blahobytu; hetuḥ — příčina; mahā-vibhūteḥ — toho, jenž vlastní nejvĕtší bohatství; avalokataḥ — než pohled; anyaḥ — jiná; na — ne; eva — vskutku; upapadyeta — je k nalezení; yadu-uttamasya — nejlepšího z Yaduovců.

Překlad

(Sudāmā uvažoval:) Vždycky jsem byl chudý. Jediná možnost, jak mohl takový nešťastník jako já tak náhle zbohatnout, je ta, že na mĕ pohlédl Pán Kṛṣṇa, svrchovanĕ bohatý vůdce yaduovské dynastie.

10.81.34

Verš

nanv abruvāṇo diśate samakṣaṁ
yāciṣṇave bhūry api bhūri-bhojaḥ
parjanya-vat tat svayam īkṣamāṇo
dāśārhakāṇām ṛṣabhaḥ sakhā me

Synonyma

nanu — přece jen; abruvānaḥ — aniž promluvil; diśate — dal; samakṣam — v Jeho přítomnosti; yāciṣṇave — tomu, kdo chtĕl žebrat; bhūri — hojné (bohatství); api — dokonce; bhūri — hojného (bohatství); bhojaḥ — jenž si užívá; parjanya-vat — jako mrak; tat — to; svayam — On sám; īkṣamāṇaḥ — když vidĕl; dāśārhakāṇām — z potomků krále Daśārhy; ṛṣabhaḥ — nejvznešenĕjší; sakhā — přítel; me — můj.

Překlad

Můj přítel Kṛṣṇa, nejvznešenĕjší z Dāśārhů, jenž si užívá neomezeného bohatství, si přece jen všiml, že mým skrytým zámĕrem bylo od Nĕho žebrat. Proto mĕ obdaroval tímto svrchovaným bohatstvím, přestože se o tom nezmínil, když jsem před Ním stál. Zachoval se jako milostivý mrak, který sesílá déšť.

Význam

Śrī Kṛṣṇa je bhūri-bhoja, užívá si bez omezení. Neřekl Sudāmovi, jak splní jeho nevyslovenou žádost, protože podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho si v tu chvíli říkal: „Můj milý přítel Mi dal tyto rýžové vločky, jež předčí všechny poklady, které vlastním. I když ve svém domĕ nemĕl dar, který by Mi mohl přinést, šel o nĕj žebrat k sousedovi. Proto je jedinĕ na místĕ, abych mu dal nĕco cennĕjšího, než je všechno Mé vlastnictví. Ale tomu, co Já vlastním, se nic nevyrovná a nic víc neexistuje, takže mu mohu dát jen takové nicotnosti, jako jsou poklady Indry, Brahmy a ostatních polobohů.“ Pán Kṛṣṇa se stydĕl, že nedokáže náležitĕ opĕtovat dar svého oddaného, a proto udĕlil brāhmaṇovi svou přízeň beze slov. Pán jednal jako velkodušný dešťový mrak, který zaopatřuje životními nezbytnostmi každého široko daleko, ale stydí se, že jeho déšť je příliš malým darem na to, aby jím mohl oplatit bohaté obĕti, jež pro nĕj farmáři dĕlají. Kvůli svému studu může nĕkdy mrak počkat se zavlažováním polí na noc, kdy budou farmáři spát.

Přední osobnosti z rodu Dāśārhů, k nimž Pána Kṛṣṇu řadí tento verš, byly zvláštĕ známé svou štĕdrostí.

10.81.35

Verš

kiñcit karoty urv api yat sva-dattaṁ
suhṛt-kṛtaṁ phalgv api bhūri-kārī
mayopaṇītaṁ pṛthukaika-muṣṭiṁ
pratyagrahīt prīti-yuto mahātmā

Synonyma

kiñcit — nepatrným; karoti — činí; uru — velké; api — dokonce; yat — co; sva — Jím samotným; dattam — dané; suhṛt — přítelem; kṛtam — vykonané; phalgu — skrovné; api — i; bhūri — velkým; kārī — činící; mayā — mnou; upanītam — přinesených; pṛthuka — rýžových vloček; eka — jednu; muṣṭim — hrst; pratyagrahīt — přijal; prīti-yutaḥ — s potĕšením; mahā-ātmā — Nejvyšší Duše.

Překlad

Pán, Nejvyšší Duše, považuje i sebevĕtší požehnání, která dává, za nepatrná, a naproti tomu zveličuje i malou službu, kterou Mu poskytne Jeho oddaný. Přijal tedy s potĕšením jedinou hrst rýžových vloček, které jsem Mu přinesl.

10.81.36

Verš

tasyaiva me sauhṛda-sakhya-maitrī-
dāsyaṁ punar janmani janmani syāt
mahānubhāvena guṇālayena
viṣajjatas tat-puruṣa-prasaṅgaḥ

Synonyma

tasya — Jemu; eva — opravdu; me — moje; sauhṛda — láska; sakhya — přátelství; maitrī — spříznĕnost; dāsyam — a služebnictví; punaḥ — znovu a znovu; janmani janmani — život za životem; syāt — kéž je; mahā-anubhāvena — ke svrchovanĕ soucitnému Pánu; guṇa — transcendentálních vlastností; ālayena — zdroji; viṣajjataḥ — veskrze připoutaný; tat — Jeho; puruṣa — oddaných; prasaṅgaḥ — cenná společnost.

Překlad

Pán je svrchovanĕ soucitný zdroj všech transcendentálních vlastností. Kéž Mu mohu život za životem sloužit s láskou, přátelstvím a pocity spříznĕnosti a kéž mohu tuto pevnou připoutanost k Nĕmu rozvíjet v cenné společnosti Jeho oddaných.

Význam

Podle vysvĕtlení Śrīly Viśvanātha Cakravartīho zde sauhṛdam označuje náklonnost vůči tomu, jenž tak soucítí se svými oddanými, sakhyam je zalíbení projevené v touze žít v Jeho společnosti, maitrī je postoj důvĕrné spříznĕnosti a dāsyam je nutkání sloužit.

10.81.37

Verš

bhaktāya citrā bhagavān hi sampado
rājyaṁ vibhūtīr na samarthayaty ajaḥ
adīrgha-bodhāya vicakṣaṇaḥ svayaṁ
paśyan nipātaṁ dhanināṁ madodbhavam

Synonyma

bhaktāya — svému oddanému; citrāḥ — úžasné; bhagavān — Nejvyšší Pán; hi — jistĕ; sampadaḥ — bohatství; rājyam — království; vibhūtīḥ — hmotné statky; na samarthayati — neudílí; ajaḥ — nezrozený; adīrgha — omezené; bodhāya — jehož pochopení; vicakṣanaḥ — moudrý; svayam — sám; paśyan — když vidí; nipātam — pád; dhaninām — bohatých; mada — omámenosti pýchou; udbhavam — vzestup.

Překlad

Nejvyšší Pán nedává úžasné bohatství tohoto svĕta – královskou moc a hmotné statky – oddanému, který postrádá duchovní porozumĕní. Nezrozený Pán ve své nekonečné moudrosti dobře ví, jak může omámenost pýchou zapříčinit pád bohatých.

Význam

Jak vysvĕtluje Śrīla Viśvanātha Cakravartī, pokorný brāhmaṇa Sudāmā si o sobĕ myslel, že není hoden toho, aby mu Nejvyšší Pán udĕlil své nejvzácnĕjší a nejcennĕjší požehnání, čistou oddanou službu. Uvažoval, že kdyby mĕl nĕjakou pravou oddanost, Pán by mu požehnal dokonalou, neochvĕjnou oddaností, a ne hmotným bohatstvím a služebníky, jež od nĕho dostal. Upřímnĕjšího oddaného by Pán Kṛṣṇa chránil tím, že by mu odepřel taková rozptýlení. Oddanému, který je upřímný, ale ménĕ inteligentní, Pán nedá tolik hmotného bohatství, kolik si přeje, ale jen tolik, kolik pomůže rozvoji jeho oddanosti. Sudāmā si říkal: „Velký svĕtec, jako byl Prahlāda Mahārāja, se dokáže vyhnout znečištĕní nezmĕrným bohatstvím, mocí a slávou, ale já se musím ve své nové situaci mít stále na pozoru před pokušením.“

Můžeme chápat, že tento pokorný postoj zajistil Sudāmovi Viprovi konečný úspĕch v praktikování bhakti-yogy standardní metodou naslouchání a vyprávĕní o slávĕ Pána Kṛṣṇy.

10.81.38

Verš

itthaṁ vyavasito buddhyā
bhakto ’tīva janārdane
viṣayān jāyayā tyakṣyan
bubhuje nāti-lampaṭaḥ

Synonyma

ittham — takto; vyavasitaḥ — pevný ve svém odhodlání; buddhyā — pomocí inteligence; bhaktaḥ — oddaný; atīva — absolutnĕ; janārdane — Pánu Kṛṣṇovi, útočišti všech živých bytostí; viṣayān — předmĕtů smyslového požitku; jāyayā — se svou ženou; tyakṣyan — chtĕjící se zříct; bubhuje — užíval si; na — ne; ati — hrabivý.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Sudāmā, který takto pomocí duchovní inteligence upevnil své odhodlání, zůstal absolutnĕ oddaný Pánu Kṛṣṇovi, útočišti všech živých bytostí. Bez hrabivosti si užíval se svou ženou smyslových radostí, kterých se mu dostalo, ale stále myslel na to, že se nakonec všeho smyslového požitku zřekne.

10.81.39

Verš

tasya vai deva-devasya
harer yajña-pateḥ prabhoḥ
brāhmaṇāḥ prabhavo daivaṁ
na tebhyo vidyate param

Synonyma

tasya — Jeho; vai — dokonce; deva-devasya — Pána pánů; hareḥ — Kṛṣṇy; yajña — védských obĕtí; pateḥ — Pána; prabhoḥ — nejvyššího vládce; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; prabhavaḥ — vládci; daivam — božstvo; na — ne; tebhyaḥ — než oni; vidyate — existuje; param — vĕtší.

Překlad

Pán Hari je Bůh všech bohů, Pán všech obĕtí a nejvyšší vládce. Sám však uznává zbožné brāhmaṇy za své vládce, takže neexistuje vyšší božstvo než oni.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že ačkoliv je Śrī Kṛṣṇa nejvyšším vládcem stvoření, pokládá brāhmaṇy za své pány, i když je Bohem všech bohů, brāhmaṇové jsou Jeho božstva, a přestože je Pánem všech obĕtí, sám provádí obĕti, aby je uctíval.

10.81.40

Verš

evaṁ sa vipro bhagavat-suhṛt tadā
dṛṣṭvā sva-bhṛtyair ajitaṁ parājitam
tad-dhyāna-vegodgrathitātma-bandhanas
tad-dhāma lebhe ’cirataḥ satāṁ gatim

Synonyma

evam — tak; saḥ — on; vipraḥ — brāhmaṇa; bhagavat — Nejvyššího Pána; suhṛt — přítel; tadā — tehdy; dṛṣṭvā — když vidĕl; sva — svými; bhṛtyaiḥ — služebníky; ajitam — nepřemožitelného; parājitam — přemoženého; tat — o Nĕm; dhyāna — jeho meditace; vega — silou; udgrathita — rozvázaná; ātma — vlastního já; bandhanaḥ — pouta; tat — Jeho; dhāma — sídla; lebhe — dosáhl; acirataḥ — zakrátko; satām — velkých svĕtců; gatim — cíl.

Překlad

Když takto brāhmaṇa vidĕl, jak Jeho vlastní služebníci přemáhají nepřemožitelného Nejvyššího Pána, pocítil tento Pánův drahý přítel, že jsou zbývající uzly připoutanosti ke hmotĕ v jeho srdci přesekány silou jeho neustálé meditace o Pánu. Zakrátko dospĕl do svrchovaného sídla Pána Kṛṣṇy, které je cílem velkých svĕtců.

Význam

Sudāmovo pozemské bohatství bylo popsáno a nyní Śukadeva Gosvāmī popisuje poklad, z nĕhož se brāhmaṇa tĕšil po ukončení tohoto života. Śrī Jīva Gosvāmī zmiňuje, že poslední špetkou Sudāmovy iluze byla nepatrná pýcha na to, že je odříkavým brāhmaṇou. I ta však byla zničena jeho rozjímáním o tom, jak se Nejvyšší Pán podvoluje svým oddaným.

10.81.41

Verš

etad brahmaṇya-devasya
śrutvā brahmaṇyatāṁ naraḥ
labdha-bhāvo bhagavati
karma-bandhād vimucyate

Synonyma

etat — této; brahmaṇya-devasya — Nejvyššího Pána, jenž zvláštĕ přeje brāhmaṇům; śrutvā — když slyší; brahmaṇyatām — o laskavosti vůči brāhmaṇům; naraḥ — človĕk; labdha — poté, co získá; bhāvaḥ — lásku; bhagavati — k Pánu; karma — hmotného jednání; bandhāt — z pout; vimucyate — je vysvobozen.

Překlad

Nejvyšší Pán vždy projevuje zvláštní přízeň brāhmaṇům. Každý, kdo uslyší toto vyprávĕní o Jeho laskavosti vůči brāhmaṇům, vyvine lásku k Pánu, a tak bude vysvobozen z pout hmotného jednání.

Význam

V úvodu ke kapitole knihy Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství, jež líčí tuto zábavu, Jeho Božská Milost Śrīla Prabhupāda píše: „Pán Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, Nadduše všech živých bytostí, zná velice dobře srdce každého. Zvláštĕ je naklonĕný oddaným brāhmaṇům. Říká se Mu také brahmaṇya-deva, což znamená, že Ho brāhmaṇové uctívají. Proto oddaný, který je plnĕ odevzdaný Nejvyšší Osobnosti Božství, již dosáhl brāhmaṇského postavení. Nikdo se nemůže přiblížit k Nejvyššímu Brahmanu, Pánu Kṛṣṇovi, aniž by se stal brāhmaṇou. Kṛṣṇa se zvláštĕ stará, aby odstranil utrpení svých oddaných, a je jediným útočištĕm čistých oddaných.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté první kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán žehná brāhmaṇovi Sudāmovi.“

KAPITOLA OSMDESÁTÁ DRUHÁ

Kṛṣṇa a Balarāma se setkávají s obyvateli Vṛndāvanu

10.82.1

Verš

śrī-śuka uvāca
athaikadā dvāravatyāṁ
vasato rāma-kṛṣṇayoḥ
sūryoparāgaḥ su-mahān
āsīt kalpa-kṣaye yathā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — potom; ekadā — při jedné příležitosti; dvāravatyām — ve Dvārace; vasatoḥ — zatímco žili; rāma-kṛṣṇayoḥ — Balarāma a Kṛṣṇa; sūrya — slunce; uparāgaḥ — zatmĕní; su-mahān — velké; āsīt — nastalo; kalpa — dne Pána Brahmy; kṣaye — na konci; yathā — jako.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Jednou, když Balarāma a Kṛṣṇa žili ve Dvārace, nastalo velké zatmĕní slunce, jako kdyby nadešel konec dne Pána Brahmy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že slova atha a ekadā se v sanskrtské literatuře bĕžnĕ používají k uvedení nového tématu. Zde konkrétnĕ vyjadřují, že o opĕtovném setkání Yaduovců a Vṛṣṇiovců na Kurukṣetře se vypráví mimo chronologickou posloupnost.

Śrīla Sanātana Gosvāmī vysvĕtluje ve svém komentáři Vaiṣṇava-toṣaṇī, že události popsané v této osmdesáté druhé kapitole se odehrály poté, co Pán Baladeva navštívil Vraju (kapitola 65) a před obĕtí Rājasūya, kterou konal Mahārāja Yudhiṣṭhira (kapitola 74). Musí to tak být proto, zdůvodňuje ācārya, že bĕhem zatmĕní se na Kurukṣetře sešli všichni Kuruovci, včetnĕ Dhṛtarāṣṭry, Yudhiṣṭhiry, Bhīṣmy a Droṇy, v přátelském rozpoložení a společnĕ se tĕšili z přítomnosti Śrī Kṛṣṇy. Oproti tomu bĕhem Rājasūya-yajñi Duryodhanova žárlivost vůči Pāṇḍuovcům vzplála tak, že se to již nedalo zvrátit. Brzy na to Duryodhana vyzval Yudhiṣṭhiru a jeho bratry ke hře v kostky, v níž je podvodem připravil o království a poslal je do vyhnanství v lese. Hned poté, co se Pāṇḍuovci vrátili z vyhnanství, vypukla velká bitva na Kurukṣetře, v níž Bhīṣma a Droṇa přišli o život. Není tedy logicky možné, aby k zatmĕní slunce na Kurukṣetře došlo po obĕti Rājasūya.

10.82.2

Verš

taṁ jñātvā manujā rājan
purastād eva sarvataḥ
samanta-pañcakaṁ kṣetraṁ
yayuḥ śreyo-vidhitsayā

Synonyma

tam — to; jñātvā — vĕdoucí; manujāḥ — lidé; rājan — ó králi (Parīkṣite); purastāt — předem; eva — dokonce; sarvataḥ — odevšad; samanta-pañcakam — jménem Samanta-pañcaka (v posvátné oblasti Kurukṣetry); kṣetram — na pole; yayuḥ — vydali se; śreyaḥ — prospĕch; vidhitsayā — přející si získat.

Překlad

Lidé o tomto zatmĕní vĕdĕli předem, ó králi, a mnozí se vydali na posvátné místo zvané Samanta-pañcaka, aby získali zbožné zásluhy.

Význam

Védští astronomové dovedli před pĕti tisíci lety předpovídat zatmĕní slunce a mĕsíce stejnĕ dobře jako naši moderní astronomové. Poznání dávných astronomů však sahalo mnohem dál, protože chápali karmické vlivy tĕchto událostí. Zatmĕní slunce a mĕsíce jsou obvykle, až na nĕkteré vzácné výjimky, velmi nepříznivá. Ale tak jako den Ekādaśī, který je jinak nepříznivý, přináší prospĕch, když je využit k oslavování Pána Hariho, doba zatmĕní je výhodná pro držení půstu a pro uctívání.

Svaté poutní místo zvané Samanta-pañcaka se nachází na Kurukṣetře, „posvátné půdĕ Kuruovců“, kde předkové kuruovských králů vykonali mnoho védských obĕtí. Učení brāhmaṇové tedy doporučili Kuruovcům, že to pro nĕ bude nejlepší místo k tomu, aby tam bĕhem zatmĕní následovali sliby. Již dávno před nimi Pán Paraśurāma konal na Kurukṣetře askezi, aby odčinil své zabíjení. Samanta-pañcaka, pĕt jezer, která tam vykopal, tam stále byla i na konci Dvāpara-yugy, a jsou tam až dodnes.

10.82.3-6

Verš

niḥkṣatriyāṁ mahīṁ kurvan
rāmaḥ śastra-bhṛtāṁ varaḥ
nṛpāṇāṁ rudhiraugheṇa
yatra cakre mahā-hradān

īje ca bhagavān rāmo
yatrāspṛṣṭo ’pi karmaṇā
lokaṁ saṅgrāhayann īśo
yathānyo ’ghāpanuttaye

mahatyāṁ tīrtha-yātrāyāṁ
tatrāgan bhāratīḥ prajāḥ
vṛṣṇayaś ca tathākrūra-
vasudevāhukādayaḥ

yayur bhārata tat kṣetraṁ
svam aghaṁ kṣapayiṣṇavaḥ
gada-pradyumna-sāmbādyāḥ
sucandra-śuka-sāraṇaiḥ
āste ’niruddho rakṣāyāṁ
kṛtavarmā ca yūtha-paḥ

Synonyma

niḥkṣatriyām — zbavenou králů; mahīm — Zemi; kurvan — poté, co učinil; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; śastra — zbraní; bhṛtām — z nositelů; varaḥ — nejvĕtší; nṛpāṇām — králů; rudhira — krve; oghena — z proudů; yatra — kde; cakre — vytvořil; mahā — velká; hradān — jezera; īje — uctíval; ca — a; bhagavān — Nejvyšší Pán; rāmaḥ — Paraśurāma; yatra — kde; aspṛṣṭaḥ — nedotčený; api — ačkoliv; karmaṇā — hmotným jednáním a jeho reakcemi; lokam — celý svĕt; saṅgrāhayan — poučující; īśaḥ — Pán; yathā — jako kdyby; anyaḥ — nĕkdo jiný; agha — hříchy; apanuttaye — aby rozptýlil; mahatyām — velké; tīrtha-yātrāyām — u příležitosti svaté poutní cesty; tatra — tam; āgan — přišli; bhāratīḥ — z Bhārata-varṣi; prajāḥ — lidé; vṛṣṇayaḥ — členové dynastie Vṛṣṇiovců; ca — a; tathā — také; akrūra-vasudeva-āhuka-ādayaḥ — Akrūra, Vasudeva, Āhuka (Ugrasena) a další; yayuḥ — šli; bhārata — ó potomku Bharaty (Parīkṣite); tat — to; kṣetram — na svaté místo; svam — své; agham — hříchy; kṣapayiṣṇavaḥ — jelikož chtĕli odstranit; gada-pradyumna-sāmba-ādayaḥ — Gada, Pradyumna, Sāmba a ostatní; sucandra-śuka-sāraṇaiḥ — se Sucandrou, Śukou a Sāraṇou; āste — zůstal; aniruddhaḥ — Aniruddha; rakṣāyām — aby střežil; kṛtavarmā — Kṛtavarmā; ca — a; yūtha-paḥ — vojevůdce.

Překlad

Poté, co Pán Paraśurāma, nejpřednĕjší z válečníků, zbavil Zemi králů, vytvořil velká jezera z jejich krve na místĕ zvaném Samanta-pañcaka. I když není nikdy poznamenán karmickými reakcemi, vykonal tam obĕti pro poučení obyčejných lidí; jednal tedy jako obyčejný smrtelník, který se chce oprostit od hříchů. Na tomto místĕ Samanta-pañcaka se nyní ze všech částí Bhārata-varṣi sešlo velké množství poutníků. Ó potomku Bharaty, mezi tĕmi, kdo na toto svaté místo dorazili, bylo mnoho Vṛṣṇiovců, jako například Gada, Pradyumna a Sāmba, kteří doufali, že se zbaví svých hříchů; vydali se tam i Akrūra, Vasudeva, Āhuka a další králové. Aniruddha zůstal se Sucandrou, Śukou a Sāraṇou ve Dvārace, aby společnĕ s Kṛtavarmou, velitelem jejich ozbrojených sil, střežili mĕsto.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho zůstal Kṛṣṇův vnuk Aniruddha ve Dvārace, aby chránil mĕsto, protože je původnĕ projevem Pána Viṣṇua střežícím duchovní planetu Śvetadvīp.

10.82.7-8

Verš

te rathair deva-dhiṣṇyābhair
hayaiś ca tarala-plavaiḥ
gajair nadadbhir abhrābhair
nṛbhir vidyādhara-dyubhiḥ

vyarocanta mahā-tejāḥ
pathi kāñcana-mālinaḥ
divya-srag-vastra-sannāhāḥ
kalatraiḥ khe-carā iva

Synonyma

te — oni; rathaiḥ — s kočáry (obsazenými vojáky); deva — polobohů; dhiṣṇya — letadla; ābhaiḥ — připomínjícími; hayaiḥ — koňmi; ca — a; tarala — (jako) vlny; plavaiḥ — jejichž pohyb; gajaiḥ — slony; nadadbhiḥ — troubícími; abhra — mraky; ābhaiḥ — připomínajícími; nṛbhiḥ — a pĕšáky; vidyādhara — (jako) polobozi Vidyādharové; dyubhiḥ — zářícími; vyarocanta — (yaduovští princové) v plném lesku; mahā — velmi; tejāḥ — mocní; pathi — na cestĕ; kāñcana — zlaté; mālinaḥ — mající náhrdelníky; divya — božské; srak — mající kvĕtinové girlandy; vastra — odĕvy; sannāhāḥ — a brnĕní; kalatraiḥ — se svými manželkami; khe-carāḥ — polobozi, kteří létají po nebi; iva — jako.

Překlad

Mocní Yaduovci se přesouvali po cestĕ s velkou vznešeností. K službám jim byli připraveni vojáci jedoucí na vozech, jež mohly soupeřit s nebeskými letadly, na koních, kteří se pohybovali rytmickým krokem, a na troubících slonech velikosti mraků. Rovnĕž s nimi pochodovalo mnoho pĕšáků, kteří zářili jako nebeští Vidyādharové. Yaduovci mĕli na sobĕ božské odĕvy – zdobily je zlaté náhrdelníky a kvĕtinové girlandy mĕli prvotřídní brnĕní – takže když jeli po cestĕ v doprovodu svých manželek, připomínali polobohy letící po nebi.

10.82.9

Verš

tatra snātvā mahā-bhāgā
upoṣya su-samāhitāḥ
brāhmaṇebhyo dadur dhenūr
vāsaḥ-srag-rukma-mālinīḥ

Synonyma

tatra — tam; snātvā — poté, co se vykoupali; mahā-bhāgāḥ — velmi zbožní (Yaduovci); upoṣya — postili se; su-samāhitāḥ — s bedlivou pozorností; brāhmaṇebhyaḥ — brāhmaṇům; daduḥ — dali; dhenūḥ — krávy; vāsaḥ — s přehozy; srak — kvĕtinovými girlandami; rukma — zlatými; mālinīḥ — a náhrdelníky.

Překlad

U Samanta-pañcaky se zbožní Yaduovci vykoupali a pak pozornĕ drželi půst. Poté obdarovali brāhmaṇy kravami ozdobenými přehozy, kvĕtinovými girlandami a zlatými náhrdelníky.

10.82.10

Verš

rāma-hradeṣu vidhi-vat
punar āplutya vṛṣṇayaḥ
dadaḥ sv-annaṁ dvijāgryebhyaḥ
kṛṣṇe no bhaktir astv iti

Synonyma

rāma — Pána Paraśurāmy; hradeṣu — v jezerech; vidhi-vat — v souladu s pokyny písem; punaḥ — znovu; āplutya — poté, co se vykoupali; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; daduḥ — dali; su — kvalitní; annam — jídlo; dvija — brāhmaṇům; agryebhyaḥ — prvotřídním; kṛṣṇe — Kṛṣṇovi; naḥ — naše; bhaktiḥ — oddanost; astu — nechť je; iti — takto.

Překlad

Podle pokynů písem se pak potomci Vṛṣṇiho ještĕ jednou vykoupali v jezerech Pána Paraśurāmy a pohostili prvotřídní brāhmaṇy bohatými pokrmy. Celou dobu se přitom modlili: „Kéž jsme obdařeni oddaností Pánu Kṛṣṇovi!“

Význam

Tato druhá koupel značila konec půstu následujícího dne.

10.82.11

Verš

svayaṁ ca tad-anujñātā
vṛṣṇayaḥ kṛṣṇa-devatāḥ
bhuktvopaviviśuḥ kāmaṁ
snigdha-cchāyāṅghripāṅghriṣu

Synonyma

svayam — sami; ca — a; tat — od Nĕj (Pána Kṛṣṇy); anujñātāḥ — se svolením; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; kṛṣṇa — Pán Kṛṣṇa; devatāḥ — jejichž výlučné Božstvo; bhuktvā — poté, co se najedli; upaviviśuḥ — usedli; kāmam — po libosti; snigdha — chladivý; chāyā — jejichž stín; aṅghripa — stromů; aṅghriṣu — k patĕ.

Překlad

Potom Vṛṣṇiovci se svolením Pána Kṛṣṇy, jediného cíle jejich uctívání, posnídali a nenucenĕ usedli pod stromy, které vrhaly chladivý stín.

10.82.12-13

Verš

tatrāgatāṁs te dadṛśuḥ
suhṛt-sambandhino nṛpān
matsyośīnara-kauśalya-
vidarbha-kuru-sṛñjayān

kāmboja-kaikayān madrān
kuntīn ānarta-keralān
anyāṁś caivātma-pakṣīyān
parāṁś ca śataśo nṛpa
nandādīn suhṛdo gopān
gopīś cotkaṇṭhitāś ciram

Synonyma

tatra — tam; āgatān — kteří dospĕli; te — oni (Yaduovci); dadṛśuḥ — vidĕli; suhṛt — přátele; sambandhinaḥ — a příbuzné; nṛpān — krále; matsya-uśīnara-kauśalya-vidarbha-kuru-sṛñjayān — Matsyi, Uśīnary, Kauśalyi, Vidarbhy, Kuruovce a Sṛñjaye; kāmboja-kaikayān — Kāmboje a Kaikaye; madrān — Madry; kuntīn — Kuntī; ānarta-keralān — Ānarty a Keraly; anyān — jiné; ca eva — také; ātma-pakṣīyān — z vlastního tábora; parān — protivníky; ca — a; śataśaḥ — po stovkách; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); nanda-ādīn — v čele s Nandou Mahārājem; suhṛdaḥ — své drahé přátele; gopān — pastevce; gopīḥ — ženy pastevců; ca — a; utkaṇṭhitāḥ — soužené úzkostí; ciram — po dlouhou dobu.

Překlad

Yaduovci vidĕli, že mnozí z králů, kteří tam dorazili, byli jejich staří přátelé a příbuzní – Matsyové, Uśīnarové, Kauśalyové, Vidarbhové, Kuruovci, Sṛñjayové, Kāmbojové, Kaikayové, Madrové, Kuntīové a králové Ānarty a Keraly. Vidĕli také mnoho stovek jiných králů, jak spojenců, tak protivníků. Navíc, můj milý králi Parīkṣite, spatřili své drahé přátele – Nandu Mahārāje, pastevce a jejich ženy, kteří již dlouho trpĕli úzkostí.

10.82.14

Verš

anyonya-sandarśana-harṣa-raṁhasā
protphulla-hṛd-vaktra-saroruha-śriyaḥ
āśliṣya gāḍhaṁ nayanaiḥ sravaj-jalā
hṛṣyat-tvaco ruddha-giro yayur mudam

Synonyma

anyonya — vzájemného; sandarśana — ze spatření; harṣa — radosti; raṁhasā — na popud; protphulla — kvetoucí; hṛt — jejich srdcí; vaktra — a tváří; saroruha — lotosů; śriyaḥ — jejichž krása; āśliṣya — poté, co obejmuli; gāḍham — pevnĕ; nayanaiḥ — z očí; sravat — proudící; jalāḥ — vody (slz); hṛṣyat — se zježenými chlupy; tvacaḥ — jejichž kůže; ruddha — zalknuté; giraḥ — jejichž hlasy; yayuḥ — zažívali; mudam — blaženost.

Překlad

Velká radost ze setkání způsobila, že jim lotosy jejich srdcí a tváří rozkvetly svĕží krásou, a jeden druhého nadšenĕ objímali. Všichni muži pociťovali hlubokou blaženost, při níž jim tekly slzy z očí, mĕli zježené chlupy na tĕle a zalknuté hlasy.

10.82.15

Verš

striyaś ca saṁvīkṣya mitho ’ti-sauhṛda-
smitāmalāpāṅga-dṛśo ’bhirebhire
stanaiḥ stanān kuṅkuma-paṅka-rūṣitān
nihatya dorbhiḥ praṇayāśru-locanāḥ

Synonyma

striyaḥ — ženy; ca — a; saṁvīkṣya — když vidĕly; mithaḥ — jedna druhou; ati — silnou; sauhṛda — s přátelskou náklonností; smita — usmĕvavé; amala — čisté; apāṅga — vysílající pohledy; dṛśaḥ — jejichž oči; abhirebhire — objímaly se; stanaiḥ — s prsy; stanān — prsa; kuṅkuma — šafránu; paṅka — pastou; rūṣitān — potřená; nihatya — tisknoucí; dorbhiḥ — pažemi; praṇaya — lásky; aśru — slzy; locanāḥ — v jejichž očích.

Překlad

Ženy na sebe hledĕly s čistými úsmĕvy, jež vyjadřovaly přátelství prodchnuté láskou. A když se objímaly, tiskly se k sobĕ prsy potřenými šafránovou pastou a oči mĕly plné slz náklonnosti.

10.82.16

Verš

tato ’bhivādya te vṛddhān
yaviṣṭhair abhivāditāḥ
sv-āgataṁ kuśalaṁ pṛṣṭvā
cakruḥ kṛṣṇa-kathā mithaḥ

Synonyma

tataḥ — potom; abhivādya — když se poklonili; te — oni; vṛddhān — starším; yaviṣṭhaiḥ — jejich mladšími příbuznými; abhivāditāḥ — kterým byly skládány poklony; su-āgatam — na pohodlnou cestu; kuśalam — a blaho; pṛṣṭvā — poté, co se otázali; cakruḥ — zavedli; kṛṣṇa — na Kṛṣṇu; kathāḥ — rozhovor; mithaḥ — mezi sebou.

Překlad

Všichni se pak poklonili svým starším a zároveň přijali projevy úcty od mladších příbuzných. Poté, co se jedni druhých poptali, jaká byla cesta a jak se jim daří, začali rozmlouvat o Kṛṣṇovi.

Význam

Takto spolu jednají vaiṣṇavové. Ani rodinná pouta, která jsou pro obyčejné podmínĕné duše matoucí, netvoří pro ty, kdo mají v rodinĕ samé čisté oddané Pána, žádnou překážku. Impersonalisté nedovedou tyto důvĕrné vztahy pochopit, protože jejich filosofie zavrhuje jako klamné jakékoliv osobní, emocionální projevy. Když následovníci impersonalismu předstírají, že chápou láskyplné vztahy Kṛṣṇy a Jeho oddaných, jen vytvářejí zmatek jak sami sobĕ, tak všem, kdo jim naslouchají.

10.82.17

Verš

pṛthā bhrātṝn svasṝr vīkṣya
tat-putrān pitarāv api
bhrātṛ-patnīr mukundaṁ ca
jahau saṅkathayā śucaḥ

Synonyma

pṛthā — Kuntī; bhrātṝn — své bratry; svasṝḥ — a sestry; vīkṣya — když vidĕla; tat — jejich; putrān — dĕti; pitarau — své rodiče; api — také; bhrātṛ — svých bratrů; patnīḥ — manželky; mukundam — Pána Kṛṣṇu; ca — také; jahau — zbavila se; saṅkathayā — když rozmlouvala; śucaḥ — svého žalu.

Překlad

Královna Kuntī potkala své bratry, sestry a jejich dĕti a také své rodiče, manželky svých bratrů a Pána Mukundu. Zatímco s nimi rozmlouvala, zapomnĕla na svůj žal.

Význam

Dokonce i neustálá úzkost čistého oddaného, zdánlivĕ pravý opak klidu (śānti) impersonalistů, může být vznešeným projevem lásky k Bohu, jak vidíme na příkladu Śrīmatī Kuntīdevī, která byla tetou Pána Kṛṣṇy a matkou Pāṇḍuovců.

10.82.18

Verš

kunty uvāca
ārya bhrātar ahaṁ manye
ātmānam akṛtāśiṣam
yad vā āpatsu mad-vārtāṁ
nānusmaratha sattamāḥ

Synonyma

kuntī uvāca — královna Kuntī pravila; ārya — ó ctihodný; bhrātaḥ — ó bratře; aham — já; manye — považuji; ātmānam — sebe; akṛta — za neschopnou splnit; āśiṣam — své touhy; yat — jelikož; vai — vskutku; āpatsu — v dobách nebezpečí; mat — mnĕ; vārtām — co se dĕlo; na anusmaratha — vy všichni jste nevzpomnĕli; sat-tamāḥ — nanejvýš zbožní.

Překlad

Královna Kuntī pravila: Můj milý, ctihodný bratře, připadám si, že mé touhy ztroskotaly, neboť i když jste nanejvýš zbožní, všichni jste na mĕ v mém neštĕstí zapomnĕli.

Význam

Zde královna Kuntī oslovuje svého bratra Vasudevu.

10.82.19

Verš

suhṛdo jñātayaḥ putrā
bhrātaraḥ pitarāv api
nānusmaranti sva-janaṁ
yasya daivam adakṣiṇam

Synonyma

suhṛdaḥ — přátelé; jñātayaḥ — a příbuzní; putrāḥ — synové; bhrātaraḥ — bratři; pitarau — rodiče; api — dokonce; na anusmaranti — nevzpomínají; sva-janam — na svého blízkého; yasya — jemuž; daivam — Prozřetelnost; adakṣiṇam — nepříznivá.

Překlad

Přátelé a příbuzní – dokonce i dĕti, bratři a rodiče – zapomínají na svého blízkého, jemuž Prozřetelnost už nepřeje.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī i Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádĕjí, že Kuntī své příbuzné za své utrpení neviní. Proto o nich říká, že jsou „nanejvýš zbožní“ a za příčinu svého neštĕstí zde označuje vlastní nepříznivý osud.

10.82.20

Verš

śrī-vasudeva uvāca
amba māsmān asūyethā
daiva-krīḍanakān narān
īśasya hi vaśe lokaḥ
kurute kāryate ’tha vā

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — Śrī Vasudeva řekl; amba — má drahá sestro; mā — prosím ne; asmān — na nás; asūyethāḥ — hnĕvej se; daiva — osudu; krīḍanakān — hříčky; narān — lidé; īśasya — Nejvyššího Pána; hi — jistĕ; vaśe — pod kontrolou; lokaḥ — človĕk; kurute — jedná sám za sebe; kāryate — je k jednání donucen druhými; atha vā — nebo.

Překlad

Śrī Vasudeva řekl: Drahá sestro, prosím nehnĕvej se na nás. Jsme jen obyčejní lidé, hříčky v rukách osudu. Ať človĕk jedná sám za sebe, nebo z donucení druhých, je vždy pod kontrolou Nejvyššího Pána.

10.82.21

Verš

kaṁsa-pratāpitāḥ sarve
vayaṁ yātā diśaṁ diśam
etarhy eva punaḥ sthānaṁ
daivenāsāditāḥ svasaḥ

Synonyma

kaṁsa — Kaṁsou; pratāpitāḥ — krutĕ pronásledovaní; sarve — všichni; vayam — my; yātāḥ — odešli jsme; diśam diśam — do různých svĕtových stran; etarhi eva — až teď; punaḥ — znovu; sthānam — do svých sídel; daivena — Prozřetelností; āsāditāḥ — přivedeni; svasaḥ — ó sestro.

Překlad

Když nás Kaṁsa pronásledoval, všichni jsme se rozprchli do různých svĕtových stran. Až teď jsme se mohli milostí Prozřetelnosti konečnĕ vrátit do svých domovů, má drahá sestro.

10.82.22

Verš

śrī-śuka uvāca
vasudevograsenādyair
yadubhis te ’rcitā nṛpāḥ
āsann acyuta-sandarśa-
paramānanda-nirvṛtāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; vasudeva-ugrasena-ādyaiḥ — v čele s Vasudevou a Ugrasenou; yadubhiḥ — Yaduovci; te — oni; arcitāḥ — uctĕní; nṛpāḥ — králové; āsan — stali se; acyuta — Pána Kṛṣṇy; sandarśa — díky spatření; parama — svrchované; ānanda — v extázi; nirvṛtāḥ — uklidnĕní.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Vasudeva, Ugrasena a ostatní Yaduovci uctili různé krále, kterým pohled na Pána Acyutu způsobil svrchovanou blaženost a spokojenost.

10.82.23-26

Verš

bhīṣmo droṇo ’mbikā-putro
gāndhārī sa-sutā tathā
sa-dārāḥ pāṇḍavāḥ kuntī
sañjayo viduraḥ kṛpaḥ

kuntībhojo virāṭaś ca
bhīṣmako nagnajin mahān
purujid drupadaḥ śalyo
dhṛṣṭaketuḥ sa kāśi-rāṭ

damaghoṣo viśālākṣo
maithilo madra-kekayau
yudhāmanyuḥ suśarmā ca
sa-sutā bāhlikādayaḥ

rājāno ye ca rājendra
yudhiṣṭhiram anuvratāḥ
śrī-niketaṁ vapuḥ śaureḥ
sa-strīkaṁ vīkṣya vismitāḥ

Synonyma

bhīṣmaḥ droṇaḥ ambikā-putraḥ — Bhīṣma, Droṇa a syn Ambiky (Dhṛtarāṣṭra); gāndhārī — Gāndhārī; sa — společnĕ se; sutāḥ — svými syny; tathā — také; sa-dārāḥ — se svými manželkami; pāṇḍavāḥ — synové Pāṇḍua; kuntī — Kuntī; sañjayaḥ viduraḥ kṛpaḥ — Sañjaya, Vidura a Kṛpa; kuntībhojaḥ virāṭaḥ ca — Kuntībhoja a Virāṭa; bhīṣmakaḥ — Bhīṣmaka; nagnajit — Nagnajit; mahān — velký; purujit drupadaḥ śalyaḥ — Purujit, Drupada a Śalya; dhṛṣṭaketuḥ — Dhṛṣṭaketu; saḥ — on; kāśi-rāṭ — král Kāśī; damaghoṣaḥ viśālākṣaḥ — Damaghoṣa a Viśālākṣa; maithilaḥ — král Mithily; madra-kekayau — králové Madry a Kekayi; yudhāmanyuḥ suśarmā ca — Yudhāmanyu a Suśarmā; sa-sutāḥ — se svými syny; bāhlika-ādayaḥ — Bāhlika a další; rājānaḥ — králové; ye — kteří; ca — a; rāja-indra — ó nejlepší z králů (Parīkṣite); yudhiṣṭhiram — Mahārāje Yudhiṣṭhiru; anuvratāḥ — následující; śrī — bohatství a krásy; niketam — sídlo; vapuḥ — osobní podobu; śaureḥ — Pána Kṛṣṇy; sa-stṛīkam — s Jeho manželkami; vīkṣya — když vidĕli; vismitāḥ — užaslí.

Překlad

Všichni přítomní členové královského rodu, mezi nimiž byli Bhīṣma, Droṇa, Dhṛtarāṣṭra, Gāndhārī a její synové, Pāṇḍuovci a jejich manželky, Kuntī, Sañjaya, Vidura, Kṛpācārya, Kuntībhoja, Virāṭa, Bhīṣmaka, velký Nagnajit, Purujit, Drupada, Śalya, Dhṛṣṭaketu, Kāśirāja, Damaghoṣa, Viśālākṣa, Maithila, Madra, Kekaya, Yudhāmanyu, Suśarmā, Bāhlika se svými společníky a jejich syny a králové podřízení Mahārājovi Yudhiṣṭhirovi – ti všichni, ó nejlepší z králů, jen žasli, když vidĕli transcendentální podobu Pána Kṛṣṇy, sídlo všeho majestátu a krásy, jak před nimi stojí se svými manželkami.

Význam

According to Śrīla Śrīdhara Svāmī, all these kings were now followers of Yudhiṣṭhira because he had subjugated each of them to earn the privilege of performing the Rājasūya sacrifice. The Vedic injunctions state that a kṣatriya who wants to execute the Rājasūya for elevation to heaven must first send out a “victory horse” to roam freely; any other king whose territory this horse enters must either voluntarily submit or face the kṣatriya or his representatives in battle.

10.82.27

Verš

atha te rāma-kṛṣṇābhyāṁ
samyak prāpta-samarhaṇāḥ
praśaśaṁsur mudā yuktā
vṛṣṇīn kṛṣṇa-parigrahān

Synonyma

atha — potom; te — oni; rāma-kṛṣṇābhyām — od Balarāmy a Kṛṣṇy; samyak — náležitĕ; prāpta — když přijali; samarhaṇāḥ — patřičné projevy úcty; praśaśaṁsuḥ — nadšenĕ opĕvovali; mudā — radostí; yuktāḥ — naplnĕní; vṛṣṇīn — Vṛṣṇiovce; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇy; parigrahān — osobní společníky.

Překlad

Poté, co je Pán Balarāma a Pána Kṛṣṇa štĕdře uctili, začali tito králové s velkou radostí a nadšením opĕvovat členy rodu Vṛṣṇiovců, osobní společníky Śrī Kṛṣṇy.

10.82.28

Verš

aho bhoja-pate yūyaṁ
janma-bhājo nṛṇām iha
yat paśyathāsakṛt kṛṣṇaṁ
durdarśam api yoginām

Synonyma

aho — ó; bhoja-pate — ó vládce Bhojů, Ugraseno; yūyam — ty; janma-bhājaḥ — jenž jsi přijal hodnotné zrození; nṛṇām — mezi lidmi; iha — v tomto svĕtĕ; yat — protože; paśyatha — vidíš; asakṛt — opakovanĕ; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; durdarśam — vzácnĕ vidĕného; api — dokonce i; yoginām — velkými mystiky.

Překlad

(Králové řekli:) Ó králi Bhojů, jen ty jsi mezi lidmi získal skutečnĕ vznešené zrození, neboť neustále hledíš na Pána Kṛṣṇu, jehož zřídka vídají i velcí yogī.

10.82.29-30

Verš

yad-viśrutiḥ śruti-nutedam alaṁ punāti
pādāvanejana-payaś ca vacaś ca śāstram
bhūḥ kāla-bharjita-bhagāpi yad-aṅghri-padma-
sparśottha-śaktir abhivarṣati no ’khilārthān

tad-darśana-sparśanānupatha-prajalpa-
śayyāsanāśana-sayauna-sapiṇḍa-bandhaḥ
yeṣāṁ gṛhe niraya-vartmani vartatāṁ vaḥ
svargāpavarga-viramaḥ svayam āsa viṣṇuḥ

Synonyma

yat — jehož; viśrutiḥ — sláva; śruti — Védami; nutā — velebená; idam — tento (vesmír); alam — důkladnĕ; punāti — očišťuje; pāda — jehož nohy; avanejana — jež omyla; payaḥ — voda; ca — a; vacaḥ — slova; ca — a; śāstram — zjevená písma; bhūḥ — Zemĕ; kāla — působením času; bharjita — zničené; bhagā — jejíž štĕstí; api — dokonce; yat — jehož; aṅghri — nohou; padma — lotosových; sparśa — dotekem; uttha — probuzená; śaktiḥ — jejíž energie; abhivarṣati — hojnĕ sesílá; naḥ — nám; akhila — všechny; arthān — cíle tužeb; tat — Nĕho; darśana — hledĕní na; sparśana — dotýkání se; anupatha — kráčení vedle; prajalpa — rozmlouvání s Ním; śayyā — uléhání k odpočinku; āsana — sezení; aśana — jedení; sa-yauna — v manželských vztazích; sa-piṇḍa — a v pokrevních vztazích; bandhaḥ — spojení; yeṣām — v jehož; gṛhe — rodinném životĕ; niraya — pekelné; vartmani — po cestĕ; vartatām — kteří putujete; vaḥ — vaše; svarga — (touhy po dosažení) nebe; apavarga — a osvobození; viramaḥ — (příčina) ukončení; svayam — osobnĕ; āsa — je přítomný; viṣṇuḥ — Nejvyšší Pán Viṣṇu.

Překlad

Jeho sláva, kterou hlásají Védy, voda, jež omyla Jeho nohy, a slova, která sdĕluje prostřednictvím zjevených písem – to vše dokonale očišťuje tento vesmír. I když bylo štĕstí Zemĕ působením času zničené, dotek Jeho lotosových nohou jí znovu dodal života, a tak nám nyní sesílá splnĕní všech našich tužeb. Tentýž Pán Viṣṇu, kvůli nĕmuž osoba zapomene na nebe i na osvobození, teď s vámi, kteří jinak putujete po pekelné cestĕ rodinného života, vstoupil do manželských a pokrevních vztahů. A v tĕchto vztazích Ho přímo vidíte a dotýkáte se Ho, kráčíte vedle Nĕho, rozmlouváte s Ním, společnĕ s Ním uléháte k odpočinku, nenucenĕ sedáváte a jíte.

Význam

Všechny védské mantry oslavují Pána Viṣṇua; tuto pravdu rozsáhle dokládají učení ācāryové, jako například Rāmānuja ve svém díle Vedārtha-saṅgraha a Madhva ve své Ṛg-veda-bhāṣyi. Slova, která Viṣṇu sám pronáší, jako například Bhagavad-gītā, tvoří důvĕrnou podstatu všech písem. Ve svém projevu jako Vyāsadeva sestavil Nejvyšší Pán jak Vedānta-sūtry, tak i Mahābhāratu, jež obsahuje osobní prohlášení Śrī Kṛṣṇy: vedaiś ca sarvair aham eva vedyo/ vedānta-kṛd veda-vid eva cāham. „Všechny Védy jsou určeny k poznání Mĕ; Já jsem sestavil Vedāntu a jsem znalcem Véd.“ (Bhagavad-gītā 15.15)

Když se Pán Viṣṇu objevil před Balim Mahārājem, aby žebral o tři kroky zemĕ, Pánův druhý krok prorazil obaly vesmíru. Tak dovnitř prosákla voda transcendentální řeky Viraji, jež obklopuje vesmírné vejce, omyla Pánu Vāmanovi nohu a poté stékala dál, aby se stala řekou Gangou. Pro svůj posvátný původ je Ganga obecnĕ uznávaná za nejsvatĕjší z řek. Ještĕ mocnĕjší je však voda Yamuny, kde si Pán Viṣṇu ve své původní podobĕ jako Govinda hrál se svými důvĕrnými společnicemi.

V tĕchto dvou verších opĕvují shromáždĕní králové mimořádné zásluhy yaduovského rodu Pána Kṛṣṇy. Nejenže jeho členové vidí Kṛṣṇu, ale jsou s Ním také přímo spojení dvojími pouty – manželskými a pokrevními vztahy. Śrīla Viśvanātha Cakravartī podotýká, že slovo bandha může být kromĕ svého bĕžnĕjšího významu „vztah“ také chápáno ve smyslu „zajmutí“, což vyjadřuje, že láska Yaduovců k Pánu Ho zavazuje s nimi žít.

10.82.31

Verš

śrī-śuka uvāca
nandas tatra yadūn prāptān
jñātvā kṛṣṇa-purogamān
tatrāgamad vṛto gopair
anaḥ-sthārthair didṛkṣayā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; nandaḥ — Nanda Mahārāja; tatra — tam; yadūn — Yaduovce; prāptān — kteří přijeli; jñātvā — když zjistil; kṛṣṇa — Pána Kṛṣṇu; puraḥ-gamān — mající v čele; tatra — tam; agamat — vydal se; vṛtaḥ — doprovázený; gopaiḥ — pastevci; anaḥ — na vozech; stha — uložené; arthaiḥ — jejichž vlastnictví; didṛkṣayā — chtĕjící vidĕt.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když se Nanda Mahārāja dozvĕdĕl, že přijeli Yaduovci v čele s Kṛṣṇou, okamžitĕ se vydal za nimi. Doprovázeli ho pastevci s vozy naloženými různými osobními vĕcmi.

Význam

Pastevci z Vraji plánovali, že se na Kurukṣetře zdrží nĕkolik dní, a tak přijeli s odpovídajícím vybavením, zvláštĕ s mléčnými výrobky a dalšími pokrmy pro potĕšení Kṛṣṇy a Balarāmy.

10.82.32

Verš

taṁ dṛṣṭvā vṛṣṇayo hṛṣṭās
tanvaḥ prāṇam ivotthitāḥ
pariṣasvajire gāḍhaṁ
cira-darśana-kātarāḥ

Synonyma

tam — jeho, Nandu; dṛṣṭvā — když spatřili; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; hṛṣṭāḥ — potĕšení; tanvaḥ — žijící tĕla; prāṇam — svůj životní vzduch; iva — jako; utthitāḥ — vstávající; pariṣaśvajire — objali ho; gāḍham — pevnĕ; cira — po dlouhé dobĕ; darśana — pohledem; kātarāḥ — vzrušení.

Překlad

Když Vṛṣṇiovci spatřili Nandu, zajásali a vstali jako mrtvá tĕla, která oživla. Velmi je soužilo, že ho tak dlouho nevidĕli, a proto ho sevřeli v pevném objetí.

10.82.33

Verš

vasudevaḥ pariṣvajya
samprītaḥ prema-vihvalaḥ
smaran kaṁsa-kṛtān kleśān
putra-nyāsaṁ ca gokule

Synonyma

vasudevaḥ — Vasudeva; pariṣvajya — poté, co objal (Nandu Mahārāje); samprītaḥ — přešťastný; prema — láskou; vihvalaḥ — celý bez sebe; smaran — vzpomínající na; kaṁsa-kṛtān — způsobené Kaṁsou; kleśān — nesnáze; putra — svých synů; nyāsam — opuštĕní; ca — a; gokule — v Gokule.

Překlad

Vasudeva objal Nandu Mahārāje s velkou radostí. Celý bez sebe extatickou láskou vzpomínal na nesnáze, které mu způsobil Kaṁsa, když ho donutil, aby své syny zanechal v bezpečí v Gokule.

10.82.34

Verš

kṛṣṇa-rāmau pariṣvajya
pitarāv abhivādya ca
na kiñcanocatuḥ premṇā
sāśru-kaṇṭhau kurūdvaha

Synonyma

kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; pariṣvajya — poté, co objali; pitarau — své rodiče; abhivādya — poté, co vzdali úctu; ca — a; na kiñcana — nic; ūcatuḥ — řekli; premṇā — s láskou; sa-aśru — plná slz; kaṇṭhau — jejichž hrdla; kuru-udvaha — ó nejhrdinnĕjší mezi Kuruovci.

Překlad

Ó kuruovský hrdino, Kṛṣṇa a Balarāma objali své nevlastní rodiče a poklonili se jim, ale hrdla mĕli tak zalknutá slzami lásky, že nedokázali nic říct.

Význam

Uctivý potomek by se po dlouhodobém odloučení mĕl svým rodičům nejprve poklonit. Nanda a Yaśodā k tomu však svým synům nedali příležitost, protože Je objali, jakmile Je spatřili. Teprve potom jim mohli Kṛṣṇa a Balarāma vzdát patřičnou úctu.

10.82.35

Verš

tāv ātmāsanam āropya
bāhubhyāṁ parirabhya ca
yaśodā ca mahā-bhāgā
sutau vijahatuḥ śucaḥ

Synonyma

tau — Je dva; ātma-āsanam — na své klíny; āropya — když posadili; bāhubhyām — pažemi; parirabhya — když objali; ca — a; yaśodā — matka Yaśodā; ca — také; mahā-bhāgā — svatá; sutau — své syny; vijahatuḥ — zbavili se; śucaḥ — svého žalu.

Překlad

Když si Nanda a svatá matka Yaśodā posadili své dva syny na klín a drželi Je v náručí, zapomnĕli na svůj žal.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že po úvodních objetích a poklonách uvedl Vasudeva Nandu a Yaśodu, kteří drželi Kṛṣṇu a Balarāmu za ruce, do svého stanu. Dovnitř je následovala Rohiṇī, další ženy a muži z Vraji a mnoho služebníků. Uvnitř si Nanda a Yaśodā posadili oba chlapce na klín. Přestože již slyšeli o slávĕ dvou Pánů Dvāraky a přestože nyní mĕli Jejich majestát přímo před očima, Nanda a Yaśodā na Nĕ hledĕli, jako by to stále byly jejich osmileté dĕti.

10.82.36

Verš

rohiṇī devakī cātha
pariṣvajya vrajeśvarīm
smarantyau tat-kṛtāṁ maitrīṁ
bāṣpa-kaṇṭhyau samūcatuḥ

Synonyma

rohiṇī — Rohiṇī; devakī — Devakī; ca — a; atha — pak; pariṣvajya — když objaly; vraja-īśvarīm — královnu Vraji (Yaśodu); smarantyau — vzpomínající; tat — jí; kṛtam — projevované; maitṛīm — přátelství; bāṣpa — slzy; kaṇṭhyau — v jejichž hrdlech; samūcatuḥ — oslovily ji.

Překlad

Pak Rohiṇī i Devakī objaly královnu Vraji a vzpomínaly na vĕrné přátelství, které jim projevovala. Hrdla se jim zalykala slzami, když k ní promluvily.

Význam

V tuto chvíli podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Śrī Vasudeva pozval Nandu ven setkat se s Ugrasenou a ostatními staršími Yaduovci. Rohiṇī a Devakī využily této příležitosti, aby si promluvily s královnou Yaśodou.

10.82.37

Verš

kā vismareta vāṁ maitrīm
anivṛttāṁ vrajeśvari
avāpyāpy aindram aiśvaryaṁ
yasyā neha pratikriyā

Synonyma

kā — která žena; vismareta — mohla by zapomenout; vām — vás dvou (Yaśody a Nandy); maitrīm — na přátelství; anivṛttām — nepřetržité; vraja-īśvari — ó královno Vraji; avāpya — když získala; api — dokonce; aindram — Indry; aiśvaryam — bohatství; yasyāḥ — za nĕž; na — ne; iha — v tomto svĕtĕ; prati-kriyā — odplata.

Překlad

(Rohiṇī a Devakī řekly:) Která žena by mohla zapomenout na nepřetržité přátelství, které jsi nám s Nandou prokázala, drahá královno Vraji? To ti nelze splatit ničím v tomto svĕtĕ, ani Indrovým bohatstvím.

10.82.38

Verš

etāv adṛṣṭa-pitarau yuvayoḥ sma pitroḥ
samprīṇanābhyudaya-poṣaṇa-pālanāni
prāpyoṣatur bhavati pakṣma ha yadvad akṣṇor
nyastāv akutra ca bhayau na satāṁ paraḥ svaḥ

Synonyma

etau — tito dva; adṛṣṭa — kteří nevidĕli; pitarau — své rodiče; yuvayoḥ — od vás dvou; sma — vskutku; pitroḥ — rodičů; samprīṇana — rozmazlování; abhyudaya — výchovu; poṣaṇa — živení; pālanāni — a ochranu; prāpya — dostávající; ūṣatuḥ — sídlili; bhavati — má milá paní; pakṣma — oční víčka; ha — jistĕ; yadvat — jako; akṣṇoḥ — očí; nyastau — úschovna; akutra — nikde; ca — a; bhayau — jejichž strach; na — ne; satām — pro svaté osoby; paraḥ — cizí; svaḥ — vlastní.

Překlad

Předtím, než tito dva chlapci vůbec spatřili své skutečné rodiče, jste Jim dĕlali rodiče vy a dali Jim všechnu láskyplnou péči, výchovu, výživu a ochranu. Nikdy se nebáli, má milá paní, protože jste Je chránili tak jako oční víčka chrání oči. Svĕtci jako jste vy nikdy nerozlišují mezi cizími a vlastními.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že Kṛṣṇa a Balarāma nevidĕli své rodiče ze dvou důvodů: kvůli svému vyhnanství ve Vraji a také proto, že se ve skutečnosti nikdy nenarodili, takže ani žádné rodiče nemĕli.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī rovnĕž popisuje, na co Devakī myslela, než pronesla tento verš: „Bĕda, jelikož tito dva moji synové tĕ mĕli Yaśodo tak dlouho za svou opatrovatelku a matku a jelikož byli pohroužení v tak velkém oceánu extatických láskyplných vztahů s tebou, teď, když tĕ mají znovu před sebou, jsou tak rozptýlení, že si mĕ ani nevšimnou. I ty se chováš jako šílená a oslepená láskou k Nim a projevuješ miliónkrát víc mateřské náklonnosti, než mám já. Proto na nás, tvé přítelkynĕ, jen hledíš, ale nepoznáváš nás. Mĕla bych tĕ nĕjakými laskavými slovy přivést zpátky do reality.“

Když se potom Devakī nedočkala od Yaśody odpovĕdi, ani když ji oslovila, Rohiṇī řekla: „Má milá Devakī, teď ji není možné vytrhnout z jejího extatického transu. Marná je naše snaha. A její dva synové nejsou o nic ménĕ připoutaní provazy lásky k ní než ona k Nim. Pojďme tedy teď ven setkat se s Pṛthou, Draupadī a ostatními.“

10.82.39

Verš

śrī-śuka uvāca
gopyaś ca kṛṣṇam upalabhya cirād abhīṣṭaṁ
yat-prekṣaṇe dṛśiṣu pakṣma-kṛtaṁ śapanti
dṛgbhir hṛdī-kṛtam alaṁ parirabhya sarvās
tad-bhāvam āpur api nitya-yujāṁ durāpam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; gopyaḥ — mladé pasačky; ca — a; kṛṣṇam — Kṛṣṇu; upalabhya — když vidĕly; cirāt — po dlouhé dobĕ; abhīṣṭam — cíl své touhy; yat — na nĕhož; prekṣaṇe — při pohledu; dṛśiṣu — na jejich očích; pakṣma — víček; kṛtam — tvůrce; śapanti — proklínaly; dṛgbhiḥ — svýma očima; hṛdī-kṛtam — vzatého do srdce; alam — k plné spokojenosti; parirabhya — poté, co objaly; sarvāḥ — všechny; tat — v Nĕm; bhāvam — extatického pohroužení; āpuḥ — dosáhly; api — i když; nitya — neustále; yujām — pro ty, kdo následují jógovou disciplínu; durāpam — obtížné dosáhnout.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Mladé gopī při pohledu na svého milovaného Kṛṣṇu vždy proklínaly tvůrce jejich očních víček (které jim každou chvilku bránily Ho vidĕt). Když nyní znovu spatřily Kṛṣṇu po tak dlouhém odloučení, očima si Ho vzaly do srdce a tam Ho objímaly k plné spokojenosti. Tak se plnĕ pohroužily do extatické meditace o Nĕm, které ti, kdo neustále praktikují mystickou yogu, stĕží dosáhnou.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho právĕ v tu chvíli Pán Balarāma spatřil nedaleko stojící gopī. Když vidĕl, jak se třesou dychtivostí po setkání s Kṛṣṇou a jak vypadají připravené ukončit svůj život, kdyby se nemohlo uskutečnit, taktnĕ se rozhodl vzdálit se. Tehdy gopī dosáhly stavu popsaného v tomto verši. Zmínkou o nesnášenlivé neúctĕ gopī vůči Pánu Brahmovi, „tvůrci očních víček“, si Śukadeva Gosvāmī ulevuje od své subtilní žárlivosti na požehnané postavení gopī.

Śrīla Jīva Gosvāmī navrhuje alternativní chápání výrazu nitya-yujām, který může znamenat „dokonce i pro Pánovy hlavní královny, které mají sklony být pyšné na to, že jsou s Ním neustále ve styku“.

V knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství, Śrīla Prabhupāda píše: „Když gopī přišly s Nandou Mahārājem a matkou Yaśodou, cítily při pohledu na Kṛṣṇu silnou extázi, jelikož od Nĕho byly tolik let odloučené. Nikdo si nedovede ani představit, jak hodnĕ si přály Kṛṣṇu znovu vidĕt. Jakmile Ho spatřily, očima Ho přijaly do nitra svých srdcí a tam Ho dosyta objímaly. Přestože objímaly Kṛṣṇu pouze v mysli, zaplavila je taková extáze a radost, že se na čas úplnĕ zapomnĕly. Extatického transu, kterého dosáhly pouhým objetím Kṛṣṇy v mysli, nemohou dosáhnout ani velcí yogī, kteří o Nejvyšší Osobnosti Božství neustále meditují. Kṛṣṇa poznal, že gopī jsou unesené tím, jak Ho objímají v mysli, a jelikož je přítomný v srdci každého, zevnitř jim objetí opĕtoval.“

10.82.40

Verš

bhagavāṁs tās tathā-bhūtā
vivikta upasaṅgataḥ
āśliṣyānāmayaṁ pṛṣṭvā
prahasann idam abravīt

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; tāḥ — k nim; tathā-bhūtāḥ — v takovém stavu; vivikte — v ústraní; upasaṅgataḥ — přišel; āśliṣya — poté, co obejmul; anāmayam — na zdraví; pṛṣṭvā — poté, co se optal; prahasan — zasmál se; idam — toto; abravīt — pravil.

Překlad

Nejvyšší Pán přistoupil ke gopīm na osamĕlém místĕ, kde stály ve svém extatickém transu. Poté, co každou z nich obejmul a zeptal se, jak se jim daří, se smíchem promluvil.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Kṛṣṇa se expandoval prostřednictvím své vibhūti-śakti, aby obejmul každou z gopī zvlášť, a tak je všechny probudil z jejich transu. Zeptal se jich: „Již se vám ulevilo od vaší bolesti z odloučení?“ a zasmál se, aby jim pomohl se uvolnit.

10.82.41

Verš

api smaratha naḥ sakhyaḥ
svānām artha-cikīrṣayā
gatāṁś cirāyitāñ chatru-
pakṣa-kṣapaṇa-cetasaḥ

Synonyma

api — zdali; smaratha — vzpomínáte; naḥ — na Nás; sakhyaḥ — přítelkynĕ; svānām — svých drahých; artha — zámĕry; cikīrṣayā — s touhou splnit; gatān — odešlí; cirāyitān — dlouho jsme byli; śatru — Našich nepřátel; pakṣa — stranu; kṣapaṇa — zničit; cetasaḥ — jejichž úmysl.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa řekl:) Vzpomínáte ještĕ na Mĕ, Mé drahé přítelkynĕ? Byl jsem tak dlouho pryč kvůli svým příbuzným, rozhodnutý zničit své nepřátele.

10.82.42

Verš

apy avadhyāyathāsmān svid
akṛta-jñāviśaṅkayā
nūnaṁ bhūtāni bhagavān
yunakti viyunakti ca

Synonyma

api — také; avadhyāyatha — chováte v opovržení; asmān — Nás; svit — možná; akṛta-jña — že jsme nevdĕční; āviśaṅkayā — s podezřením; nūnam — jistĕ; bhūtāni — živé bytosti; bhagavān — Nejvyšší Pán; yunakti — spojuje; viyunakti — rozdĕluje; ca — a.

Překlad

Nebo si možná myslíte, že jsem nevdĕčný, a proto Mnou opovrhujete? Je to koneckonců Nejvyšší Pán, kdo přivádí živé bytosti dohromady a pak je rozdĕluje.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vyjevuje myšlenky gopī: „My nejsme jako Ty, jehož bolí srdce z toho, jak na nás ve dne v noci vzpomínáš, a který ses kvůli tomu, jak strádáš v odloučení, vzdal všeho smyslového požitku. Kdepak, my jsme si na Tebe ani nevzpomnĕly; byly jsme bez Tebe vlastnĕ úplnĕ šťastné.“ Na to zde Kṛṣṇa reaguje otázkou, zda Mu zazlívají Jeho nevdĕčnost.

10.82.43

Verš

vāyur yathā ghanānīkaṁ
tṛṇaṁ tūlaṁ rajāṁsi ca
saṁyojyākṣipate bhūyas
tathā bhūtāni bhūta-kṛt

Synonyma

vāyuḥ — vítr; yathā — jako; ghana — mraků; anīkam — shluky; tṛṇam — trávu; tūlam — bavlnu; rajāṁsi — prach; ca — a; saṁyojya — poté, co spojuje; ākṣipate — rozptyluje; bhūyaḥ — opĕt; tathā — tak; bhūtāni — živé bytosti; bhūta — živých bytostí; kṛt — stvořitel.

Překlad

Vítr spojuje shluky mraků, stébla trávy, chomáčky bavlny i částečky prachu, jen aby je všechny zase rozfoukal, a stejnĕ jedná stvořitel s bytostmi, které sám stvořil.

10.82.44

Verš

mayi bhaktir hi bhūtānām
amṛtatvāya kalpate
diṣṭyā yad āsīn mat-sneho
bhavatīnāṁ mad-āpanaḥ

Synonyma

mayi — Mnĕ; bhaktiḥ — oddaná služba; hi — vskutku; bhūtānām — pro živé bytosti; amṛtatvāya — k nesmrtelnosti; kalpate — vede; diṣṭyā — díky příznivému osudu; yat — jež; āsīt — vyvinula se; mat — ke Mnĕ; snehaḥ — láska; bhavatīnām — vaše, ó vznešené; mat — Mĕ; āpanaḥ — která je příčinou dosažení.

Překlad

Oddaná služba Mnĕ činí každou živou bytost způsobilou pro vĕčný život. Vy ale máte to štĕstí, že jste vyvinuly jedinečnou lásku ke Mnĕ, kterou jste si Mĕ získaly.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho na to gopī odpovĕdĕly: „Ale ten Nejvyšší Pán, na kterého svaluješ vinu, není nikdo jiný než Ty sám, ó vychytralý řečníku. Celý svĕt to ví! Proč bychom to my nemĕly vĕdĕt?“ „Budiž,“ řekl jim Pán Kṛṣṇa, „je-li to tak, pak musím být Bůh, ale vy jste si Mĕ svou láskou stejnĕ podrobily.“

10.82.45

Verš

ahaṁ hi sarva-bhūtānām
ādir anto ’ntaraṁ bahiḥ
bhautikānāṁ yathā khaṁ vār
bhūr vāyur jyotir aṅganāḥ

Synonyma

aham — Já; hi — jistĕ; sarva — všech; bhūtānām — stvořených bytostí; ādiḥ — počátek; antaḥ — konec; antaram — uvnitř; bahiḥ — vnĕ; bhautikānām — hmotných vĕcí; yathā — jako; kham — éter; vāḥ — voda; bhūḥ — zemĕ; vāyuḥ — vzduch; jyotiḥ — a oheň; aṅganāḥ — ó ženy.

Překlad

Mé milé ženy, jsem počátek a konec všech stvořených bytostí a existuji jak v nich, tak mimo nĕ, tak jako jsou prvky éter, voda, zemĕ, vzduch a oheň počátkem a koncem všech hmotných vĕcí a existují v nich i mimo nĕ.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho a Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Pán Kṛṣṇa tímto veršem naznačuje: „Jestliže víte, že jsem Nejvyšší Pán, pak by vás nemĕlo trápit jakékoliv odloučení ode Mĕ, protože prostupuji veškerou existencí. Jste-li nešťastné, je to známkou vašeho chabého úsudku. Přijmĕte proto prosím ode Mne tento pokyn, který odstraní vaši nevĕdomost.

Pravda je ale taková, že vy gopī jste v minulých životech byly velkými mistry yogy, a tak již tuto nauku o jñāna-yoze dozajista znáte. A ať se vás to snažím učit sám nebo skrze svého zástupce, jako je Uddhava, stejnĕ to kýžený výsledek nepřinese. Jñāna-yoga je pro ty, kdo jsou plnĕ pohroužení v čisté lásce k Bohu, jen zdrojem utrpení.“

10.82.46

Verš

evaṁ hy etāni bhūtāni
bhūteṣv ātmātmanā tataḥ
ubhayaṁ mayy atha pare
paśyatābhātam akṣare

Synonyma

evam — takto; hi — jistĕ; etāni — tyto; bhūtāni — hmotné jednotlivosti; bhūteṣu — v prvcích stvoření; ātmā — vlastní já; ātmanā — ve své pravé totožnosti; tataḥ — prostupující; ubhayam — obojí; mayi — ve Mnĕ; atha — totiž; pare — v Nejvyšší Pravdĕ; paśyata — mĕly byste vidĕt; ābhātam — projevené; akṣare — v nepomíjející.

Překlad

Takto spočívají všechny stvořené vĕci v základních prvcích stvoření, zatímco duchovní duše stvoření prostupují, aniž by ztrácely svou pravou totožnost. Obojí – hmotné stvoření i vlastní já – byste mĕly vidĕt jako projevené ve Mnĕ, nepomíjivé Nejvyšší Pravdĕ.

Význam

Je třeba správnĕ chápat vztahy mezi hmotnými objekty tohoto svĕta, prvky tvořícími jejich základní podstatu, individuálními dušemi a jednou Nejvyšší Duší. Různé zdroje hmotného požitku, jako nádoby, řeky a hory, jsou vytvořené ze základních hmotných prvků – zemĕ, vody, ohnĕ a tak dále. Tyto prvky prostupují hmotné vĕci jako jejich příčina, zatímco duchovní duše je prostupují ve své jedinečné roli poživatelů (svātmanā). A nakonec jak hmotné prvky, tak jejich výtvory i živé bytosti jsou projevené v nepomíjivé, dokonale úplné Nejvyšší Duši, Kṛṣṇovi, který zároveň prostupuje vším.

Jñānī, jenž tyto skutečnosti dobře zná, by v žádné situaci nemĕl od Pána pociťovat odloučení, ale gopī z Vraji jsou ve svém vĕdomí Kṛṣṇy mnohem pokročilejší než obyčejní jñānī. Vzhledem k jejich silné lásce ke Kṛṣṇovi v Jeho nejlidštĕjším, dokonale přitažlivém aspektu mladého pasáčka krav zahalila Kṛṣṇova vnitřní energie Yogamāyā jejich poznání Jeho aspektů majestátnosti jako je například Jeho všudypřítomnost. Díky tomu si mohly gopī vychutnávat hlubokou extázi, která je výsledkem jejich lásky v odloučení od Nĕho. Když jim Śrī Kṛṣṇa přičítá nedostatek duchovního úsudku, je to jen žert.

10.82.47

Verš

śrī-śuka uvāca
adhyātma-śikṣayā gopya
evaṁ kṛṣṇena śikṣitāḥ
tad-anusmaraṇa-dhvasta-
jīva-kośās tam adhyagan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; adhyātma — o duši; śikṣayā — učením; gopyaḥ — gopī; evam — takto; kṛṣṇena — Kṛṣṇou; śikṣitāḥ — poučené; tat — o Nĕm; anusmaraṇa — neustálou meditací; dhvasta — odstranĕné; jīva-kośāḥ — jemné pokrytí duše (falešné ego); tam — Jeho; adhyagan — poznaly.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když je Kṛṣṇa takto poučil o duchovních záležitostech, byly gopī svou neustálou meditací o Nĕm zbaveny všech zbytků falešného ega. A s tím, jak se prohlubovalo jejich pohroužení do Nĕj, Ho plnĕ poznaly.

Význam

Śrīla Prabhupāda líčí tuto pasáž v knize Krišna takto: „Gopī, které takto Kṛṣṇa poučil o filosofii současné totožnosti a odlišnosti, si stále uchovávaly vĕdomí Kṛṣṇy, a tak se zbavily všeho hmotného znečištĕní. Vĕdomí živé bytosti, která se falešnĕ vydává za poživatele hmotného svĕta, se nazývá jīva-kośa, což znamená uvĕznĕní falešným egem. Nejen gopī, ale každý, kdo se řídí tĕmito Kṛṣṇovými pokyny, je z vĕzení jīva-kośa okamžitĕ vysvobozen. Človĕk zcela si vĕdomý Kṛṣṇy je stále osvobozený od falešného egoismu – používá vše ke službĕ Kṛṣṇovi a nikdy není od Kṛṣṇy oddĕlen.“

10.82.48

Verš

āhuś ca te nalina-nābha padāravindaṁ
yogeśvarair hṛdi vicintyam agādha-bodhaiḥ saṁsāra-kūpa-patitottaraṇāvalambaṁ
gehaṁ juṣām api manasy udiyāt sadā naḥ

Synonyma

āhuḥ — gopī pravily; ca — a; te — Tvé; nalina-nabha — ó Pane, jehož pupek je jako lotosový kvĕt; pada-aravindam — lotosové nohy; yoga-īśvaraiḥ — velkými mystickými yogīmi; hṛdi — v srdci; vicintyam — meditovat o; agādha-bodhaiḥ — kteří byli vysoce učenými filosofy; saṁsāra-kūpa — temná studna hmotné existence; patita — pokleslých; uttaraṇa — osvoboditelé; avalambam — jediné útočištĕ; geham — rodinnými záležitostmi; juṣām — tĕch, kdo jsou zamĕstnáni; api — přestože; manasi — v myslích; udiyāt — nechť je probuzeno; sadā — vždy; naḥ — našich.

Překlad

Gopī pravily: Drahý Pane, máš pupek jako lotosový kvĕt a Tvoje lotosové nohy jsou jediným útočištĕm pro ty, kteří spadli do hluboké studny hmotné existence. Tvé nohy uctívají a meditují o nich velcí mystičtí yogī a vysoce učení filosofové. Přejeme si, aby se tyto lotosové nohy zjevily také v našich srdcích, přestože jsme pouze obyčejné ženy v domácnosti.

Význam

Překlad a významy jednotlivých slov pro tento verš jsou převzaté z Prabhupādova vydání Śrī Caitanya-caritāmṛty (Madhya 1.81), kde je tento verš citován.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī parafrázuje toto prohlášení způsobem, který vyjevuje žárlivé rozpoložení, v nĕmž gopī pronesly tato zdánlivĕ uctivá slova: „Ó Nejvyšší Pane, ó přímo projevená Nadduše, ó nejlepší z učitelů konečného poznání, Ty jsi vĕdĕl, jak jsme byly nadmíru připoutané k domovu, majetku a rodinĕ. Proto jsi v minulosti poslal Uddhavu, aby nás seznámil s poznáním, jež rozptyluje nevĕdomost, a nyní jsi to učinil sám. Tak jsi zbavil naše srdce znečištĕní a výsledkem je, že jsme porozumĕly Tvé čisté lásce vůči nám, která si neklade za cíl nic jiného, než zajistit nám osvobození. My jsme ale jen neinteligentní pasačky krav, tak jak může toto poznání pevnĕ setrvat v našich srdcích? Nedokážeme ani ustálenĕ meditovat o Tvých nohách, které se snaží realizovat velké duše, jako je Pán Brahmā. Buď k nám prosím milostivý a umožni nám nĕjakým způsobem se na Tebe soustředit, byť jen trochu. Stále ještĕ sklízíme reakce za své plodonosné jednání, tak jak můžeme meditovat o Tobĕ, cíli velkých yogīch? Tito yogī jsou nesmírnĕ moudří, ale my jsme jen prostoduché ženy. Udĕlej prosím nĕco, abys nás vytáhl z této hluboké studny hmotného života.“

Čistí oddaní nejsou nikdy motivovaní touhou po hmotném pokroku či duchovním osvobození. A dokonce i když jim Pán taková požehnání nabídne, často je odmítají přijmout. Pán Kṛṣṇa říká v jedenáctém zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu (11.20.34):

na kiñcit sādhavo dhīrā
bhaktā hy ekāntino mama
vāñchanty api mayā dattaṁ
kaivalyam apunar-bhavam

„Jelikož Mí oddaní mají chování svĕtců a hlubokou inteligenci, odevzdávají se výhradnĕ Mnĕ a nepřejí si nic jiného než Mĕ. Dokonce i když jim nabídnu vysvobození z kolobĕhu zrození a smrti, nepřijmou ho.“ Proto je zcela namístĕ, že gopī odpovídají s nádechem žárlivého hnĕvu, když se je Pán Kṛṣṇa pokouší učit jñāna-yogu.

Proto se podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura dají slova pronesená gopīmi v tomto verši vykládat takto: „Ó slunce, které přímo ničí temnotu nevĕdomosti, nás tyto sluneční paprsky filosofického poznání spalují. My jsme ptáci cakora, kteří mohou žít jedinĕ z mĕsíčního svitu, který září ze Tvé nádherné tváře. Prosím, vrať se s námi do Vṛndāvanu, abys nás tak znovu přivedl k životu.“

A jestliže říká: „Tak pojďte do Dvāraky; tam si spolu budeme užívat,“ odpovídají, že jejich domov je Śrī Vṛndāvan a že jsou k nĕmu příliš připoutané na to, aby se mohly zabydlet kdekoliv jinde. Gopī tím říkají, že jedinĕ tam je může Kṛṣṇa upoutat pavími pery v turbanu a okouzlující hrou na flétnu. Jedinĕ tím, že se znovu objeví ve Vṛndāvanu, může gopī zachránit. Žádná jiná meditace o Nĕm ani teoretické poznání vlastního já je nezachrání.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté druhé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa a Balarāma se setkávají s obyvateli Vṛndāvanu“.

KAPITOLA OSMDESÁTÁ TŘETÍ

Draupadī se setkává s Kṛṣṇovými královnami

10.83.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tathānugṛhya bhagavān
gopīnāṁ sa gurur gatiḥ
yudhiṣṭhiram athāpṛcchat
sarvāṁś ca suhṛdo ’vyayam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; tathā — takto; anugṛhya — poté, co projevil přízeň; bhagavān — Nejvyšší Pán; gopīnām — mladých pasaček; saḥ — On; guruḥ — duchovní mistr; gatiḥ — a cíl; yudhiṣṭhiram — Yudhiṣṭhiry; atha — potom; apṛcchat — zeptal se; sarvān — všech; ca — a; su-hṛdaḥ — Jeho přejících příbuzných; avyayam — na blaho.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Takto projevil Pán Kṛṣṇa svou milost gopīm, pro nĕž byl duchovním mistrem a samotným cílem života. Potom se setkal s Yudhiṣṭhirou a všemi ostatními příbuznými a zeptal se jich, jak se jim daří.

Význam

Zde jsou slova gurur gatiḥ přeložena ve svém obvyklém významu: „duchovní mistr a cíl“. Śrīla Viśvanātha Cakravartī však upozorňuje na dodatečný význam: Pro všechny sādhuy je Kṛṣṇa cílem v obecném smyslu, ale pro gopī je cílem, který je guru, „převládající“, ve smyslu zcela zastiňující důležitost všech možných jiných cílů.

10.83.2

Verš

ta evaṁ loka-nāthena
paripṛṣṭāḥ su-sat-kṛtāḥ
pratyūcur hṛṣṭa-manasas
tat-pādekṣā-hatāṁhasaḥ

Synonyma

te — oni (Yudhiṣṭhira a Kṛṣṇovi další příbuzní); evam — takto; loka — vesmíru; nāthena — Pánem; paripṛṣṭāḥ — dotázaní; su — velmi; sat-kṛtāḥ — poctĕní; pratyūcuḥ — odpovĕdĕli; hṛṣṭa — radostné; manasaḥ — jejichž mysli; tat — Jeho; pāda — na nohy; īkṣā — pohledem; hata — zničené; aṁhasaḥ — jejichž hříchy.

Překlad

Král Yudhiṣṭhira a ostatní se cítili velmi poctĕní. Pohled na nohy Pána vesmíru je zprostil všech hříšných reakcí a rádi Mu odpovĕdĕli.

10.83.3

Verš

kuto ’śivaṁ tvac-caraṇāmbujāsavaṁ
mahan-manasto mukha-niḥsṛtaṁ kvacit
pibanti ye karṇa-puṭair alaṁ prabho
dehaṁ-bhṛtāṁ deha-kṛd-asmṛti-cchidam

Synonyma

kutaḥ — odkud; aśivam — cokoliv nepříznivého; tvat — Tvých; caraṇa — nohou; ambuja — lotosových; āsavam — omamný nektar; mahat — velkých duší; manastaḥ — z myslí; mukha — skrze jejich ústa; niḥsṛtam — nalévaný; kvacit — kdykoliv; pibanti — pijí; ye — kdo; karṇa — svých uší; puṭaiḥ — z pohárů; alam — kolik si přejí; prabho — ó Pane; deham — hmotná tĕla; bhṛtām — pro ty, kdo vlastní; deha — tĕl; kṛt — na stvořitele; asmṛti — zapomnĕní; chidam — to, co odstraňuje.

Překlad

(Příbuzní Pána Kṛṣṇy řekli:) Ó Pane, jak by nĕjaké neštĕstí mohlo postihnout ty, kdo se byť jen jednou plnými doušky napili nektaru pocházejícího ze Tvých lotosových nohou? Tento omamný likér teče do pohárů jejich uší z myslí velkých oddaných skrze jejich ústa a ničí zapomnĕní vtĕlených duší na stvořitele jejich tĕlesné existence.

10.83.4

Verš

hi tvātma dhāma-vidhutātma-kṛta-try-avasthām
ānanda-samplavam akhaṇḍam akuṇṭha-bodham
kālopasṛṣṭa-nigamāvana ātta-yoga-
māyākṛtiṁ paramahaṁsa-gatiṁ natāḥ sma

Synonyma

hi — vskutku; tvā — Tobĕ; ātma — Tvé osobní podoby; dhāma — osvĕtlením; vidhuta — rozptýlené; ātma — hmotným vĕdomím; kṛta — stvořené; tri — tři; avasthām — hmotné stavy; ānanda — v extázi; samplavam — (v nĕmž je) úplné pohroužení; akhaṇḍam — neomezenému; akuṇṭha — nezúžené; bodham — jehož poznání; kāla — vlivem času; upasṛṣṭa — ohrožených; nigama — Véd; avane — za účelem ochrany; ātta — jenž jsi přijal; yoga-māyā — prostřednictvím své božské energie klamu; ākṛtim — tuto podobu; parama-haṁsa — dokonalých svĕtců; gatim — cíli; natāḥ sma — klaníme se.

Překlad

Záře Tvé osobní podoby rozptyluje trojí účinky hmotného vĕdomí a Tvou milostí jsme pohrouženi v naprostém štĕstí. Jsi neomezený, protože Tvé vĕdomí není zúžené. Prostřednictvím své energie Yogamāyi jsi přijal tuto lidskou podobu, abys ochránil Védy, jež byly ohrožené vlivem času. Klaníme se Ti, konečnému cíli dokonalých svĕtců.

Význam

Samotné zářivé svĕtlo vycházející z nádherné podoby Pána Kṛṣṇy zprošťuje inteligenci všeho znečištĕní hmotou a tak odstraňuje rozmanitá zapletení duše v kvalitách dobra, vášnĕ a nevĕdomosti. „Jak by nás tedy mohlo kdy postihnout nĕjaké neštĕstí?“ říkají nepřímo Pánovi příbuzní. „Jsme stále pohroužení v absolutním štĕstí.“ To je jejich odpovĕď na Jeho otázku, jak se jim daří.

10.83.5

Verš

śrī-ṛṣir uvāca
ity uttamaḥ-śloka-śikhā-maṇiṁ janeṣv
abhiṣṭuvatsv andhaka-kaurava-striyaḥ
sametya govinda-kathā mitho ’gṛnaṁs
tri-loka-gītāḥ śṛṇu varṇayāmi te

Synonyma

śrī-ṛṣiḥ uvāca — velký mudrc, Śukadeva, pravil; iti — takto; uttamaḥ-śloka — velkých osobností, jež jsou oslavované vybranými verši; śikhā-maṇim — korunní šperk (Pán Kṛṣṇa); janeṣu — Jeho oddaní; abhiṣṭuvatsu — když oslavovali; andhaka-kaurava — z rodů Andhaka a Kaurava; striyaḥ — ženy; sametya — když se setkaly; govinda-kathāḥ — témata o Pánu Govindovi; mithaḥ — mezi sebou; agṛṇan — vyprávĕly si; tri — třech; loka — ve svĕtech; gītāḥ — zpívaná; śṛṇu — prosím poslouchej; varṇayāmi — popíšu; te — tobĕ (Parīkṣitovi Mahārājovi).

Překlad

Velký mudrc Śukadeva Gosvāmī pravil: Zatímco Yudhiṣṭhira a ostatní takto opĕvovali Pána Kṛṣṇu, korunní šperk všech osobností hodných vznešeného oslavování, setkaly se spolu ženy z rodů Andhaka a Kaurava a začaly si vyprávĕt témata o Govindovi, o kterých se zpívá všude ve třech svĕtech. Prosím poslouchej, jak ti je budu vyprávĕt.

10.83.6-7

Verš

śrī-draupady uvāca
he vaidarbhy acyuto bhadre
he jāmbavati kauśale
he satyabhāme kālindi
śaibye rohiṇi lakṣmaṇe

he kṛṣṇa-patnya etan no
brūte vo bhagavān svayam
upayeme yathā lokam
anukurvan sva-māyayā

Synonyma

śrī-draupadī uvāca — Śrī Draupadī řekla; he vaidarbhi — ó dcero Vaidarbhy (Rukmiṇī); acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; bhadre — ó Bhadro; he jāmbavati — ó dcero Jāmbavāna; kauśale — ó Nāgnajitī; he satyabhāme — ó Satyabhāmo; kālindi — ó Kālindī; śaibye — ó Mitravindo; rohiṇi — ó Rohiṇī (jedna ze šestnácti tisíc královen provdaných po zabití Narakāsury); lakṣmaṇe — ó Lakṣmaṇo; he kṛṣṇa-patnyaḥ — ó (ostatní) ženy Kṛṣṇy; etat — toto; naḥ — nám; brūte — prosím povĕzte; vaḥ — vás; bhagavān — Nejvyšší Pán; svayam — samotný; upayeme — vzal si za ženy; yathā — jak; lokam — obyčejnou společnost; anukurvan — napodobující; sva-māyayā — svou mystickou silou.

Překlad

Śrī Draupadī řekla: Ó Vaidarbhī, Bhadro a Jāmbavatī, ó Kauśalo, Satyabhāmo a Kālindī, ó Śaibyo, Rohiṇī, Lakṣmaṇo a ostatní ženy Pána Kṛṣṇy, povĕzte nám prosím, jak si každou z vás vzal Nejvyšší Pán Acyuta za manželku, když svou mystickou silou napodoboval zvyklosti tohoto svĕta.

Význam

Rohiṇī, kterou zde Draupadī oslovuje, není matka Pána Balarāmy, ale jiná Rohiṇī, nejpřednĕjší ze šestnácti tisíc princezen, které Pán Kṛṣṇa vysvobodil z Bhaumāsurova vĕzení. Draupadī se na ni obrací jako na představitelku všech šestnácti tisíc, která se prakticky vyrovná osmi hlavním královnám Śrī Kṛṣṇy.

10.83.8

Verš

śrī-rukmiṇy uvāca
caidyāya mārpayitum udyata-kārmukeṣu
rājasv ajeya-bhaṭa-śekharitāṅghri-reṇuḥ
ninye mṛgendra iva bhāgam ajāvi-yūthāt
tac-chrī-niketa-caraṇo ’stu mamārcanāya

Synonyma

śrī-rukmiṇī uvāca — Śrī Rukmiṇī řekla; caidyāya — Śiśupālovi; mā — mĕ; arpayitum — s cílem darovat; udyata — držící v pohotovosti; kārmukeṣu — své luky; rājasu — když králové; ajeya — nepřemožitelných; bhaṭa — vojáků; śekharita — spočívající na hlavách; aṅghri — z jehož nohou; reṇuḥ — prach; ninye — odvedl; mṛgendraḥ — lev; iva — jako; bhāgam — svůj podíl; aja — koz; avi — a ovcí; yūthāt — ze stáda; tat — Jeho; śrī — nejvyšší bohynĕ štĕstí; niketa — jenž je sídlem; caraṇaḥ — nohy; astu — kéž jsou; mama — mé; arcanāya — pro uctívání.

Překlad

Śrī Rukmiṇī řekla: Když všichni králové drželi své luky v pohotovosti, aby zajistili, že budu darována Śiśupālovi, odvedl mĕ ten, jenž umisťuje prach ze svých nohou na hlavy nepřemožitelných válečníků, z jejich středu tak jako lev násilím odvleče svou kořist ze středu stáda koz a ovcí. Kéž je mi vždy dovoleno uctívat tyto nohy Pána Kṛṣṇy, sídla bohynĕ Śrī.

Význam

Zábava Pána Kṛṣṇy v podobĕ únosu Rukmiṇī je podrobnĕ vylíčena v kapitolách 52 až 54 desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.83.9

Verš

śrī-satyabhāmovāca
yo me sanābhi-vadha-tapta-hṛdā tatena
liptābhiśāpam apamārṣṭum upājahāra
jitvarkṣa-rājam atha ratnam adāt sa tena
bhītaḥ pitādiśata māṁ prabhave ’pi dattām

Synonyma

śrī-satyabhāmā uvāca — Śrī Satyabhāmā řekla; yaḥ — ten, který; me — mého; sanābhi — bratra; vadha — zabitím; tapta — soužené; hṛdā — jehož srdce; tatena — mým otcem; lipta — poskvrnĕný; abhiśāpam — odsouzením; apamārṣṭum — očistit; upājahāra — odstranil; jitvā — když porazil; ṛkṣa-rājam — krále medvĕdů, Jāmbavāna; atha — potom; ratnam — drahokam (Syamantaka); adāt — dal; saḥ — On; tena — kvůli tomu; bhītaḥ — plný obav; pitā — můj otec; adiśata — daroval; mām — mĕ; prabhave — Pánovi; api — přestože; dattām — již zadanou.

Překlad

Śrī Satyabhāmā řekla: Srdce mého otce soužila smrt mého bratra a on tímto zločinem vinil Kṛṣṇu. Aby Pán očistil poskvrnu na své povĕsti, porazil krále medvĕdů a získal zpátky drahokam Syamantaka, který pak vrátil mému otci. V obavách z následků svého přestupku mĕ otec daroval Pánu, přestože jsem již byla přislíbena jiným.

Význam

Jak líčí 56. kapitola tohoto zpĕvu, král Satrājit se již zkompromitoval tím, že slíbil ruku své dcery nejprve Akrūrovi a pak ještĕ mnoha dalším nápadníkům. Když ale dostal zpátky drahokam Syamantaka, pocit studu ho přimĕl nabídnout ji Pánu Kṛṣṇovi. Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho je slovo prabhave („Pánovi“) odpovĕdí na jakoukoli pochybu ohlednĕ vhodnosti darovat Kṛṣṇovi nevĕstu, která již byla slíbena jiným: je naprosto v pořádku darovat Mu všechno, co máme, a nevhodné cokoliv Mu upírat.

10.83.10

Verš

śrī-jāmbavaty uvāca
prājñāya deha-kṛd amuṁ nija-nātha-daivaṁ
sītā-patiṁ tri-navahāny amunābhyayudhyat
jñātvā parīkṣita upāharad arhaṇaṁ māṁ
pādau pragṛhya maṇināham amuṣya dāsī

Synonyma

śrī-jāmbavatī uvāca — Śrī Jāmbavatī řekla; prājñāya — nepoznávající; deha — mého tĕla; kṛt — tvůrce (můj otec); amum — Jeho; nija — svého; nātha — jako Pána; daivam — a uctívané Božstvo; sītā — bohynĕ Sīty; patim — manžela; tri — tři; nava — krát devĕt; ahāni — dní; amunā — s Ním; abhyayudhyat — bojoval; jñātvā — poté, co poznal; parīkṣitaḥ — probuzený ke správnému pochopení; upāharat — daroval; arhaṇam — jako projev úcty; mām — mĕ; pādau — Jeho nohy; pragṛhya — poté, co uchopil; maṇinā — s drahokamem; aham — já; amuṣya — Jeho; dāsī — služebná.

Překlad

Śrī Jāmbavatī řekla: Můj otec netušil, že Pán Kṛṣṇa není nikdo jiný než jeho Pán a uctívané Božstvo, manžel bohynĕ Sīty, a tak s Ním po dvacet sedm dní bojoval. Když nakonec prozřel a Pána poznal, uchopil Jeho nohy a daroval Mu jako projev úcty jak mĕ, tak drahokam Syamantaka. Já jsem jen Pánova služebná.

Význam

Jāmbavān byl o mnoho tisíc let dříve služebníkem Pána Rāmacandry. Śrīla Viśvanātha Cakravartī zmiňuje, že když přítomné ženy slyšely Jāmbavatin příbĕh, poznaly v ní dívku, kterou kdysi Jāmbavān nabízel Pánu Śrī Rāmovi za manželku. Jelikož Pán Rāma složil slib, že bude mít jen jednu ženu, nemohl ji tehdy přijmout, ale přijal ji, když se vrátil v Dvāpara-yuze jako Kṛṣṇa. Ostatní královny za to chtĕly Jāmbavatī velebit, ale ona pokornĕ odvĕtila: „Já jsem jen Pánova služebná.“

Jak se Jāmbavatī a Satyabhāmā staly manželkami Pána Kṛṣṇy popisuje 56. kapitola desátého zpĕvu.

10.83.11

Verš

śrī-kālindy uvāca
tapaś carantīm ājñāya
sva-pāda-sparśanāśayā
sakhyopetyāgrahīt pāṇiṁ
yo ’haṁ tad-gṛha-mārjanī

Synonyma

śrī-kālindī uvāca — Śrī Kālindī řekla; tapaḥ — askezi; carantīm — podstupující; ājñāya — jelikož vĕdĕl; sva — Jeho; pāda — nohou; sparśana — po doteku; āśayā — s touhou; sakhyā — se svým přítelem (Arjunou); upetya — poté, co přišel; agrahīt — přijal; pāṇim — moji ruku; yaḥ — kdo; aham — já; tat — Jeho; gṛha — obydlí; mārjanī — ta, která uklízí.

Překlad

Śrī Kālindī řekla: Pán vĕdĕl, že jsem podstupovala tvrdou askezi s nadĕjí, že se jednoho dne dotknu Jeho lotosových nohou. Proto ke mnĕ přišel se svým přítelem a při svatbĕ přijal moji ruku. Nyní uklízím v Jeho paláci.

10.83.12

Verš

śrī-mitravindovāca
yo māṁ svayaṁvara upetya vijitya bhū-pān
ninye śva-yūtha-gaṁ ivātma-baliṁ dvipāriḥ
bhrātṝṁś ca me ’pakurutaḥ sva-puraṁ śriyaukas
tasyāstu me ’nu-bhavam aṅghry-avanejanatvam

Synonyma

śrī-mitravindā uvāca — Śrī Mitravindā řekla; yaḥ — kdo; mām — mĕ; svayaṁ-vare — bĕhem mé svayaṁ-vary (obřadu, při nĕmž si princezna vybírá manžela z mnoha vhodných nápadníků); upetya — poté, co předstoupil; vijitya — poté, co porazil; bhū-pān — krále; ninye — vzal; śva — psů; yūtha — do smečky; gam — přišlý; iva — jako; ātma — svůj; balim — podíl; dvipa-ariḥ — lev („nepřítel slonů“); bhrātṝn — bratry; ca — a; me — mé; apakurutaḥ — kteří Ho uráželi; sva — do svého; puram — hlavního mĕsta; śrī — bohynĕ štĕstí; okaḥ — sídlo; tasya — Jeho; astu — kéž je; me — pro mĕ; anu-bhavam — život za životem; aṅghri — nohy; avanejanatvam — postavení toho, kdo myje.

Překlad

Śrī Mitravindā řekla: Při mém obřadu svayaṁ-vara předstoupil, porazil všechny přítomné krále – včetnĕ mých bratrů, kteří se Ho opovážili urážet – a odvezl mĕ pryč, tak jako lev odvleče svou obĕť ze smečky psů. Tak mĕ Pán Kṛṣṇa, útočištĕ bohynĕ štĕstí, přivezl do svého hlavního mĕsta. Kéž je mi život za životem dovoleno Mu sloužit mytím Jeho nohou.

10.83.13-14

Verš

śrī-satyovāca
saptokṣaṇo ’ti-bala-vīrya-su-tīkṣṇa-śṛṅgān
pitrā kṛtān kṣitipa-vīrya-parīkṣaṇāya
tān vīra-durmada-hanas tarasā nigṛhya
krīḍan babandha ha yathā śiśavo ’ja-tokān

ya itthaṁ vīrya-śulkāṁ māṁ
dāsībhiś catur-angiṇīm
pathi nirjitya rājanyān
ninye tad-dāsyam astu me

Synonyma

śrī-satyā uvāca — Śrī Satyā řekla; sapta — sedm; ukṣaṇaḥ — býků; ati — velká; bala — jejichž síla; vīrya — a vitalita; su — velmi; tīkṣṇa — ostré; śṛṅgān — jejichž rohy; pitrā — mým otcem; kṛtān — učinĕné; kṣitipa — králů; vīrya — chrabrosti; parīkṣaṇāya — kvůli vyzkoušení; tān — je (býky); vīra — hrdinů; durmada — pýchu; hanaḥ — kteří zničili; tarasā — rychle; nigṛhya — poté, co si podrobil; krīḍan — hrající si; babandha ha — svázal; yathā — jako; śiśavaḥ — dĕti; aja — kozí; tokān — mláďata; yaḥ — kdo; ittham — takto; vīrya — hrdinství; śulkām — jejíž cena; mām — mĕ; dāsībhiḥ — se služebnými; catuḥ-aṅgiṇīm — ochraňovanou vojskem složeným ze čtyř divizí (kočárů, koní, slonů a pĕšáků); pathi — po cestĕ; nirjitya — porážející; rājanyān — krále; ninye — odvezl si mĕ; tat — Jemu; dāsyam — služebnictví; astu — kéž je; me — mé.

Překlad

Śrī Satyā řekla: Můj otec nechal sedm nesmírnĕ silných býků plných života a s vražednĕ ostrými rohy zkoušet chrabrost králů, kteří se ucházeli o mou ruku. Ačkoliv tito býci zničili pýchu mnoha hrdinů, Pán Kṛṣṇa si je bez námahy podrobil a svázal je stejnĕ jako hrající si dĕti svazují kůzlata. Tak si mĕ získal svou udatností. Potom si mĕ odvezl i s mými služebnými a celou armádou tvořenou čtyřmi divizemi a cestou porazil všechny krále, kteří se Mu postavili. Kéž je mi dána výsada služby tomuto Pánovi.

10.83.15-16

Verš

śrī-bhadrovāca
pitā me mātuleyāya
svayam āhūya dattavān
kṛṣṇe kṛṣṇāya tac-cittām
akṣauhiṇyā sakhī-janaiḥ

asya me pāda-saṁsparśo
bhavej janmani janmani
karmabhir bhrāmyamāṇāyā
yena tac chreya ātmanaḥ

Synonyma

śrī-bhadrā uvāca — Śrī Bhadrā řekla; pitā — otec; me — můj; mātuleyāya — mému bratranci z matčiny strany; svayam — sám od sebe; āhūya — poté, co pozval; dattavān — dal; kṛṣṇe — ó Kṛṣṇo (Draupadī); kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi; tat — v nĕmž bylo pohroužené; cittām — jejíž srdce; akṣauhiṇyā — s vojenskou jednotkou akṣauhiṇī jako stráží; sakhī-janaiḥ — a s mými společnicemi; asya — Jeho; me — pro mĕ; pāda — nohou; saṁsparśaḥ — dotek; bhavet — kéž je; janmani janmani — jeden život za druhým; karmabhiḥ — kvůli reakcím za hmotné jednání; bhrāmyamāṇāyāḥ — která budu putovat; yena — díky nĕmuž; tat — to; śreyaḥ — konečná dokonalost; ātmanaḥ — moje.

Překlad

Śrī Bhadrā řekla: Má milá Draupadī, můj otec sám od sebe pozval svého synovce Kṛṣṇu, jemuž jsem již zaslíbila své srdce, a nabídl Mu, že se mohu stát Jeho nevĕstou. Společnĕ se mnou dal Pánovi jako stráž vojenskou jednotku akṣauhiṇī a družinu mých společnic. Toto je má nejvyšší dokonalost – aby mi bylo vždy dovoleno dotýkat se lotosových nohou nohou Pána Kṛṣṇy, až budu putovat z jednoho života do druhého, poutána svou karmou.

Význam

Slovem ātmanaḥ nemluví královna Bhadrā jen za sebe, ale i za všechny živé bytosti. Dokonalostí duše (śreya ātmanaḥ) je oddaná služba Pánu Kṛṣṇovi, jak v tomto svĕtĕ, tak mimo nĕj, ve stavu osvobození.

Śrīla Jīva Gosvāmī komentuje, že v civilizované společnosti se sice veřejné vyslovení jména vlastního gurua či manžela bĕžnĕ považuje za projev neúcty, ale jméno Pána Kṛṣṇy je ojedinĕlé – pouhé vyslovení jména Kṛṣṇa se doporučuje jako nejvyšší vyjádření úcty k Bohu. Śvetāśvatara Upaniṣad (4.19) uvádí: yasya nāma mahad yaśaḥ – „Svaté jméno Pána je svrchovanĕ slavné.“

10.83.17

Verš

śrī-lakṣmaṇovāca
mamāpi rājñy acyuta-janma-karma
śrutvā muhur nārada-gītam āsa ha
cittaṁ mukunde kila padma-hastayā
vṛtaḥ su-sammṛśya vihāya loka-pān

Synonyma

śrī-lakṣmaṇā uvāca — Śrī Lakṣmaṇā řekla; mama — moje; api — také; rājñi — ó královno; acyuta — Pána Kṛṣṇy; janma — o zrozeních; karma — a činnostech; śrutvā — když jsem slyšela; muhuḥ — opakovanĕ; nārada — Nāradou Munim; gītam — zpívané; āsa ha — stalo se; cittam — moje srdce; mukunde — (upnuté) na Mukundu; kila — vskutku; padma-hastayā — nejvyšší bohyní štĕstí, jež v ruce drží lotos; vṛtaḥ — zvolený; su — pečlivĕ; sammṛśya — poté, co zvážila; vihāya — poté, co odmítla; loka — planet; pān — vládce.

Překlad

Śrī Lakṣmaṇā řekla: Ó královno, slyšela jsem opakovanĕ Nāradu Muniho oslavovat zjevení a činnosti Acyuty, a tak i mé srdce přilnulo k tomuto Pánovi,k Mukundovi. Však i bohynĕ Padmahastā si Ho po pečlivé úvaze vybrala za manžela, když odmítla velké polobohy, kteří vládnou různým planetám.

10.83.18

Verš

jñātvā mama mataṁ sādhvi
pitā duhitṛ-vatsalaḥ
bṛhatsena iti khyātas
tatropāyam acīkarat

Synonyma

jñātvā — znající; mama — moji; matam — mentalitu; sādhvi — ó zbožná ženo; pitā — můj otec; duhitṛ — svou dceru; vatsalaḥ — milující; bṛhatsenaḥ iti khyātaḥ — jménem Bṛhatsena; tatra — pro dosažení tohoto cíle; upāyam — způsob; acīkarat — zařídil.

Překlad

Můj otec Bṛhatsena mĕl přirozený soucit se svou dcerou a jakmile zjistil, co cítím, ó zbožná ženo, zařídil, aby se má touha splnila.

10.83.19

Verš

yathā svayaṁ-vare rājñi
matsyaḥ pārthepsayā kṛtaḥ
ayaṁ tu bahir ācchanno
dṛśyate sa jale param

Synonyma

yathā — jako; svayam-vare — při (tvém) obřadu svayaṁ-vara; rājñi — ó královno; matsyaḥ — ryba; pārtha — Arjunu; īpsayā — s touhou získat; kṛtaḥ — učinĕná (terčem); ayam — tato (ryba); tu — však; bahiḥ — zvenčí; ācchannaḥ — zakrytá; dṛśyate — byla vidĕt; saḥ — ta; jale — ve vodĕ; param — jen.

Překlad

Stejnĕ jako při tvém obřadu svayaṁ-vara, ó královno, byla terčem ryba, která mĕla zajistit, že získáš za manžela Arjunu, i při mém obřadu byla použita ryba. V mém případĕ však byla ze všech stran zakrytá a byl vidĕt jen její odraz v nádobĕ s vodou pod ní.

Význam

Arjuna je slavný jako nejlepší lučištník. Proč tedy na obřadu svayaṁ-vara konaném pro Śrīmatī Lakṣmaṇu nedokázal zasáhnout rybí terč, jak to učinil předtím, když získal Draupadī? Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje: Bĕhem Draupadiny svayaṁ-vary byl terč zakryt jen částečnĕ, takže ho střelec vidĕl, když se díval přímo vzhůru podél sloupu, na nĕmž byl terč umístĕn. Pro zasažení Lakṣmaṇina terče však bylo nezbytné při míření hledĕt zároveň nahoru i dolů, což žádný smrtelník nedokáže. Jedinĕ Kṛṣṇa se proto dokázal trefit.

10.83.20

Verš

śrutvaitat sarvato bhū-pā
āyayur mat-pituḥ puram
sarvāstra-śastra-tattva-jñāḥ
sopādhyāyāḥ sahasraśaḥ

Synonyma

śrutvā — když slyšeli; etat — o tom; sarvataḥ — odevšad; bhū-pāḥ — králové; āyayuḥ — přijeli; mat — mého; pituḥ — otce; puram — k mĕstu; sarva — všech; astra — co se týče zbraní vystřelovaných jako šípy; śastra — a dalších zbraní; tattva — vĕdy; jñāḥ — znalci; sa — společnĕ se; upādhyāyāḥ — svými učiteli; sahasraśaḥ — po tisících.

Překlad

Jakmile se to rozneslo, ze všech stran se k mĕstu mého otce sjely tisíce králů, kteří byli mistry ve střelbĕ šípů i v ovládání dalších zbraní, a jejich učitelé válečné vĕdy přijeli s nimi.

10.83.21

Verš

pitrā sampūjitāḥ sarve
yathā-vīryaṁ yathā-vayaḥ
ādaduḥ sa-śaraṁ cāpaṁ
veddhuṁ parṣadi mad-dhiyaḥ

Synonyma

pitrā — mým otcem; sampūjitāḥ — plnĕ uctĕní; sarve — oni všichni; yathā — podle; vīryam — síly; yathā — podle; vayaḥ — vĕku; ādaduḥ — pozvedli; sa — se; śaram — šípy; cāpam — luk; veddhum — prostřelit (terč); parṣadi — ve shromáždĕní; mat — (upřené) na mne; dhiyaḥ — jejichž mysli.

Překlad

Můj otec patřičnĕ uctil každého krále s ohledem na jeho sílu a vĕk. Potom ti, jejichž mysli byly upnuté na mĕ, pozdvihli luk a šíp a jeden po druhém se uprostřed shromáždĕní snažili prostřelit terč.

Význam

Podle ācāryů se vystřelit na terč odvážili jen ti králové, kteří byli nesmírnĕ odhodlaní získat princezninu ruku.

10.83.22

Verš

ādāya vyasṛjan kecit
sajyaṁ kartum anīśvarāḥ
ā-koṣṭhaṁ jyāṁ samutkṛṣya
petur eke ’munāhatāḥ

Synonyma

ādāya — poté, co zdvihli; vyasṛjan — upustili; kecit — nĕkteří z nich; sajyam — osazený tĕtivou; kartum — učinit; anīśvarāḥ — neschopní; ā-koṣṭham — až po špičku (luku); jyām — tĕtivu; samutkṛṣya — poté, co natáhli; petuḥ — spadli; eke — nĕkteří; amunā — tím (lukem); hatāḥ — udeření.

Překlad

Nĕkteří z nich luk zdvihli, ale nedokázali mu nasadit tĕtivu, a tak ho zklamanĕ upustili. Nĕkterým se podařilo natáhnout tĕtivu až ke špičce luku, ale luk se vymrštil a srazil je k zemi.

10.83.23

Verš

sajyaṁ kṛtvāpare vīrā
māgadhāmbaṣṭha-cedipāḥ
bhīmo duryodhanaḥ karṇo
nāvidaṁs tad-avasthitim

Synonyma

sajyam — osazený tĕtivou; kṛtvā — poté, co učinili (luk); apare — jiní; vīrāḥ — hrdinové; māgadha — král Magadhy (Jarāsandha); ambaṣṭha — král Ambaṣṭhy; cedi-pāḥ — vládce Cedi (Śiśupāla); bhīmaḥ duryodhanaḥ karṇaḥ — Bhīma, Duryodhana a Karṇa; na avidan — nedokázali najít; tad — toho (terče); avasthitim — umístĕní.

Překlad

Nĕkolik hrdinů – Jarāsandha, Śiśupāla, Bhīma, Duryodhana, Karṇa a král Ambaṣṭhy – uspĕli v nasazení tĕtivy, ale žádný z nich nedovedl najít terč.

Význam

Tito králové byli fyzicky velmi silní, ale postrádali schopnosti potřebné k nalezení terče.

10.83.24

Verš

matsyābhāsaṁ jale vīkṣya
jñātvā ca tad-avasthitim
pārtho yatto ’sṛjad bāṇaṁ
nācchinat paspṛśe param

Synonyma

matsya — ryby; ābhāsam — na odraz; jale — ve vodĕ; vīkṣya — když hledĕl; jñātvā — když zjistil; ca — a; tat — její; avasthitim — umístĕní; pārthaḥ — Arjuna; yattaḥ — poté, co pečlivĕ zamířil; asṛjat — vystřelil; bāṇam — šíp; na acchinat — neprostřelil; paspṛśe — dotkl se; param — pouze.

Překlad

Potom se Arjuna zahledĕl na odraz ryby ve vodĕ a určil její umístĕní. Když na ni však pečlivĕ vystřelil svůj šíp, o terč jen zavadil, ale nezasáhl ho.

Význam

Podle vysvĕtlení Śrīly Śrīdhara Svāmīho byl Arjuna sice lepším střelcem než ostatní králové, ale jeho tĕlesná síla nestačila na to, aby vystřelil s dokonalou přesností.

10.83.25-26

Verš

rājanyeṣu nivṛtteṣu
bhagna-māneṣu māniṣu
bhagavān dhanur ādāya
sajyaṁ kṛtvātha līlayā

tasmin sandhāya viśikhaṁ
matsyaṁ vīkṣya sakṛj jale
chittveṣuṇāpātayat taṁ
sūrye cābhijiti sthite

Synonyma

rājanyeṣu — když králové; nivṛtteṣu — to vzdali; bhagna — poražená; māneṣu — jejichž pýcha; māniṣu — pyšní; bhagavān — Nejvyšší Pán; dhanuḥ — luk; ādāya — poté, co vzal; sajyam kṛtvā — poté, co mu nasadil tĕtivu; atha — pak; līlayā — hravĕ; tasmin — na nĕj; sandhāya — poté, co přiložil; viśikham — šíp; matsyam — na rybu; vīkṣya — poté, co se podíval; sakṛt — jen jednou; jale — ve vodĕ; chittvā — když prostřelil; iṣuṇā — šípem; apātayat — srazil; tam — ji; sūrye — zatímco slunce; ca — a; abhijite — v konstelaci Abhijit; sthite — umístĕné.

Překlad

Poté, co to všichni namyšlení králové vzdali a jejich pýcha byla zlomena, zvedl luk Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, snadno mu nasadil tĕtivu a potom k nĕmu přiložil šíp. Zatímco se slunce nacházelo v konstelaci Abhijit, jen jednou se podíval na rybu ve vodĕ a pak ji probodl šípem a srazil na zem.

Význam

Každý den jednou prochází slunce mĕsíční konstelací Abhijit, jež značí období velmi příznivé pro vítĕzství. Śrīla Viśvanātha Cakravartī poznamenává, že v onen den nastala muhūrta Abhijit v pravé poledne, což ještĕ zvýraznilo mimořádné schopnosti Pána Kṛṣṇy, neboť o to tĕžší bylo terč vidĕt.

10.83.27

Verš

divi dundubhayo nedur
jaya-śabda-yutā bhuvi
devāś ca kusumāsārān
mumucur harṣa-vihvalāḥ

Synonyma

divi — na nebi; dundubhayaḥ — kotle; neduḥ — znĕly; jaya — „vítĕzství“; śabda — zvuk; yutāḥ — zároveň; bhuvi — na Zemi; devāḥ — polobozi; ca — a; kusuma — kvĕtů; āsārān — záplavy; mumucuḥ — shazovali; harṣa — radostí; vihvalāḥ — přemožení.

Překlad

Na nebi znĕly kotle a na Zemi lidé volali „Jaya! Jaya!“ Polobozi, bez sebe radostí, shazovali kvĕty.

10.83.28

Verš

tad raṅgam āviśam ahaṁ kala-nūpurābhyāṁ
padbhyāṁ pragṛhya kanakoijvala-ratna-mālām
nūtne nivīya paridhāya ca kauśikāgrye
sa-vrīḍa-hāsa-vadanā kavarī-dhṛta-srak

Synonyma

tat — tehdy; raṅgam — do arény; āviśam — vešla jsem; aham — já; kala — jemnĕ znĕjící; nūpurābhyām — zdobenýma nákotníčky; padbhyām — s nohama; pragṛhya — držící; kanaka — ze zlata; ujjvala — zářivý; ratna — s drahokamy; mālām — náhrdelník; nūtne — nové; nivīya — stažené pásem; paridhāya — mající na sobĕ; ca — a; kauśika — hedvábné šaty; agrye — prvotřídní; sa-vrīḍa — stydlivým; hāsa — s úsmĕvem; vadanā — můj obličej; kavarī — na svých kadeřích; dhṛta — nesoucí; srak — kvĕtinový vĕnec.

Překlad

V tu chvíli jsem vešla do obřadní arény. Na nohách mi jemnĕ cinkaly nákotníčky, byla jsem oblečená do nových šatů z nejjemnĕjšího hedvábí stažených pásem a nesla jsem zářivý náhrdelník ze zlata a drahokamů. Na tváři mi hrál stydlivý úsmĕv a ve vlasech jsem mĕla kvĕtinový vĕnec.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že Śrī Lakṣmaṇā byla ze vzpomínek na to, jak získala Nejvyššího Pána, tak vzrušená, že zapomnĕla na svůj přirozený stud a líčila podrobnosti svého velkého úspĕchu.

10.83.29

Verš

unnīya vaktram uru-kuntala-kuṇḍala-tviḍ-
gaṇḍa-sthalaṁ śiśira-hāsa-kaṭākṣa-mokṣaiḥ
rājño nirīkṣya paritaḥ śanakair murārer
aṁse ’nurakta-hṛdayā nidadhe sva-mālām

Synonyma

unnīya — pozvedající; vaktram — svůj obličej; uru — bohatými; kuntala — s kadeřemi vlasů; kuṇḍala — náušnic; tviṭ — a září; gaṇḍa-sthalam — jejíž tváře; śiśira — chladným; hāsa — s úsmĕvem; kaṭa-akṣa — pohledů úkosem; mokṣaiḥ — a s vysíláním; rājñaḥ — krále; nirīkṣya — hledící na; paritaḥ — všude kolem; śanakaiḥ — pomalu; murāreḥ — Kṛṣṇy; aṁse — na ramena; anurakta — přitahované; hṛdayā — jejíž srdce; nidadhe — povĕsila jsem; sva — svůj; mālām — náhrdelník.

Překlad

Pozvedla jsem obličej lemovaný bohatými kadeřemi a zářící díky odrazu třpytu mých náušnic na tvářích. S chladným úsmĕvem jsem se rozhlédla kolem sebe a potom, hledíc na všechny krále okolo, jsem pomalu povĕsila náhrdelník na ramena Murāriho, jenž uchvátil mé srdce.

10.83.30

Verš

tāvan mṛdaṅga-paṭahāḥ
śaṅkha-bhery-ānakādayaḥ
ninedur naṭa-nartakyo
nanṛtur gāyakā jaguḥ

Synonyma

tāvat — v tu chvíli; mṛdaṅga-paṭahāḥ — mṛdaṅgy a bubny paṭaha; śaṅkha — lastury; bherī — kotle; ānaka — velké vojenské bubny; ādayaḥ — a tak dále; nineduḥ — rozeznĕly se; naṭa — tanečníci; nartakyaḥ — a tanečnice; nanṛtuḥ — tančili; gāyakāḥ — zpĕváci; jaguḥ — zpívali.

Překlad

Tehdy se hlasitĕ rozeznĕly lastury a bubny mṛdaṅga, paṭaha, bherī a ānaka, společnĕ s dalšími nástroji. Tanečníci i tanečnice se dali do tance a zpĕváci začali zpívat.

10.83.31

Verš

evaṁ vṛte bhagavati
mayeśe nṛpa-yūthapāḥ
na sehire yājñaseni
spardhanto hṛc-chayāturāḥ

Synonyma

evam — takto; vṛte — vybraného; bhagavati — Osobnost Božství; mayā — mnou; īśe — Pána; nṛpa — králů; yūtha-pāḥ — vůdci; na sehire — nemohli snést; yājñaseni — ó Draupadī; spardhantaḥ — svárliví; hṛt-śaya — chtíčem; āturāḥ — soužení.

Překlad

Přítomní vůdčí králové nemohli snést, že jsem si vybrala Nejvyšší Osobnost Božství, ó Draupadī. Vzplanuli chtíčem a svárlivostí.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī komentuje, že znečištĕní chtíčem vedlo krále k tomu, že se začali s Pánem pošetile svářit i poté, co vidĕli Jeho svrchovanou moc.

10.83.32

Verš

māṁ tāvad ratham āropya
haya-ratna-catuṣṭayam
śārṅgam udyamya sannaddhas
tasthāv ājau catur-bhujaḥ

Synonyma

mām — mĕ; tāvat — v ten okamžik; ratham — na kočár; āropya — poté, co vysadil; haya — mezi koňmi; ratna — drahokamy; catuṣṭayam — mající čtyři; śārṅgam — svůj luk jménem Śārṅga; udyamya — poté, co si připravil; sannaddhaḥ — poté, co si oblékl brnĕní; tasthau — stál; ājau — na bojišti; catuḥ — čtyřmi; bhujaḥ — s pažemi.

Překlad

Pán mĕ pak vysadil do svého kočáru, který táhli čtyři prvotřídní konĕ. Oblékl si brnĕní, připravil svůj luk Śārṅga, a jak stál na bojišti na svém kočáře, projevil své čtyři paže.

Význam

Dvĕma ze svých čtyř paží podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Pán Kṛṣṇa objímal svou nevĕstu a ve druhých dvou držel svůj luk a šípy.

10.83.33

Verš

dārukaś codayām āsa
kāñcanopaskaraṁ ratham
miṣatāṁ bhū-bhujāṁ rājñi
mṛgāṇāṁ mṛga-rāḍ iva

Synonyma

dārukaḥ — Dāruka (vozataj Pána Kṛṣṇy); codayām āsa — rozjel; kāñcana — zlatá; upaskaram — jehož výzdoba; ratham — kočár; miṣatām — zatímco přihlíželi; bhū-bhujām — králové; rājñi — ó královno; mṛgāṇām — zvířata; mṛga-rāṭ — král zvířat, lev; iva — jako kdyby.

Překlad

Dāruka před zraky králů rozjel Pánův zlatem zdobený kočár, ó královno, jako když malá zvířata bezmocnĕ pozorují lva.

10.83.34

Verš

te ’nvasajjanta rājanyā
niṣeddhuṁ pathi kecana
saṁyattā uddhṛteṣv-āsā
grāma-siṁhā yathā harim

Synonyma

te — oni; anvasajjanta — pronásledovali; rājanyāḥ — králové; niṣeddhum — s cílem Ho zadržet; pathi — na cestĕ; kecana — nĕkteří z nich; saṁyattāḥ — připravení; uddhṛta — pozdvižené; iṣu-āsāḥ — jejichž luky; grāma-siṁhā — „vesničtí lvi“ (psi); yathā — jako; harim — lva.

Překlad

Králové Pána pronásledovali, jako když vesničtí psi honí lva. Nĕkteří králové se s pozdviženými luky rozestavĕli podél cesty, aby Ho zastavili, až pojede kolem nich.

10.83.35

Verš

te śārṅga-cyuta-bāṇaughaiḥ
kṛtta-bāhv-aṅghri-kandharāḥ
nipetuḥ pradhane kecid
eke santyajya dudruvuḥ

Synonyma

te — oni; śārṅga — z luku Pána Kṛṣṇy; cyuta — vystřelovaných; bāṇa — šípů; oghaiḥ — přívaly; kṛtta — uťaté; bāhu — jejichž paže; aṅghri — nohy; kandharāḥ — a krky; nipetuḥ — padli; pradhane — na bojišti; kecit — nĕkteří; eke — nĕkteří; santyajya — vzdávající se; dudruvuḥ — uprchli.

Překlad

Tito válečníci byli zaplaveni šípy vystřelovanými z Pánova luku Śārṅgy. Nĕkteří z králů padli na bojišti s uťatými pažemi, nohami a krky; ostatní boj vzdali a uprchli.

10.83.36

Verš

tataḥ purīṁ yadu-patir aty-alaṅkṛtāṁ
ravi-cchada-dhvaja-paṭa-citra-toraṇām
kuśasthalīṁ divi bhuvi cābhisaṁstutāṁ
samāviśat taraṇir iva sva-ketanam

Synonyma

tataḥ — potom; purīm — svého mĕsta; yadu-patiḥ — Pán Yaduovců; ati — hojnĕ; alaṅkṛtām — vyzdobeného; ravi — slunce; chada — zastiňujícími; dhvaja — na stožárech; paṭa — s prapory; citra — úžasnými; toraṇām — a s klenutými branami; kuśasthalīm — do Dvāraky; divi — na nebi; bhuvi — na Zemi; ca — a; abhisaṁstutām — oslavované; samāviśat — vstoupil; taraṇiḥ — slunce; iva — jako; sva — do svého; ketanam — sídla.

Překlad

Poté vstoupil Pán Yaduovců do svého hlavního mĕsta Kuśasthalī (Dvāraky) oslavovaného na nebi i na Zemi. Mĕsto bylo důkladnĕ vyzdobené stožáry nesoucími prapory, jež zastiňovaly slunce, a také skvostnými klenutými branami. Když do nĕho Pán Kṛṣṇa vstupoval, vypadal jako bůh Slunce vstupující do svého sídla.

Význam

Slunce má své sídlo v západním pohoří, kam každý večer zapadá.

10.83.37

Verš

pitā me pūjayām āsa
suhṛt-sambandhi-bāndhavān
mahārha-vāso-’laṅkāraiḥ
śayyāsana-paricchadaiḥ

Synonyma

pitā — otec; me — můj; pūjayām āsa — uctil; suhṛt — své přátele; sambandhi — nejbližší příbuzné; bāndhavān — a další členy rodiny; mahā — velmi; arha — cennými; vāsaḥ — látkami; alaṅkāraiḥ — a šperky; śayyā — s lůžky; āsana — trůny; paricchadaiḥ — a dalším vybavením.

Překlad

Můj otec uctil své přátele a přímé i sňatkem získané příbuzné drahocennými látkami a šperky a také královskými lůžky, trůny a dalším vybavením.

10.83.38

Verš

dāsībhiḥ sarva-sampadbhir
bhaṭebha-ratha-vājibhiḥ
āyudhāni mahārhāṇi
dadau pūrṇasya bhaktitaḥ

Synonyma

dāsībhiḥ — se služebnicemi; sarva — veškerým; sampadbhiḥ — obdařenými bohatstvím; bhaṭa — s pĕšáky; ibha — vojáky na slonech; ratha — vojáky na vozech; vājibhiḥ — a vojáky na koních; āyudhāni — zbranĕ; mahā-arhāṇi — nesmírnĕ cenné; dadau — dal; pūrṇasya — dokonale úplnému Pánovi; bhaktitaḥ — z oddanosti.

Překlad

S oddaností obdaroval dokonale úplného Pána mnoha služebnicemi ozdobenými cennými klenoty. Ty doprovázely stráže, nĕkteré pĕší a jiné jedoucí na slonech, vozech a koních. Dal Pánovi také nesmírnĕ cenné zbranĕ.

Význam

Nejvyšší Pán je pūrṇa, dokonalý a úplný sám v sobĕ. Nepotřebuje nic pro své uspokojení. Čistý oddaný to ví, a tak nabízí Pánovi dary jen z lásky, bhaktitaḥ, aniž by očekával hmotný zisk. A Pán s radostí přijímá i malý dar v podobĕ kvĕtů, lístků tulasī a vody, je-li dáván s láskou.

10.83.39

Verš

ātmārāmasya tasyemā
vayaṁ vai gṛha-dāsikāḥ
sarva-saṅga-nivṛttyāddhā
tapasā ca babhūvima

Synonyma

ātma-ārāmasya — sama v sobĕ spokojeného; tasya — Jeho; imāḥ — tyto; vayam — my; vai — vskutku; gṛha — v domĕ; dāsikāḥ — služebné; sarva — veškeré; saṅga — hmotné společnosti; nivṛttyā — díky zřeknutí se; addhā — přímo; tapasā — díky askezi; ca — a; babhūvima — staly jsme se.

Překlad

Díky zřeknutí se veškeré hmotné společnosti a podstupování přísné askeze jsme se my všechny královny staly osobními služebnicemi Nejvyššího Pána, který je spokojený sám v sobĕ.

Význam

Podle mínĕní Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se Śrīmatī Lakṣmaṇā zastydĕla, když si uvĕdomila, že mluvila o sobĕ, a proto pronesla tento verš velebící její spolumanželky. Ve své pokoře Lakṣmaṇā prohlásila, že Kṛṣṇovy královny si na rozdíl od obyčejných manželek nedokázaly svého muže podrobit, a tak se k Nĕmu mohly vztahovat jen jako úslužné pečovatelky o domácnost. Skutečnost je ale taková, že Pánovy královny Ho jako přímé expanze Jeho vnitřní energie blaženosti (hlādinī-śakti) svojí láskou plnĕ ovládaly.

10.83.40

Verš

mahiṣya ūcuḥ
bhaumaṁ nihatya sa-gaṇaṁ yudhi tena ruddhā
jñātvātha naḥ kṣiti-jaye jita-rāja-kanyāḥ
nirmucya saṁsṛti-vimokṣam anusmarantīḥ
pādāmbujaṁ pariṇināya ya āpta-kāmaḥ

Synonyma

mahiṣyaḥ ūcuḥ — (ostatní) královny řekly; bhaumam — démona Bhaumu; nihatya — poté, co zabil; sa — i s; gaṇam — jeho následovníky; yudhi — v boji; tena — jím (Bhaumou); ruddhāḥ — uvĕznĕné; jñātvā — vĕdoucí; atha — pak; naḥ — nás; kṣiti-jaye — bĕhem (Bhaumova) dobývání Zemĕ; jita — poražených; rāja — králů; kanyāḥ — dcery; nirmucya — poté, co propustil; saṁsṛti — z hmotné existence; vimokṣam — (zdroj) vysvobození; anusmarantīḥ — neustále vzpomínající; pāda-ambujam — na Jeho lotosové nohy; pariṇināya — vzal si za manželky; yaḥ — kdo; āpta-kāmaḥ — ten, který má již všechny touhy splnĕné.

Překlad

Rohiṇī-devī v zastoupení ostatních královen řekla: Poté, co Pán zabil Bhaumāsuru a jeho následovníky, nalezl nás v démonovĕ vĕzení a pochopil, že jsme dcerami králů, které Bhauma porazil, když dobýval Zemi. Pán nás propustil, a jelikož jsme neustále meditovaly o Jeho lotosových nohou, jež vysvobozují ze zapletení ve hmotĕ, svolil, že se s námi ožení, i když jsou všechny Jeho touhy již splnĕné.

Význam

Rohiṇī-devī byla jednou z devíti královen, kterým Draupadī kladla své otázky ve slokách 6 a 7, a proto se předpokládá, že zde mluví jako představitelka zbývajících 16 099 královen. Śrīla Prabhupāda to potvrzuje v knize Krišna, Nejvyšší Osobnost Božství.

10.83.41-42

Verš

na vayaṁ sādhvi sāmrājyaṁ
svārājyaṁ bhaujyam apy uta
vairājyaṁ pārameṣṭhyaṁ ca
ānantyaṁ vā hareḥ padam

kāmayāmaha etasya
śrīmat-pāda-rajaḥ śriyaḥ
kuca-kuṅkuma-gandhāḍhyaṁ
mūrdhnā voḍhuṁ gadā-bhṛtaḥ

Synonyma

na — ne; vayam — my; sādhvi — ó ctnostná ženo (Draupadī); sāmrājyam — vládu nad celou Zemí; sva-rājyam — postavení Pána Indry, krále nebes; bhaujyam — neomezené možnosti požitku; api uta — ani; vairājyam — mystické síly; pārameṣṭhyam — postavení Pána Brahmy, stvořitele vesmíru; ca — a; ānantyam — nesmrtelnost; vā — nebo; hareḥ — Nejvyššího Pána; padam — sídlo; kāmayāmahe — přejeme si; etasya — Jeho; śrī-mat — božských; pāda — z nohou; rajaḥ — prach; śrīyaḥ — bohynĕ štĕstí; kuca — z ňader; kuṅkuma — kosmetického prášku; gandha — vůní; āḍhyam — obohacený; mūrdhnā — na našich hlavách; voḍhum — nosit; gadābhṛtaḥ — Pána Kṛṣṇy, jenž třímá kyj.

Překlad

Ó ctnostná ženo, nepřejeme si získat vládu nad Zemí, svrchovanost krále nebes, neomezené možnosti požitku, mystické síly, postavení Pána Brahmy, nesmrtelnost a dokonce ani dosáhnout království Boha. Jednoduše si přejeme nosit na hlavách slavný prach z nohou Pána Kṛṣṇy obohacený vůní kuṅkumy z ňader Jeho choti.

Význam

Sloveso rāj znamená „vládnout“ a od nĕho jsou odvozená slova sāmrājyam, jež znamená „vláda nad celou Zemí“, a svārājyam neboli „vláda nad nebeským královstvím“. Bhaujyam pochází ze slovesa bhuj, „užívat si“, a označuje tedy schopnost užívat si všeho, po čem človĕk zatouží. Virāṭ vysvĕtluje Śrīla Viśvanātha Cakravartī jako vyjádření výrazu vividhaṁ virājate („nĕkdo si užívá bohatství mnoha druhů“) zvláštĕ označující osm mystických dokonalostí, jako je aṇimā a tak dále.

Alternativní vysvĕtlení tĕchto pojmů podává Śrīla Śrīdhara Svāmī, jenž říká, že podle Bahv-ṛca Brāhmaṇy tyto čtyři výrazy označují schopnost vládnout nad každou ze čtyř hlavních svĕtových stran: sāmrājya zastupuje východ, bhaujya jih, svārājya západ a vairājya sever.

Královny Pána Kṛṣṇy jasnĕ sdĕlují, že si nepřejí získat žádnou z tĕchto výsad, dokonce ani postavení Brahmy, osvobození či vstup do království Boha. Chtĕjí jen prach z nohou Śrī Kṛṣṇy, který uctívá samotná bohynĕ Śrī. Śrīla Viśvanātha Cakravartī nám říká, že zde zmínĕná bohynĕ štĕstí není Lakṣmī, choť Pána Nārāyaṇa. Vždyť přece, vysvĕtluje ācārya, bohynĕ Lakṣmī nezískala přímou společnost Kṛṣṇy ani poté, co se po dlouhou dobu vĕnovala askezi, jak říká Uddhava: nāyaṁ śrīyo 'ṅga u nitānta-rateḥ prasādaḥ (Bhāg. 10.47.60). Śrī, o níž se zde mluví, je nejvyšší bohynĕ štĕstí, kterou odhaluje Bṛhad-gautamīya-tantra:

devī kṛṣṇa-mayī proktā
rādhikā para-devatā
sarva-lakṣmī-mayī sarva
kāntiḥ sammohinī parā

„Transcendentální bohynĕ Śrīmatī Rādhārāṇī je přímým protĕjškem Pána Śrī Kṛṣṇy. Je ústřední postavou pro všechny bohynĕ štĕstí. Oplývá veškerou přitažlivostí, aby přitahovala dokonale přitažlivého Pána. Je prvotní vnitřní energií Osobnosti Božství.“

10.83.43

Verš

vraja-striyo yad vāñchanti
pulindyas tṛṇa-vīrudhaḥ
gāvaś cārayato gopāḥ
pada-sparśaṁ mahātmanaḥ

Synonyma

vraja — z Vraji; striyaḥ — ženy; yat — jako; vāñchanti — přejí si; pulindyaḥ — ženy z domorodého kmene Pulindů ve Vraji; tṛṇa — z trávy; vīrudhaḥ — a rostlin; gāvaḥ — krávy; cārayataḥ — jenž pase; gopāḥ — pasáčkové; pāda — nohou; sparśam — dotek; mahā-ātmanaḥ — Nejvyšší Duše.

Překlad

Přejeme si mít s nohama Nejvyššího Pána stejný styk, po jakém touží mladé ženy z Vraji, pasáčkové a dokonce i domorodé ženy z kmene Pulindů – dotek prachu, který Pán zanechává na trávĕ a jiných rostlinách, když pase své krávy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī nám připomíná žárlivou rivalitu, která vždy existovala mezi královnami ze Dvāraky a gopīmi z Vraji. Gopī považovaly sofistikované ženy z Dvāraky za nejvážnĕjší hrozbu jejich vlivu na Śrī Kṛṣṇu a se svou úzkostí se svĕřily Uddhavovi: kasmāt kṛṣṇa ihāyāti prāpta-rājyo hatāhitaḥ narendra-kanyā udvāhya.

„Proč by sem však mĕl Kṛṣṇa chodit, poté, co získal království, zabil své nepřátele a oženil se s dcerami králů?“ (Bhāg. 10.47.45)

Rukmiṇī a jejích sedm hlavních spolumanželek si myslely, že jsou tak šťastné ve svém vztahu s Kṛṣṇou, jak se zjevil ve Dvārace, že si zvláštĕ nepřály vidĕt Ho takového, jaký je ve Vṛndāvanu. Ale šestnáct tisíc ménĕ významných královen bylo po vyslechnutí Uddhavova popisu jedinečných vlastností Śrī Rādhy přitahováno k doteku prachu, který padá z Kṛṣṇových nohou na trávu a další rostliny z Vṛndāvanu. Śrīla Viśvanātha Cakravartī naznačuje, že nĕkteří komentátoři uvádĕjí toto jako důvod, proč po mauṣala-līle tĕchto šestnáct tisíc královen na cestĕ Arjunovi ukradl sám Pán Kṛṣṇa přestrojený za šestnáct tisíc pastevců, kteří pak odvedli královny do Gokuly.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté třetí kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Draupadī se setkává s Kṛṣṇovými královnami“.

KAPITOLA OSMDESÁTÁ ČTVRTÁ

Co učili mudrci na Kurukṣetře

10.84.1

Verš

śrī-śuka uvāca
śrutvā pṛthā subala-putry atha yājñasenī
mādhavy atha kṣitipa-patnya uta sva-gopyaḥ
kṛṣṇe ’khilātmani harau praṇayānubandhaṁ
sarvā visismyur alam aśru-kalākulākṣyaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; śrutvā — když slyšely; pṛthā — Kuntī; subala-putrī — Gāndhārī, dcera krále Subaly; atha — a; yājñasenī — Draupadī; mādhavī — Subhadrā; atha — a; kṣiti-pa — králů; patnyaḥ — manželky; uta — také; sva — (Pána Kṛṣṇy) vlastní; gopyaḥ — gopī; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; akhila — všech; ātmani — Duši; harau — Nejvyššímu Pánu Harimu; praṇaya — láskyplné; anubandham — o připoutanosti; sarvāḥ — všechny; visismyuḥ — užasly; alam — velmi; aśru-kala — slzami; ākula — plnící se; akṣyaḥ — jejichž oči.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pṛthā, Gāndhārī, Draupadī, Subhadrā, manželky dalších králů i Pánovy přítelkynĕ pasačky všechny žasly, když slyšely o hluboké lásce, kterou královny chovaly k Pánu Kṛṣṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství a Duši všech bytostí, a oči se jim zalily slzami.

Význam

Draupadī je v tomto shromáždĕní vznešených žen hlavní posluchačkou, protože právĕ ona – jak vysvĕtluje Śrīla Śrīdhara Svāmī – položila otázku, na kterou královny Pána Kṛṣṇy odpovĕdĕly tím, že vyprávĕly své příbĕhy. Jelikož Gāndhārī a ostatní zde uvedené ženy nebyly v minulé kapitole ani zmínĕné, Ācārya Śrīdhara z toho vyvozuje, že musely slyšet vyprávĕní královen pouze zprostředkovanĕ. Draupadī by ostatnĕ nikdy nemluvila tak otevřenĕ v přítomnosti Pṛthy a Gāndhārī, které byly starší než ona, ani před gopīmi, které nemĕly královny ze Dvāraky příliš v lásce. Ačkoliv i gopī ronily slzy, bylo to spíš kvůli tomu, že se jim připomnĕly zábavy Śrī Kṛṣṇy, než kvůli nĕjaké náklonnosti mezi nimi a královnami.

Mĕli bychom samozřejmĕ mít na pamĕti, že na duchovní úrovni vždy vládne dokonalý soulad. Zdánlivý konflikt mezi čistými oddanými je nĕco úplnĕ jiného než svĕtská závist a sváry. Žárlivost gopī byla spíš okázalá než niterná, neboť ji projevovaly jako extatický příznak své překypující lásky ke Kṛṣṇovi. Śrīla Śrīdhara Svāmipāda dále rozebírá sousloví sva-gopyaḥ tak, že vyjadřuje, že tyto gopī představovaly sva-svarūpu královen, původní vzory, jejichž byly královny konkrétními expanzemi.

10.84.2-5

Verš

iti sambhāṣamāṇāsu
strībhiḥ strīṣu nṛbhir nṛṣu
āyayur munayas tatra
kṛṣṇa-rāma-didṛkṣayā

dvaipāyano nāradaś ca
cyavano devalo ’sitaḥ
viśvāmitraḥ śatānando
bharadvājo ’tha gautamaḥ

rāmaḥ sa-śiṣyo bhagavān
vasiṣṭho gālavo bhṛguḥ
pulastyaḥ kaśyapo ’triś ca
mārkaṇḍeyo bṛhaspatiḥ

dvitas tritaś caikataś ca
brahma-putrās tathāṅgirāḥ
agastyo yājñavalkyaś ca
vāmadevādayo ’pare

Synonyma

iti — takto; sambhāṣamāṇāsu — zatímco rozmlouvaly; strībhiḥ — se ženami; strīṣu — ženy; nṛbhiḥ — s muži; nṛṣu — muži; āyayuḥ — dorazili; munayaḥ — velcí mudrci; tatra — na to místo; kṛṣṇa-rāma — Pána Kṛṣṇu a Pána Balarāmu; didṛkṣayā — s touhou vidĕt; dvaipāyanaḥ — Dvaipāyana Vedavyāsa; nāradaḥ — Nārada; ca — a; cyavanaḥ devalaḥ asitaḥ — Cyavana, Devala a Asita; viśvāmitraḥ śatānandaḥ — Viśvāmitra a Śatānanda; bharadvājaḥ atha gautamaḥ — Bharadvāja a Gautama; rāmaḥ — Paraśurāma; sa — se; śiṣyaḥ — svými žáky; bhagavān — inkarnace Nejvyššího Pána; vasiṣṭhaḥ gālavaḥ bhṛguḥ — Vasiṣṭha, Gālava a Bhṛgu; pulastyaḥ kaśyapaḥ atriḥ ca — Pulastya, Kaśyapa a Atri; mārkaṇḍeyaḥ bṛhaspatiḥ — Mārkaṇḍeya a Bṛhaspati; dvitaḥ tritaḥ ca ekataḥ ca — Dvita, Trita a Ekata; brahma-putrāḥ — synové Pána Brahmy (Sanaka, Sanat, Sananda a Sanātana); tathā — a také; aṅgirāḥ — Aṅgirā; agastyaḥ yājñavalkyaḥ ca — Agastya a Yājñavalkya; vāmadeva-ādayaḥ — v čele s Vāmadevou; apare — další.

Překlad

Zatímco ženy takto rozmlouvaly mezi sebou a muži zase s dalšími muži, dorazilo tam mnoho velkých mudrců dychtících vidĕt Pána Kṛṣṇu a Pána Balarāmu. Mezi nimi byli Dvaipāyana, Nārada, Cyavana, Devala a Asita, Viśvāmitra, Śatānanda, Bharadvāja a Gautama, Pán Paraśurāma a jeho žáci, Vasiṣṭha, Gālava, Bhṛgu, Pulastya a Kaśyapa, Atri, Mārkaṇḍeya a Bṛhaspati, Dvita, Trita, Ekata a čtyři Kumārové a Aṅgirā, Agastya, Yājñavalkya a Vāmadeva.

10.84.6

Verš

tān dṛṣṭvā sahasotthāya
prāg āsīnā nṛpādayaḥ
pāṇḍavāḥ kṛṣṇa-rāmau ca
praṇemur viśva-vanditān

Synonyma

tān — je; dṛṣṭvā — když spatřili; sahasā — okamžitĕ; utthāya — poté, co vstali; prāk — dosud; āsīnāḥ — sedící; nṛpa-ādayaḥ — králové a další; pāṇḍavāḥ — Pāṇḍuovci; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇa a Balarāma; ca — také; praṇemuḥ — poklonili se; viśva — celým vesmírem; vanditān — tĕm, kteří jsou ctĕní.

Překlad

Jakmile králové a další urození muži, kteří sedĕli, spatřili blížící se mudrce, okamžitĕ vstali včetnĕ bratrů Pāṇḍuovců a Kṛṣṇy s Balarāmou. Všichni se pak poklonili mudrcům, kteří jsou ctĕní po celém vesmíru.

10.84.7

Verš

tān ānarcur yathā sarve
saha-rāmo ’cyuto ’rcayat
svāgatāsana-pādyārghya-
mālya-dhūpānulepanaiḥ

Synonyma

tān — je; ānarcuḥ — uctili; yathā — náležitĕ; sarve — všechny; saha-rāma — včetnĕ Pána Balarāmy; acyutaḥ — a Pána Kṛṣṇy; arcayat — uctívali je; sv-āgata — zdravicemi; āsana — sedadly; pādya — vodou na omytí nohou; arghya — vodou k pití; mālya — kvĕtinovými girlandami; dhūpa — vonnými tyčinkami; anulepanaiḥ — a santálovou pastou.

Překlad

Pán Kṛṣṇa, Pán Balarāma a ostatní králové a vůdcové náležitĕ uctili mudrce tím, že jim nabídli příjemná slova na uvítanou, sedadla, vodu na omytí nohou, vodu k pití, kvĕtinové girlandy, vonné tyčinky a santálovou pastu.

10.84.8

Verš

uvāca sukham āsīnān
bhagavān dharma-gup-tanuḥ
sadasas tasya mahato
yata-vāco ’nuśṛṇvataḥ

Synonyma

uvāca — řekl; sukham — pohodlnĕ; āsīnān — usazeným; bhagavān — Nejvyšší Pán; dharma — náboženství; gup — prostředek ochrany; tanuḥ — jehož tĕlo; sadasaḥ — ve shromáždĕní; tasya — tom; mahataḥ — velkým duším; yata — zadržovaná; vācaḥ — jejichž řeč; anuśṛṇvataḥ — jak pozornĕ poslouchali.

Překlad

Poté, co byli mudrci pohodlnĕ usazeni, Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, jehož transcendentální tĕlo ochraňuje náboženské zásady, je uprostřed onoho velkého shromáždĕní oslovil. Všichni mlčky poslouchali s napjatou pozorností.

10.84.9

Verš

śrī-bhagavān uvāca
aho vayaṁ janma-bhṛto
labdhaṁ kārtsnyena tat-phalam
devānām api duṣprāpaṁ
yad yogeśvara-darśanam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; aho — ó; vayam — my; janma-bhṛtaḥ — narodili jsme se úspĕšnĕ; labdham — získaný; kārtsnyena — v plné míře; tat — toho (zrození); phalam — plod; devānām — pro polobohy; api — dokonce; duṣprāpam — vzácnĕ získaný; yat — který; yoga-īśvara — mistrů yogy; darśanam — spatření.

Překlad

Nejvyšší Pán řekl: Teď jsou naše životy doopravdy úspĕšné, neboť jsme dosáhli konečného životního cíle: vidĕt velké mistry yogy, což se zřídkakdy podaří dokonce i polobohům.

Význam

Přestože se polobozi jako správci vesmíru tĕší velkým výsadám, jen vzácnĕ vídají mudrce, jako je Nārada a Vyāsadeva. O co vzácnĕjší pak musí být pohled na nĕ pro pozemské krále a pouhé pastevce. Zde se Pán Kṛṣṇa ztotožňuje se všemi králi a ostatními, kteří se shromáždili u Samanta-pañcaky, a mluví jejich jménem.

10.84.10

Verš

kiṁ svalpa-tapasāṁ nṝṇām
arcāyāṁ deva-cakṣuṣām
darśana-sparśana-praśna-
prahva-pādārcanādikam

Synonyma

kim — zda; su-alpa — velmi nepatrná; tapasām — jejichž askeze; nṝṇām — pro lidské bytosti; arcāyām — v chrámovém Božstvu; deva — Bůh; cakṣuṣām — jejichž vnímání; darśana — pohlížení; sparśana — dotýkání se; praśna — dotazování se; prahva — klanĕní se; pāda-arcana — uctívání nohou; ādikam — a tak dále.

Překlad

Jak je to možné, že lidé, kteří nejsou příliš odříkaví a kteří rozpoznají Boha jen v Jeho podobĕ Božstva v chrámu, na vás teď mohou pohlédnout, dotýkat se vás, ptát se vás, klanĕt se vám, uctívat vaše nohy a sloužit vám dalšími způsoby?

10.84.11

Verš

na hy am-mayāni tīrthāni
na devā mṛc-chilā-mayāḥ
te punanty uru-kālena
darśanād eva sādhavaḥ

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; ap — z vody; mayāni — složená; tīrthāni — svatá místa; na — ne; devāḥ — božstva; mṛt — z hlíny; śilā — a kamene; mayāḥ — složená; te — ona; punanti — očišťují; uru-kālena — po dlouhé dobĕ; darśanāt — zahlédnutím; eva — pouze; sādhavaḥ — svĕtci.

Překlad

Samotné vodní plochy nejsou skutečná svatá poutní místa a samotné podoby z hlíny a kamene nejsou pravá božstva hodná uctívání. Ty očišťují až po dlouhé dobĕ, ale svatí mudrci človĕka očistí okamžitĕ, jen co je zahlédne.

Význam

Jelikož Osobnost Božství je absolutní, Nejvyšší Duše, neliší se jakékoliv zastoupení Pána – ať projevené v kameni, malbĕ, zvuku či skrze kterékoliv jiné autorizované médium – od Jeho původní podoby na svrchované duchovní planetĕ, Goloce Vṛndāvanu. Obyčejní polobozi však nejsou absolutní, neboť to jsou nepatrné duše, a jejich zastoupení s nimi proto nejsou totožná. Uctívání polobohů nebo obřadní koupele na posvĕceném místĕ skýtají jen omezený prospĕch tĕm, kdo postrádají transcendentální víru v Nejvyššího Pána.

Oproti tomu velcí vaiṣṇavští svĕtci jako Vyāsadeva, Nārada a čtyři Kumārové jsou neustále pohroužení ve vĕdomí Kṛṣṇy, a proto jsou opravdovými pohyblivými tīrthami, poutními místy. Pouhý okamžik v jejich společnosti, zvláštĕ při naslouchání jejich oslavování Pána, může človĕka vyprostit ze všeho zapletení ve hmotĕ. Král Yudhiṣṭhira řekl Vidurovi:

bhavad-vidhā bhāgavatās
tīṛtha-bhūtāḥ svayaṁ vibho
tīrthī-kurvanti tīrthāni
svāntaḥ-sthena gadābhṛtā

„Můj pane, oddaní jako ty jsou vskutku zosobnĕná svatá místa. Jelikož nosíš Osobnost Božství ve svém srdci, vytváříš poutní místa ze všech míst, která navštívíš.“ (Bhāg. 1.13.10)

10.84.12

Verš

nāgnir na sūryo na ca candra-tārakā
na bhūr jalaṁ khaṁ śvasano ’tha vāṅ manaḥ
upāsitā bheda-kṛto haranty aghaṁ
vipaścito ghnanti muhūrta-sevayā

Synonyma

na — ne; agniḥ — oheň; na — ne; sūryaḥ — Slunce; na — ne; ca — a; candra — Mĕsíc; tārakāḥ — a hvĕzdy; na — ne; bhūḥ — zemĕ; jalam — voda; kham — éter; śvasanaḥ — dech; atha — nebo; vāk — řeč; manaḥ — a mysl; upāsitāḥ — uctívané; bheda — rozdíly (mezi sebou samým a jinými živými bytostmi); kṛtaḥ — toho, kdo vytváří; haranti — odebírají; agham — hříchy; vipaścitaḥ — moudří lidé; ghnanti — ničí; muhūrta — v rozsahu minut; sevayā — díky službĕ.

Překlad

Ani polobozi vládnoucí ohni, Slunci, Mĕsíci a hvĕzdám, ani ti, kteří mají na starost zemi, vodu, éter, vzduch, řeč a mysl, neodstraňují skutečnĕ hříchy tĕch, kdo je uctívají, kteří nepřestávají vidĕt ve všem duality. Moudří mudrci však ničí hříchy kohokoliv, kdo jim s úctou slouží byť jen pár chvil.

Význam

Nevyzrálý oddaný Nejvyššího Pána nĕkdy vidí jako božské jen Božstvo Pána a vše ostatní vidí jako hmotné – i Pánovy důvĕrné služebníky. Přesto je však tento oddaný v lepším postavení než materialističtí uctívači polobohů, protože uznává svrchovanost Pána Viṣṇua, a tudíž si zaslouží patřičnou úctu.

V tomto verši se tomu, kdo chce jít dál a překonat nejnižší stádia oddanosti, doporučuje společnost pokročilých mudrců, buď přímo, nebo skrze naslouchání jejich pokynům. Začínající oddaný se možná již nedopouští očividnĕjších hříchů v podobĕ násilí vůči nevinným tvorům a vlastnímu tĕlu a mysli, ale dokud na cestĕ oddanosti velmi nepokročí, musí stále bojovat se subtilnĕjšími nečistotami, které se projevují jako pýcha, neúcta ke vznešeným vaiṣṇavům a nedostatek soucitu vůči trpícím bytostem. Nejlepším lékem na tyto příznaky nezralosti je naslouchat čistým vaiṣṇavům, projevovat jim úctu a pomáhat jim v práci při zachraňování pokleslých podmínĕných duší.

10.84.13

Verš

yasyātma-buddhiḥ kuṇape tri-dhātuke
sva-dhīḥ kalatrādiṣu bhauma ijya-dhīḥ
yat-tīrtha-buddhiḥ salile na karhicij
janeṣv abhijñeṣu sa eva go-kharaḥ

Synonyma

yasya — jehož; ātma — svého vlastního já; buddhiḥ — představa; kuṇape — v tĕle podobajícím se mrtvole; tri-dhātuke — vytvořeném ze tří základních prvků; sva — svých; dhīḥ — představa; kalatra-ādiṣu — v manželce a tak dále; bhaume — v zemi; ijya — nĕčeho hodného uctívání; dhīḥ — představa; yat — jehož; tīrtha — poutního místa; buddhiḥ — představa; salile — ve vodĕ; na karhicit — nikdy; janeṣu — v lidech; abhijñeṣu — moudrých; saḥ — on; eva — vskutku; gaḥ — kráva; kharaḥ — nebo osel.

Překlad

Ten, kdo ztotožňuje své já s neživým tĕlem složeným z hlenu, žluče a vzduchu, kdo pokládá manželku a rodinu jednou provždy za své, kdo považuje hlinĕné božstvo nebo zemi, kde se narodil, za hodné uctívání nebo kdo vidí poutní místo jen jako vodu, která se tam nachází, ale nikdy se neztotožňuje s osobami moudrými co do duchovního poznání, necítí se jim být blízký, neuctívá je a dokonce je ani nenavštĕvuje – takový človĕk není o nic lepší než kráva nebo osel.

Význam

Pravou inteligenci človĕk ukazuje tím, jak je oproštĕný od mylné totožnosti vlastního já. Bṛhaspati-saṁhitā uvádí:

ajñāta-bhagavad-dharmā
mantra-vijñāna-saṁvidaḥ
narās te go-khara jñeyā
api bhū-pāla-vanditāḥ

„Lidé, kteří neznají zásady oddané služby Nejvyššímu Pánu, by mĕli být známi jako krávy a osli, třebaže jsou odborníci v analyzování védských manter a uctívají je vůdčí osobnosti tohoto svĕta.“

Nedokonalý vaiṣṇava, jenž spĕje ve svém vývoji na úroveň druhé třídy, se ztotožňuje s mudrci, kteří zavedli pravou duchovní cestu, i když sám ještĕ může mít nĕjaká nižší hmotná pouta k tĕlu, rodinĕ a tak dále. Takový oddaný Pána není jako pošetilá kráva nebo tvrdohlavý osel, jako vĕtšina materialistů. Nejvznešenĕjší je však vaiṣṇava, který získal zvláštní milost a Pána a všechna pouta klamu zpřetrhal.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho se slova bhauma ijya-dhīḥ, „ten, kdo považuje božstvo z hlíny za hodné uctívání“, nevztahují na Božstva Nejvyššího Pána v Jeho chrámu, ale na božstva polobohů, a slova yat-tīrtha-buddhiḥ salile, „ten, kdo vidí poutní místo jen jako vodu, která tam je,“ se netýkají svatých řek jako Ganga či Yamunā, ale ménĕ významných řek.

10.84.14

Verš

śrī-śuka uvāca
niśamyetthaṁ bhagavataḥ
kṛṣṇasyākuṇtha-medhasaḥ
vaco duranvayaṁ viprās
tūṣṇīm āsan bhramad-dhiyaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; niśamya — když slyšeli; ittham — taková; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; akuṇṭha — neomezená; medhasaḥ — jehož moudrost; vacaḥ — slova; duranvayam — tĕžko pochopitelná; viprāḥ — učení brāhmaṇové; tūṣṇīm — mlčící; āsan — byli; bhramat — roztĕkané; dhiyaḥ — jejich mysli.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když učení brāhmaṇové slyšeli od neomezenĕ moudrého Pána Kṛṣṇy tak nepochopitelná slova, mlčeli, neboť jejich mysli byly zmatené.

10.84.15

Verš

ciraṁ vimṛśya munaya
īśvarasyeśitavyatām
jana-saṅgraha ity ūcuḥ
smayantas taṁ jagad-gurum

Synonyma

ciram — po nĕjakou dobu; vimṛśya — uvažující; munayaḥ — mudrci; īśvarasya — nejvyššího vládce; īśitavyatām — o podřízenosti; jana-saṅgrahaḥ — osvícení obyčejných lidí; iti — takto (usuzující); ūcuḥ — řekli; smayantaḥ — s úsmĕvy; tam — Jemu; jagat — vesmíru; gurum — duchovnímu učiteli.

Překlad

Mudrci nĕjaký čas uvažovali o chování Nejvyššího Pána, které připomínalo chování podřízené živé bytosti. Usoudili, že tak jednal proto, aby poučil obyčejné lidi. Usmáli se tedy a promluvili k Nĕmu, duchovnímu učiteli vesmíru.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje slovo īśitavyatā jako označení stavu, kdy osoba není vládcem, jinými slovy, že podléhá zákonu karmy a je nucena konat a zakoušet výsledky svých činností. Když Pán Kṛṣṇa oslovoval mudrce, přijal roli podřízené živé bytosti, aby zdůraznil, jak důležité je naslouchat a sloužit svatým vaiṣṇavům. Osobnost Božství je zároveň nejvyšším učitelem duchovní odevzdanosti.

10.84.16

Verš

śrī-munaya ūcuḥ
yan-māyayā tattva-vid-uttamā vayaṁ
vimohitā viśva-sṛjām adhīśvarāḥ
yad īśitavyāyati gūḍha īhayā
aho vicitram bhagavad-viceṣṭitam

Synonyma

śrī-munayaḥ ūcuḥ — velcí mudrci řekli; yat — jehož; māyayā — silou klamu; tattva — pravdy; vit — znalci; uttamāḥ — nejlepší; vayam — my; vimohitāḥ — zmatení; viśva — vesmíru; sṛjām — stvořitelů; adhīśvarāḥ — předáci; yat — ta skutečnost, že; īśitavyāyati — (Nejvyšší Pán) předstírá, že podléhá vyšší vládĕ; gūḍhaḥ — skrytý; īhayā — svými činnostmi; aho — ó; vicitram — úžasné; bhagavat — Nejvyššího Pána; viceṣṭitam — jednání.

Překlad

Velcí mudrci řekli: Tvá síla klamu nás dokonale zmátla, přestože jsme nejvznešenĕjší znalci pravdy a vůdčí osobnosti mezi stvořiteli vesmíru. Ó, jak úžasné je chování Nejvyššího Pána! Skrývá se pomocí činností podobných lidským a předstírá, že podléhá vyšší vládĕ.

Význam

Mudrci zhodnotili Pánova slova jako nevyzpytatelná (duranvayam). Důvod je uveden zde: Jeho slova a činy matou i ty nejučenĕjší, když vystupuje jako podřízený svým vlastním služebníkům.

10.84.17

Verš

anīha etad bahudhaika ātmanā
sṛjaty avaty atti na badhyate yathā
bhaumair hi bhūmir bahu-nāma-rūpiṇī
aho vibhūmnaś caritaṁ viḍambanam

Synonyma

anīhaḥ — nevynakládající žádné úsilí; etat — tento (vesmír); bahudhā — mnohotvárný; ekaḥ — sám; ātmanā — ze sebe; sṛjati — tvoří; avati — udržuje; atti — ničí; na badhyate — není spoutaný; yathā — jako; bhaumaiḥ — následkem promĕn zemĕ; hi — vskutku; bhūmiḥ — zemĕ; bahu — mnohá; nāma-rūpiṇī — mající jména a podoby; aho — ó; vibhūmnaḥ — všemocného Pána; caritam — činnosti; viḍambanam — klam.

Překlad

Tyto zábavy Všemocného, jež vypadají jako lidské, jsou pouhý klam! On sám ze sebe bez jakéhokoliv úsilí vytváří toto rozmanité stvoření, udržuje ho a potom ho opĕt pohltí, aniž by se přitom zaplétal, tak jako prvek zemĕ přijímá mnohá jména a podoby v průbĕhu svých rozmanitých promĕn.

Význam

Jeden Nejvyšší se expanduje jako mnoho, aniž by tím zmenšoval svou úplnost. Činí tak s lehkostí, aniž by závisel na komkoliv nebo čemkoliv jiném. Tento mystický proces Pánova expandování svého Já nechápe nikdo jiný než On sám, ale příklad zemĕ jako látky a jejích rozmanitých výtvorů skýtá dostatek podobností, abychom si udĕlali nĕjakou představu. Stejný příklad obsahuje také často citovaná pasáž z Chāndogya Upaniṣady (6.1.4): vācārambhaṇaṁ vikāro nāmadheyaṁ mṛttikety eva satyam – „Promĕny zemĕ jsou pouze slovní výtvory procesu pojmenovávání; jen zemĕ jako substance je skutečná.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī podotýká, že tento verš Śrīmad-Bhāgavatamu odpovídá na námitku, kterou mohl Pán Kṛṣṇa vznést: „Jak mohu tvořit, udržovat a ničit vesmír, když jsem Vasudevův syn?“ Odpovĕď je dána slovy aho vibhūmnaś caritaṁ viḍambanam – „Jsi dokonale úplný celek a Tvé zrození a zábavy pouze napodobují činnosti obyčejných lidí v hmotném svĕtĕ. Ty pouze předstíráš, že podléháš vyšší vládĕ.“

10.84.18

Verš

athāpi kāle sva-janābhiguptaye
bibharṣi sattvaṁ khala-nigrahāya ca
sva-līlayā veda-pathaṁ sanātanaṁ
varṇāśramātmā puruṣaḥ paro bhavān

Synonyma

atha api — nicménĕ; kāle — v pravou dobu; sva-jana — svých oddaných; abhiguptaye — kvůli ochranĕ; bibharṣi — přijímáš; sattvam — kvalitu dobra; khala — zlotřilých; nigrahāya — za účelem trestání; ca — a; sva — svými; līlayā — zábavami; veda-patham — cestu Véd; sanātanam — vĕčného; varṇa-āśrama — božského systému rozdĕlení společnosti podle zamĕstnání a duchovních stádií; ātmā — Duše; puruṣaḥ — Osobnost Božství; paraḥ — Nejvyšší; bhavān — Ty, vznešený.

Překlad

Přesto však v příhodných dobách přijímáš čistou kvalitu dobra, abys chránil své oddané a trestal zlotřilé. Takto Ty, Duše varṇāśramského uspořádání společnosti, Nejvyšší Osobnost Božství, udržuješ vĕčnou cestu Véd tím, že si vychutnáváš své blažené zábavy.

Význam

Tento verš popisuje, jak Pán vede lidi k osvícení (jana-saṅgraha) a jak napodobuje svĕtské chování. Pán, Osobnost Božství, je vždy dokonalý, a tedy tĕlo, které projevuje, když přichází do tohoto svĕta, není poznamenané hmotným dobrem; je projevem čistého dobra zvaného viśuddha-sattva, téže duchovní podstaty, jež tvoří Jeho původní podobu.

10.84.19

Verš

brahma te hṛdayaṁ śuklaṁ
tapaḥ-svādhyāya-saṁyamaiḥ
yatropalabdhaṁ sad vyaktam
avyaktaṁ ca tataḥ param

Synonyma

brahma — Védy; te — Tvoje; hṛdayam — srdce; śuklam — čisté; tapaḥ — askezí; svādhyāya — studiem; saṁyamaiḥ — a sebeovládáním; yatra — kde; upalabdham — vnímané; sat — čistá duchovní existence; vyaktam — projevené (výsledky hmotného stvoření); avyaktam — neprojevené (subtilní příčiny stvoření); ca — a; tataḥ — vůči tomu; param — transcendentální.

Překlad

Védy jsou Tvé neposkvrnĕné srdce a skrze nĕ lze pomocí askeze, studia a sebeovládání vnímat projevené i neprojevené a také čistou existenci, která je vůči obojímu transcendentální.

Význam

Vyakta, „projevené“, znamená viditelné vĕci tohoto svĕta a avyakta znamená subtilní, skryté příčiny vesmírného stvoření. Védy ukazují k transcendentální oblasti Brahmanu, jež leží nade všemi hmotnými příčinami a následky.

10.84.20

Verš

tasmād brahma-kulaṁ brahman
śāstra-yones tvam ātmanaḥ
sabhājayasi sad dhāma
tad brahmaṇyāgraṇīr bhavān

Synonyma

tasmāt — proto; brahma — brāhmaṇů; kulam — společenství; brahman — ó Absolutní Pravdo; śāstra — zjevená písma; yoneḥ — jejichž prostředek realizace; tvam — Ty; ātmanaḥ — Tebe samotného; sabhājayasi — projevuješ úctu; sat — dokonalé; dhāma — sídlo; tat — následnĕ; brahmaṇya — tĕch, kdo ctí brāhmaṇskou kulturu; agranīḥ — vůdce; bhavān — Ty.

Překlad

Proto, ó Nejvyšší Brahmane, projevuješ úctu členům brāhmaṇského společenství, neboť jsou dokonalými prostředníky, skrze nĕž Tĕ může človĕk poznat pomocí védských důkazů. Z tohoto důvodu jsi nejpřednĕjší uctívač brāhmaṇů.

10.84.21

Verš

adya no janma-sāphalyaṁ
vidyāyās tapaso dṛśaḥ
tvayā saṅgamya sad-gatyā
yad antaḥ śreyasāṁ paraḥ

Synonyma

adya — dnes; naḥ — našeho; janma — zrození; sāphalyam — uskutečnĕní; vidyāyāḥ — vzdĕlání; tapasaḥ — askeze; dṛśaḥ — zraku; tvayā — s Tebou; saṅgamya — když jsme se dostali do styku; sat — svĕtců; gatyā — jenž jsi cílem; yat — protože; antaḥ — vrchol; śreyasām — požehnání; paraḥ — nejvyšší.

Překlad

Dnes se dovršil smysl našeho zrození, vzdĕlání, askeze i zraku, neboť jsme mohli přijít do styku s Tebou, cílem všech svĕtců. Vždyť Ty jsi nejvyšší, konečné požehnání.

Význam

Mudrci zde porovnávají svou úctu k Pánu s tím, jak On na oplátku uctívá je. Pán Kṛṣṇa ctí brāhmaṇy jako prostředníky poučení ménĕ inteligentních lidí, ale přitom je ve skutečnosti absolutnĕ nezávislý. Naproti tomu brāhmaṇové, kteří Ho uctívají, získávají sami vĕtší prospĕch, než si dovedou představit.

10.84.22

Verš

namas tasmai bhagavate
kṛṣṇāyākuṇṭha-medhase
sva-yogamāyayācchanna-
mahimne paramātmane

Synonyma

namaḥ — poklony; tasmai — Jemu; bhagavate — Nejvyššímu Pánu; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; akuṇṭha — neomezená; medhase — jehož moudrost; sva — vlastní; yoga-māyayā — vnitřní matoucí energií; ācchanna — zahalená; mahimne — jehož sláva; parama-ātmane — Nadduši.

Překlad

Klaníme se tomuto Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi, Osobnosti Božství a nekonečnĕ inteligentní Nadduši, jenž svou vznešenost zakryl prostřednictvím své vlastní mystické Yogamāyi.

Význam

Kromĕ veškerého prospĕchu, který uctívání Nejvyššího Pána přinese v budoucnosti, klanĕt se Mu jako uznání toho, jak na Nĕm jako Jeho služebníci závisíme, je zcela základní povinností každé osoby. Pán Kṛṣṇa doporučuje:

man-manā bhava mad-bhakto
mad-yājī māṁ namaskuru
mām evaiṣyasi yuktvaivam
ātmānaṁ mat-parāyaṇaḥ

„Vždy na Mĕ mysli, staň se Mým oddaným, skládej Mi poklony a uctívej Mĕ. Plnĕ upoután Mnou ke Mnĕ pak zaručenĕ dospĕješ.“ (Bg. 9.34)

10.84.23

Verš

na yaṁ vidanty amī bhū-pā
ekārāmāś ca vṛṣṇayaḥ
māyā-javanikācchannam
ātmānaṁ kālam īśvaram

Synonyma

na — ne; yam — jehož; vidanti — znají; amī — tito; bhū-pāḥ — králové; eka — společnĕ; ārāmāḥ — kteří si užívají; ca — a; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; māyā — božské síly klamu; javanikā — závojem; ācchannam — zahaleného; ātmānam — Nejvyšší Duši; kālam — čas; īśvaram — svrchovaného vládce.

Překlad

Ani tito králové a dokonce ani Vṛṣṇiovci, kteří se tĕší ze Tvé důvĕrné společnosti, Tĕ neznají jako Duši veškeré existence, sílu času a svrchovaného vládce. Pro nĕ jsi zahalený závojem Māyi.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že členové rodu Pána Kṛṣṇy, Vṛṣṇiovci, s Ním mĕli příliš blízký vztah na to, aby si uvĕdomovali, že je Nadduší, jež sídlí v srdci každé stvořené bytosti. A ti králové na Kurukṣetře, kteří nebyli Kṛṣṇovi oddaní, Jej nedokázali rozpoznat jako čas, jenž ničí vše. Jak oddaní, tak neoddaní jsou zahalení Māyou, ale každý jinak. Pro materialisty je Māyā klam, ale na vaiṣṇavy působí jako Yogamāyā, vnitřní energie, která halí jejich povĕdomí o majestátu Nejvyššího Pána a zamĕstnává je v Jeho vĕčných blažených zábavách.

10.84.24-25

Verš

yathā śayānaḥ puruṣa
ātmānaṁ guṇa-tattva-dṛk
nāma-mātrendriyābhātaṁ
na veda rahitaṁ param

evaṁ tvā nāma-mātreṣu
viṣayeṣv indriyehayā
māyayā vibhramac-citto
na veda smṛty-upaplavāt

Synonyma

yathā — jako; śayānaḥ — spící; puruṣaḥ — osoba; ātmānam — sebe; guṇa — druhotné; tattva — reality; dṛk — jejíž vidĕní; nāma — se jmény; mātra — a podobami; indriya — skrze svou mysl; ābhātam — projevuje; na veda — neví; rahitam — oddĕlené; param — spíše; evam — podobnĕ; tvā — Tebe; nāma-mātreṣu — majících jména a podoby; viṣayeṣu — v objektech hmotného vnímání; indriya — smyslů; īhayā — prostřednictvím činnosti; māyayā — kvůli vlivu Tvé matoucí energie; vibhramat — zmatené; cittaḥ — jejíž vĕdomí; na veda — nezná; smṛti — své pamĕti; upaplavāt — kvůli narušení.

Překlad

Spící osoba si představuje alternativní realitu a jelikož se vidí pod různými jmény a v různých podobách, zapomíná na svou totožnost v bdĕlém stavu, která se liší od snu. Podobnĕ smysly toho, kdo má vĕdomí zmatené klamem, vnímají jen jména a podoby hmotných objektů. Taková osoba tedy ztrácí svou pamĕť a nemůže Tĕ znát.

Význam

Tak jako je sen druhotnou realitou stvořenou ze zásoby vzpomínek a tužeb, tento vesmír existuje jako nižší stvoření Nejvyššího Pána, které od Nĕho není v žádném skutečném ohledu oddĕlené. A tak jako ten, kdo se probudí ze spánku, zažívá vyšší realitu svého bdĕlého stavu, má i Nejvyšší Pán svou jinou, vyšší realitu nad vším, co známe v tomto svĕtĕ. Jeho vlastními slovy:

mayā tatam idaṁ sarvaṁ
jagad avyakta-mūrtinā
mat-sthāni sarva-bhūtāni
na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ

na ca mat-sthāni bhūtāni
paśya me yogam aiśvaram
bhūta-bhṛn na ca bhūta-stho
mamātmā bhūta-bhāvanaḥ

„Ve své neprojevené podobĕ prostupuji celým vesmírem. Všechny bytosti jsou ve Mnĕ, ale Já nejsem v nich. A přesto ve Mnĕ vše stvořené nespočívá. Pohleď na Mou mystickou moc! I když jsem oporou pro všechny živé bytosti a jsem všude, nejsem částí tohoto vesmírného projevu – Mé vlastní Já je samotným zdrojem stvoření.“ (Bg. 9.4–5)

10.84.26

Verš

tasyādya te dadṛśimāṅghrim aghaugha-marṣa-
tīrthāspadaṁ hṛdi kṛtaṁ su-vipakva-yogaiḥ
utsikta-bhakty-upahatāśaya jīva-kośā
āpur bhavad-gatim athānugṛhāna bhaktān

Synonyma

tasya — Jeho; adya — dnes; te — Tvoje; dadṛśima — vidĕli jsme; aṅghrim — nohy; agha — hříchů; ogha — záplavy; marṣa — jež odstraňují; tīrtha — svatého poutního místa (Gangy); āspadam — zdroj; hṛdi — v srdci; kṛtam — umístĕné; su — dobře; vipakva — vyzrálými; yogaiḥ — tĕmi, kdo praktikují yogu; utsikta — plnĕ vyvinutou; bhakti — oddanou službou; upahata — zničená; āśaya — hmotná mentalita; jīva — individuální duše; kośāḥ — jejíž vnĕjší obal; āpuḥ — dosáhli; bhavat — Tvého; gatim — cíle; atha — proto; anugṛhāṇa — prosím prokaž milost; bhaktān — svým oddaným.

Překlad

Dnes jsme přímo uzřeli Tvé nohy, zdroj svaté Gangy, jež smývá hromady hříchů. Yogī, kteří dovedli své úsilí k dokonalosti, o nich mohou nanejvýš meditovat ve svém srdci. Ale pouze ti, kdo Ti upřímnĕ oddanĕ slouží, a tím ničí obal duše, kterým je hmotná mysl, dosahují jako svého konečného cíle Tebe. Proto nám, svým oddaným, prosím prokaž milost.

Význam

Svatá řeka Ganga má schopnost ničit hříšné reakce všeho druhu, neboť jejím zdrojem jsou lotosové nohy Pána, a tak nese prach z Jeho nohou. Śrīla Śrīdhara Svāmī při vysvĕtlování tohoto verše říká: „Kdyby snad chtĕl Pán radit mudrcům, že se nemusejí zabývat praktikami oddané služby, jelikož jsou již dalece pokročilí v duchovním poznání a askezi, zde s úctou takové doporučení odmítají poukázáním na to, že pouze ti yogī, kteří zničili svou hmotnou mysl a ego tím, že se odevzdali Kṛṣṇovi prostřednictvím čisté oddané služby, mohou dosáhnout úplné dokonalosti. V závĕru se k Pánu modlí, aby je obdařil tím nejmilostivĕjším projevem příznĕ a učinil z nich své oddané.“

10.84.27

Verš

śrī-śuka uvāca
ity anujñāpya dāśārhaṁ
dhṛtarāṣṭraṁ yudhiṣṭhiram
rājarṣe svāśramān gantuṁ
munayo dadhire manaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — poté, co takto promluvili; anujñāpya — když si vyžádali svolení odejít; dāśārham — od Pána Kṛṣṇy, potomka Mahārāje Daśārhy; dhṛtarāṣṭram — od Dhṛtarāṣṭry; yudhiṣṭhiram — od Yudhiṣṭhira; rāja — mezi králi; ṛṣe — ó moudrý; sva — svých; āśramān — do pousteven; gantum — k odchodu; munayaḥ — mudrci; dadhire — obrátili; manaḥ — své mysli.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co mudrci takto promluvili, ó moudrý králi, rozloučili se s Pánem Dāśārhou, Dhṛtarāṣṭrou a Yudhiṣṭhirem a připravili se k odchodu do svých āśramů.

10.84.28

Verš

tad vīkṣya tān upavrajya
vasudevo mahā-yaśāḥ
praṇamya copasaṅgṛhya
babhāṣedaṁ su-yantritaḥ

Synonyma

tat — toto; vīkṣya — když vidĕl; tān — k nim; upavrajya — poté, co přišel; vasudevaḥ — Vasudeva; mahā — velká; yaśāḥ — jehož sláva; praṇamya — poté, co se poklonil; ca — a; upasaṅgṛhya — poté, co uchopil jejich nohy; babhāṣa — řekl; idam — toto; su — velmi; yantritaḥ — pečlivĕ formulované.

Překlad

Když slavný Vasudeva vidĕl, že se mudrci chystají odejít, přišel k nim. Poté, co se jim poklonil a dotkl se jejich nohou, promluvil k nim pečlivĕ zvolenými slovy.

10.84.29

Verš

śrī-vasudeva uvāca
namo vaḥ sarva-devebhya
ṛṣayaḥ śrotum arhatha
karmaṇā karma-nirhāro
yathā syān nas tad ucyatām

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — Śrī Vasudeva řekl; namaḥ — poklony; vaḥ — vám; sarva — všechny; devebhyaḥ — (kteří zahrnujete) polobohy; ṛṣayaḥ — ó mudrci; śrotum arhatha — prosím poslouchejte; karmaṇā — hmotným konáním; karma — (dřívĕjších) činů; nirhāraḥ — očištĕní; yathā — jak; syāt — může být; naḥ — nám; tat — to; ucyatām — prosím řeknĕte.

Překlad

Śrī Vasudeva řekl: Klaním se vám, sídlu všech polobohů. Vyslyšte mne prosím, ó mudrci. Řeknĕte nám laskavĕ, jak mohou být reakce činů neutralizovány dalším konáním.

Význam

Zde Vasudeva oslovuje mudrce jako „sídlo všech polobohů“. Tento jeho výrok potvrzují autoritativní śruti-mantry, jež prohlašují: yāvatīr vai devatās tāḥ sarvā veda-vidi brāhmaṇe vasanti – „Všichni polobozi, kteří existují, sídlí v brāhmaṇovi, který zná Védu.“

10.84.30

Verš

śrī-nārada uvāca
nāti-citram idaṁ viprā
vasudevo bubhutsayā
kṛṣṇam matvārbhakaṁ yan naḥ
pṛcchati śreya ātmanaḥ

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Śrī Nārada řekl; na — ne; ati — příliš; citram — úžasné; idam — toto; viprāḥ — ó brāhmaṇové; vasudevaḥ — Vasudeva; bubhutsayā — s touhou se poučit; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; matvā — považující; arbhakam — za chlapce; yat — ten fakt, že; naḥ — nás; pṛcchati — ptá se; śreyaḥ — na nejvyšší dobro; ātmanaḥ — pro sebe.

Překlad

Śrī Nārada Muni řekl: Ó brāhmaṇové, není divu, že se Vasudeva ve své dychtivosti po poznání obrátil s otázkou na svůj konečný prospĕch na nás, protože Kṛṣṇu považuje za pouhého chlapce.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī popisuje Nāradovy myšlenky: Śrī Nārada chápal, že Vasudeva již dosáhl duchovních cílů, kterých nejsou schopni dosáhnout ani velcí yogī a ṛṣiové, ale mudrců se ptal na karma-yogu ve své náladĕ předstírání, že je obyčejným hospodářem. Přesto si Nārada dĕlal starosti, že by Vasudeva mohl vytvořit nemístnou atmosféru, kdyby se v přítomnosti všech mudrců choval k Pánu Kṛṣṇovi jako k pouhému dítĕti. Nārada a ostatní mudrci se cítili povinováni zachovávat vůči Pánu Kṛṣṇovi postoj plný úcty. Jak by Ho tedy mohli ignorovat a dovolit si odpovídat Vasudevovi sami? Nārada se chtĕl vyhnout tĕmto rozpakům a využil tedy příležitosti k tomu, aby všem přítomným připomenul absolutní svrchovanost Śrī Kṛṣṇy.

10.84.31

Verš

sannikarṣo ’tra martyānām
anādaraṇa-kāraṇam
gāṅgaṁ hitvā yathānyāmbhas
tatratyo yāti śuddhaye

Synonyma

sannikarṣaḥ — blízkost; atra — zde (v tomto svĕtĕ); martyānām — pro smrtelníky; anādaraṇa — nevšímavosti; kāraṇam — příčina; gāṅgam — (vodu) Gangy; hitvā — poté, co opustí; yathā — jako; anya — jiné; ambhaḥ — k vodĕ; tatratyaḥ — ten, kdo žije blízko ní; yāti — jde; śuddhaye — pro očištĕní.

Překlad

Důvĕrnost plodí v tomto svĕtĕ pohrdání. Například se stává, že nĕkdo žije na břehu Gangy, a přesto putuje za očištĕním k nĕjaké jiné vodĕ.

10.84.32-33

Verš

yasyānubhūtiḥ kālena
layotpatty-ādināsya vai
svato ’nyasmāc ca guṇato
na kutaścana riṣyati

taṁ kleśa-karma-paripāka-guṇa-pravāhair
avyāhatānubhavam īśvaram advitīyam
prāṇādibhiḥ sva-vibhavair upagūḍham anyo
manyeta sūryam iva megha-himoparāgaiḥ

Synonyma

yasya — jehož; anubhūtiḥ — vĕdomí; kālena — vlivem času; laya — zničením; utpatti — stvořením; ādinā — a tak dále; asya — tohoto (vesmíru); vai — vskutku; svataḥ — samo sebou; anyasmāt — prostřednictvím nĕčeho jiného; ca — nebo; guṇataḥ — co se týče jeho vlastností; na — ne; kutaścana — z jakéhokoliv důvodu; riṣyati — je narušené; tam — Jeho; kleśa — hmotnými strastmi; karma — hmotnými činnostmi; paripāka — jejich následky; guṇa — kvalit přírody; pravāhaiḥ — a neustálým proudem; avyāhata — neovlivnĕné; anubhavam — jehož vĕdomí; īśvaram — nejvyššího vládce; advitīyam — jenž nemá sobĕ rovného; prāṇa — životním vzduchem; ādibhiḥ — a dalšími (prvky hmotného tĕla); sva — svými vlastními; vibhavaiḥ — expanzemi; upagūḍham — zahaleného; anyaḥ — nĕkdo jiný; manyeta — považuje za; sūryam iva — jako slunce; megha — mraky; hima — snĕhem; uparāgaiḥ — a zatmĕními.

Překlad

Vĕdomí Nejvyššího Pána nikdy nenarušuje čas, stvoření a zničení vesmíru, zmĕny jeho vlastností ani cokoliv jiného, ať by se to dĕlo samo od sebe, či působením nĕčeho vnĕjšího. Ale přestože vĕdomí Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, jenž nemá sobĕ rovného, nikdy neovlivňují hmotné strasti, reakce za hmotné jednání ani neustálý proud kvalit přírody, obyčejní lidé si přesto myslí, že je Pán zahalený svými vlastními výtvory v podobĕ prāṇy a dalších hmotných prvků, tak jako si nĕkdo může myslet, že je slunce zahalené mraky, snĕhem či zatmĕním.

Význam

Vĕci tohoto svĕta jsou nevyhnutelnĕ zničeny působením toho či onoho. Samotný čas způsobuje konečnou zkázu všeho stvořeného – například ovoce sice může dozrát, ale pak buď shnije, nebo ho nĕkdo sní. Nĕkteré vĕci, jako blesk, po svém projevení zaniknou samy, zatímco jiné náhle zničí nĕjaký vnĕjší prostředek, třeba hlinĕnou mísu rozbije kladivo. I v živých tĕlech a dalších vĕcech, jejichž existence nĕjaký čas trvá, dochází k neustálým promĕnám různých vlastností, které jsou ničeny a nahrazovány jinými.

V protikladu k tomu všemu vĕdomí Nejvyšší Osobnosti Božství nikdy nic nenarušuje. Jen z nevĕdomosti si nĕkdo může představovat, že Pán je obyčejnou lidskou bytostí, jež podléhá hmotným okolnostem. Smrtelníci jsou zahalení tím, jak jsou zapleteni v plodonosných činnostech a štĕstí či neštĕstí, které z nich vyplývají, ale Nejvyššího Pána nemůže zahalit to, co jsou ve skutečnosti Jeho vlastní expanze. Jako přímĕr lze použít obrovské slunce, které je samo zdrojem relativnĕ nevýznamných mraků, snĕhu a zatmĕní, jež ho tedy nemohou zahalit, i když si to bĕžný pozorovatel může myslet.

10.84.34

Verš

athocur munayo rājann
ābhāṣyānalsadundabhim
sarveṣāṁ śṛṇvatāṁ rājñāṁ
tathaivācyuta-rāmayoḥ

Synonyma

atha — pak; ūcuḥ — promluvili; munayaḥ — mudrci; rājan — ó králi (Parīkṣite); ābhāṣya — hovořící; ānaka-dundubhim — k Vasudevovi; sarveṣām — všichni; śṛṇvatām — zatímco naslouchali; rājñām — králové; tathā eva — také; acyuta-rāmayoḥ — Kṛṣṇa a Balarāma.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Pak mudrci znovu promluvili, ó králi. Oslovili Vasudevu, zatímco všichni králové, včetnĕ Pána Acyuty a Pána Rāmy, poslouchali.

10.84.35

Verš

karmaṇā karma-nirhāra
eṣa sādhu-nirūpitaḥ
yac chraddhayā yajed viṣṇuṁ
sarva-yajñeśvaraṁ makhaiḥ

Synonyma

karmaṇā — konáním; karma — reakcí za minulé činy; nirhāraḥ — neutralizace; eṣaḥ — toto; sādhu — správnĕ; nirūpitaḥ — zjištĕno; yat — že; śraddhayā — s vírou; yajet — osoba má uctívat; viṣṇum — Viṣṇua; sarva — všech; yajña — obĕtí; īśvaram — Pána; makhaiḥ — védskými ohňovými obřady.

Překlad

(Mudrci řekli:) Dospĕlo se k jednoznačnému závĕru, že následky činů lze neutralizovat dalšími činy tehdy, když osoba koná védské obĕti, aby s upřímnou vírou uctívala Viṣṇua, Pána všech obĕtí.

10.84.36

Verš

cittasyopaśamo ’yaṁ vai
kavibhiḥ śāstra-cakṣusā
darśitaḥ su-gamo yogo
dharmaś cātma-mud-āvahaḥ

Synonyma

cittasya — mysli; upaśamaḥ — uklidnĕní; ayam — toto; vai — vskutku; kavibhiḥ — učenci; śāstra — písem; cakṣuṣā — očima; darśitaḥ — ukázaná; su-gamaḥ — snadno provádĕná; yogaḥ — metoda vedoucí k osvobození; dharmaḥ — náboženská povinnost; ca — a; ātma — srdci; mut — potĕšení; āvahaḥ — jež přináší.

Překlad

Učené autority, jež vidí očima písem, ukázaly, že toto je nejsnadnĕjší způsob, jak ovládnout rozrušenou mysl a dosáhnout osvobození, a že to je svatá povinnost, jež přináší srdci radost.

10.84.37

Verš

ayaṁ svasty-ayanaḥ panthā
dvi-jāter gṛha-medhinaḥ
yac chraddhayāpta-vittena
śuklenejyeta pūruṣaḥ

Synonyma

ayam — tato; svasti — příznivost; ayanaḥ — přinášející; panthā — cesta; dvi-jāteḥ — pro dvojzrozeného (člena jedné ze tří vyšších společenských tříd); gṛha — doma; medhinaḥ — kdo koná obĕti; yat — to; śraddhayā — nesobecky; āpta — čestnĕ nabytým; vittena — vlastnictvím; śuklena — neposkvrnĕným; ījyeta — mĕl by uctívat; pūruṣaḥ — Osobnost Božství.

Překlad

Tato je nejpříznivĕjší cesta pro zbožné dvojzrozené hospodáře – nesobecky uctívat Osobnost Božství čestnĕ nabytým bohatstvím.

Význam

Jak Śrīdhara Svāmī, tak Śrī Jīva Gosvāmī se na tomto místĕ shodují, že obřadní karma v podobĕ védských obĕtí je zvláštĕ určena pro připoutané hospodáře. Ti, kdo jsou již odříkaví v rámci vĕdomí Kṛṣṇy, jako sám Vasudeva, potřebují jen rozvíjet víru v Pánovy oddané, Jeho podobu Božstva, Jeho jméno, zbytky Jeho jídla a Jeho učení, jak je podané v Bhagavad-gītĕ a ve Śrīmad-Bhāgavatamu.

10.84.38

Verš

vittaiṣaṇāṁ yajña-dānair
gṛhair dāra-sutaiṣaṇām
ātma-lokaiṣaṇāṁ deva
kālena visṛjed budhaḥ
grāme tyaktaiṣaṇāḥ sarve
yayur dhīrās tapo-vanam

Synonyma

vitta — po bohatství; eṣaṇām — touhy; yajña — konáním obĕtí; dānaiḥ — a rozdáváním milodarů; gṛhaiḥ — starostmi o domácnost; dāra — po manželce; suta — a dĕtech; eṣaṇām — touhy; ātma — pro sebe; loka — po dosažení nĕjaké vyšší planety (v příštím životĕ); eṣaṇām — touhy; deva — ó svatý Vasudevo; kālena — s ohledem na čas; visṛjet — mĕl by se vzdát; budhaḥ — kdo je inteligentní; grāme — po rodinném životĕ; tyakta — kteří se zřekli; eṣaṇāḥ — svých tužeb; sarve — všichni; yayuḥ — odešli; dhīrāḥ — rozvážní mudrci; tapaḥ — určenému k askezi; vanam — do lesa.

Překlad

Inteligentní človĕk by se mĕl naučit, jak se konáním obĕtí a rozdáváním milodarů zbavit touhy po bohatství. Mĕl by zakusit rodinný život, aby přestal toužit po manželce a dĕtech. A zkoumáním vlivu času, ó svatý Vasudevo, by se mĕl zbavit touhy po povýšení na nĕjakou vyšší planetu v příštím životĕ. Sebeovládnutí mudrci, kteří se takto zřekli připoutanosti k rodinnému životu, odcházejí do lesa konat askezi.

10.84.39

Verš

ṛṇais tribhir dvijo jāto
devarṣi-pitṝṇāṁ prabho
yajñādhyayana-putrais tāny
anistīrya tyajan patet

Synonyma

ṛṇaiḥ — s dluhy; tribhiḥ — třemi; dvi-jaḥ — člen třídy dvojzrozených; jātaḥ — se rodí; deva — vůči polobohům; ṛṣi — mudrcům; pitṝṇām — a předkům; prabho — ó pane (Vasudevo); yajña — konáním obĕtí; adhyayana — studiem písem; putraiḥ — a (zplozením) dĕtí; tāni — tyto (dluhy); anistīrya — aniž by splatil; tyajan — opouštĕjící (tĕlo); patet — poklesne.

Překlad

Drahý Prabhu, každý člen třídy dvojzrozených se rodí s dluhy trojího druhu – vůči polobohům, mudrcům a svým předkům. Pokud opustí tĕlo, aniž by tyto dluhy splatil konáním obĕtí, studiem písem a zplozením dĕtí, poklesne do pekelných podmínek.

Význam

Co se týče zvláštních závazků brāhmaṇy, śruti uvádí: jāyamāno vai brāhmaṇas tribhir ṛṇavāñ jāyate brahmacaryeṇa ṛṣibhyo yajñena devebhyaḥ prajayā pitṛbhyaḥ – „Kdykoliv se narodí brāhmaṇa, tři dluhy se rodí s ním. Svůj dluh vůči mudrcům může splatit dodržováním celibátu, dluh vůči polobohům konáním obĕtí a dluh vůči předkům zplozením dĕtí.“

10.84.40

Verš

tvaṁ tv adya mukto dvābhyāṁ vai
ṛṣi-pitror mahā-mate
yajñair devarṇam unmucya
nirṛṇo ’śaraṇo bhava

Synonyma

tvam — ty; tu — ale; adya — nyní; muktaḥ — zbavený; dvābhyām — dvou (dluhů); vai — jistĕ; ṛṣi — vůči mudrcům; pitroḥ — a vůči předkům; mahā-mate — ó velkodušný; yajñaiḥ — védskými obĕťmi; deva — vůči polobohům; ṛṇam — dluhu; unmucya — až se zbavíš; nirṛṇaḥ — nezadlužený; aśaraṇaḥ — bez hmotného útočištĕ; bhava — staň se.

Překlad

Ó šlechetná duše, ty už ses dvou ze svých dluhů zbavil – vůči mudrcům a předkům. Nyní se konáním védských obĕtí oprosti od svého dluhu vůči polobohům, a tak se úplnĕ oddluž a vzdej se veškerých hmotných útočišť.

10.84.41

Verš

vasudeva bhavān nūnaṁ
bhaktyā paramayā harim
jagatām īśvaraṁ prārcaḥ
sa yad vāṁ putratāṁ gataḥ

Synonyma

vasudeva — ó Vasudevo; bhavān — ty, vznešený; nūnam — nepochybnĕ; bhaktyā — s oddaností; paramayā — nejvyšší; harim — Pána Kṛṣṇu; jagatām — všech svĕtů; īśvaram — svrchovaného vládce; prārcaḥ — důkladnĕ jsi uctíval; saḥ — On; yat — jelikož; vām — vás dvou (Vasudevy a Devakī); putratām — roli syna; gataḥ — přijal.

Překlad

Ó Vasudevo, ty jsi bezpochyby dříve uctíval Pána Hariho, vládce všech svĕtů. Jak ty, tak tvá žena jste Ho museli dokonale uctívat s nejvyšší oddaností, jelikož přijal roli vašeho syna.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī parafrázuje rozpoložení mudrců takto: „Když jsi nám v bĕžném rozhovoru položil otázku, odpovĕdĕli jsme ti stejným standardním způsobem. Jelikož jsi ale vĕčnĕ osvobozeným otcem Nejvyššího Pána, ve skutečnosti se na tebe nevztahují ani svĕtské zvyky, ani příkazy písem.“

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho samotné jméno Vasudeva vyjadřuje, že Vasudeva zářivĕ projevuje (dīvyati) skvĕlé bohatství (vasu) čisté oddané služby. V jedenáctém zpĕvu se Nārada znovu s Vasudevou setká a tehdy mu připomene:

devarṣi-bhūtāpta-nṛṇāṁ pitṝṇāṁ
na kiṅkaro nāyam ṛṇī ca rājan
sarvātmanā yaḥ śaraṇaṁ śaraṇyaṁ
gato mukundaṁ parihṛtya kartam

„Ó králi, ten, kdo se vzdal všech hmotných povinností a zcela se odevzdal u lotosových nohou Mukundy, jenž nabízí útočištĕ všem, není zadlužený polobohům, velkým mudrcům, obyčejným živým bytostem, příbuzným, přátelům, lidstvu ani svým zemřelým předkům. Všechny tyto druhy živých bytostí jsou nedílnými částmi Nejvyššího Pána, a proto ten, kdo se odevzdal službĕ Pánu, nemusí tĕmto osobám sloužit zvlášť.“ (Bhāg. 11.5.41)

10.84.42

Verš

śrī-śuka uvāca
iti tad-vacanaṁ śrutvā
vasudevo mahā-manāḥ
tān ṛṣīn ṛtvijo vavre
mūrdhnānamya prasādya ca

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto pronesená; tat — jejich; vacanam — slova; śrutvā — když vyslechl; vasudevaḥ — Vasudeva; mahā-manāḥ — velkodušný; tān — je; ṛṣīn — mudrce; ṛtvijaḥ — za knĕze; vavre — vybral si; mūrdhnā — hlavou; ānamya — klanící se; prasādya — poté, co je uspokojil; ca — také.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Velkodušný Vasudeva se po vyslechnutí toho, co mudrci říkali, poklonil hlavou k zemi a poté, co jim pronesl chválu, je požádal, aby se stali jeho knĕžími.

10.84.43

Verš

ta enam ṛṣayo rājan
vṛtā dharmeṇa dhārmikam
tasminn ayājayan kṣetre
makhair uttama-kalpakaiḥ

Synonyma

te — oni; enam — jeho; ṛṣayaḥ — mudrci; rājan — ó králi (Parīkṣite); vṛtāḥ — vybraní; dharmeṇa — podle náboženských zásad; dhārmikam — zbožného; tasmin — tím; ayājayan — zamĕstnali konáním obĕtí; kṣetre — na svatém poli (Kurukṣetře); makhaiḥ — s ohňovými obřady; uttama — prvotřídní; kalpakaiḥ — jejichž uspořádání.

Překlad

Na tuto jeho žádost zamĕstnali mudrci zbožného Vasudevu na tom svatém místĕ Kurukṣetře konáním ohňových obĕtí podle přísných náboženských zásad a uspořádaných prvotřídním způsobem, ó králi.

10.84.44-45

Verš

tad-dīkṣāyāṁ pravṛttāyāṁ
vṛṣṇayaḥ puṣkara-srajaḥ
snātāḥ su-vāsaso rājan
rājānaḥ suṣṭhv-alaṅkṛtāḥ

tan-mahiṣyaś ca muditā
niṣka-kaṇṭhyaḥ su-vāsasaḥ
dīkṣā-śālām upājagmur
āliptā vastu-pāṇayaḥ

Synonyma

tat — jeho (Vasudevy); dīkṣāyām — zasvĕcení pro účel obĕti; pravṛttāyām — když mĕlo začít; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; puṣkara — z lotosů; srajaḥ — mající girlandy; snātāḥ — vykoupaní; su-vāsasaḥ — pĕknĕ oblečení; rājan — ó králi; rājānaḥ — (další) králové; suṣṭhu — důkladnĕ; alaṅkṛtāḥ — ozdobení; tat — jejich; mahiṣyaḥ — královny; ca — a; muditāḥ — plné radosti; niṣka — medailónky osázené drahokamy; kaṇṭhyaḥ — na jejichž krcích; su-vāsasaḥ — pĕknĕ oblečené; dīkṣā — zasvĕcení; śālām — do pavilónu; upājagmuḥ — přišly; āliptāḥ — potřené; vastu — s příznivými předmĕty; pāṇayaḥ — v rukách.

Překlad

Když mĕl být Mahārāja Vasudeva zasvĕcený pro účel obĕti, ó králi, Vṛṣṇiovci se vykoupali, vzali si pĕkné šaty a girlandy z lotosů a pak přišli do pavilónu, kde mĕlo zasvĕcení probĕhnout. Přišli i další králové, důkladnĕ ozdobení, a s nimi i jejich veselé královny, jež mĕly na krku medailónky posázené drahokamy a na sobĕ také překrásné šaty. Královské ženy byly potřené santálovou pastou a nesly příznivé předmĕty pro uctívání.

10.84.46

Verš

nedur mṛdaṅga-paṭaha-
śaṅkha-bhery-ānakādayaḥ
nanṛtur naṭa-nartakyas
tuṣṭuvuḥ sūta-māgadhāḥ
jaguḥ su-kaṇṭhyo gandharvyaḥ
saṅgītaṁ saha-bhartṛkāḥ

Synonyma

neduḥ — znĕly; mṛdaṅga-paṭaha — mṛdaṅgy a bubny zvané paṭaha; śaṅkha — lastury; bherī-ānaka — bubny zvané bherī a ānaka; ādayaḥ — a další nástroje; nanṛtuḥ — tančili; naṭa-nartakyaḥ — tanečníci a tanečnice; tuṣṭuvuḥ — pronášeli chválu; sūta-māgadhāḥ — pĕvci z řad sūtů a māgadhů; jaguḥ — zpívaly; su-kaṇṭhyaḥ — se sladkými hlasy; gandharvyaḥ — ženy Gandharvů; saṅgītam — písnĕ; saha — se; bhartṛkāḥ — svými manžely.

Překlad

Znĕly mṛdaṅgy, paṭahy, lastury, bherī, ānaky a další nástroje, tanečníci s tanečnicemi tančili a sūtové a māgadhové pĕli chválu. Gandharvī se sladkými hlasy zpívaly a jejich manželé je doprovázeli.

10.84.47

Verš

tam abhyaṣiñcan vidhi-vad
aktam abhyaktam ṛtvijaḥ
patnībhir aṣṭā-daśabhiḥ
soma-rājam ivoḍubhiḥ

Synonyma

tam — jeho; abhyaṣiñcan — pokropili svatou vodou; vidhivat — podle pokynů písem; aktam — jenž mĕl oči ozdobené maskarou; abhyaktam — jenž mĕl tĕlo potřené čerstvĕ stlučeným máslem; ṛtvijaḥ — knĕží; patnībhiḥ — s jeho manželkami; aṣṭā-daśabhiḥ — osmnácti; soma-rājam — majestátního mĕsíce; iva — jako kdyby; uḍubhiḥ — s hvĕzdami.

Překlad

Poté, co byly Vasudevovy oči ozdobeny černým líčidlem a jeho tĕlo potřeno čerstvým máslem, knĕží ho zasvĕtili podle pokynů písem tak, že ho i s jeho osmnácti manželkami pokropili svatou vodou. Obklopen svými ženami připomínal královský mĕsíc obklopený hvĕzdami.

Význam

Devakī byla Vasudevova hlavní manželka, ale mĕla nĕkolik spolumanželek, k nimž patřilo i jejích šest sester. Tato skutečnost je zaznamenaná v devátém zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu:

devakaś cograsenaś ca
catvāro devakātmajāḥ
devavān upadevaś ca
sudevo devavardhanaḥ

teṣāṁ svasāraḥ saptāsan
dhṛtadevādayo nṛpa
śāntidevopadevā ca
śrīdevā devarakṣitā
sahadevā devakī ca
vasudeva uvāha tāḥ

„Āhuka mĕl dva syny, Devaku a Ugrasenu. Devaka mĕl čtyři syny, kteří se jmenovali Devavān, Upadeva, Sudeva a Devavardhana, a také sedm dcer, které se jmenovaly Śāntidevā, Upadevā, Śrīdevā, Devarakṣitā, Sahadevā, Devakī a Dhṛtadevā. Dhṛtadevā z nich byla nejstarší. Se všemi tĕmito sestrami se oženil Kṛṣṇův otec Vasudeva.“ (Bhāg. 9.24.21-23)

Nĕkteré z Vasudevových dalších žen jsou zmínĕné o nĕkolik veršů dále:

pauravī rohiṇī bhadrā
madirā rocanā ilā
devakī-pramukhāś cāsan
patnya ānakadundubheḥ

„Manželkami Ānakadundubhiho (Vasudevy) byly Devakī, Pauravī, Rohiṇī, Bhadrā, Madirā, Rocanā, Ilā a další. Hlavní z nich byla Devakī.“ (Bhāg. 9.24.45)

10.84.48

Verš

tābhir dukūla-valayair
hāra-nūpura-kuṇḍalaiḥ
sv-alaṅkṛtābhir vibabhau
dīkṣito ’jina-saṁvṛtaḥ

Synonyma

tābhiḥ — s nimi; dukūla — s hedvábnými sārīmi; valayaiḥ — a náramky; hāra — majícími náhrdelníky; nūpura — nákotníčky; kuṇḍalaiḥ — a náušnicemi; su — krásnĕ; alaṅkṛtābhiḥ — ozdobenými; vibabhau — jasnĕ zářil; dīkṣitaḥ — byl zasvĕcen; ajina — do jelení kůže; saṁvṛtaḥ — zahalený.

Překlad

Vasudeva přijal zasvĕcení společnĕ se svými ženami, které mĕly na sobĕ hedvábná sārī a zdobily je náramky, náhrdelníky, nákotníčky a náušnice. V jelení kůži, která zahalovala jeho tĕlo, Vasudeva jasnĕ zářil.

10.84.49

Verš

tasyartvijo mahā-rāja
ratna-kauśeya-vāsasaḥ
sa-sadasyā virejus te
yathā vṛtra-haṇo ’dhvare

Synonyma

tasya — jeho; ṛtvijaḥ — knĕží; mahā-rāja — ó velký králi (Parīkṣite); ratna — s drahokamy; kauśeya — hedvábnými; vāsasaḥ — a odĕvy; sa — společnĕ se; sadasyāḥ — členy shromáždĕní, kteří se podíleli na konání obřadu; virejuḥ — vypadali zářivĕ; te — oni; yathā — jako kdyby; vṛtra-haṇaḥ — Pána Indry, hubitele Vṛtry; adhvare — na obĕti.

Překlad

Můj milý Mahārāji Parīkṣite, Vasudevovi knĕží a členové shromáždĕní zapojení do obřadu, oblečení v hedvábných dhotīch a se šperky z drahokamů, vypadali tak zářivĕ, jako by stáli v obĕtní arénĕ Indry, jenž zabil démona Vṛtru.

10.84.50

Verš

tadā rāmaś ca kṛṣṇaś ca
svaiḥ svair bandhubhir anvitau
rejatuḥ sva-sutair dārair
jīveśau sva-vibhūtibhiḥ

Synonyma

tadā — tehdy; rāmaḥ — Pán Balarāma; ca — a; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; ca — také; svaiḥ svaiḥ — každý svými; bandhubhiḥ — příbuznými; anvitau — doprovázený; rejatuḥ — vypadali zářivĕ; sva — se svými; sutaiḥ — syny; dāraiḥ — a ženami; jīva — všech živých bytostí; īśau — dva Pánové; sva-vibhūtibhiḥ — s expanzemi svého majestátu.

Překlad

Balarāma a Kṛṣṇa, Pánové všech živých bytostí, tehdy v doprovodu svých synů, žen a dalších členů rodiny, kteří byli expanzemi Jejich majestátu, zářili velkou vznešeností.

10.84.51

Verš

īje ’nu-yajñaṁ vidhinā
agni-hotrādi-lakṣaṇaiḥ
prākṛtair vaikṛtair yajñair
dravya-jñāna-kriyeśvaram

Synonyma

īje — uctíval; anu-yajñam — obĕťmi všeho druhu; vidhinā — podle patřičných pravidel; agni-hotra — vkládáním obĕtin do posvátného ohnĕ; ādi — a tak dále; lakṣaṇaiḥ — charakterizovanými; prākṛtaiḥ — nezmĕnĕných, přesnĕ vymezených pokyny śruti; vaikṛtaiḥ — zmĕnĕných, uzpůsobených podle náznaků z jiných zdrojů; yajñaiḥ — prostřednictvím obĕtí; dravya — obĕtního náčiní; jñāna — poznání manter; kriyā — a obřadů; īśvaram — Pána.

Překlad

Vasudeva uctíval Pána všeho obĕtního náčiní, všech manter a obřadů tak, že podle patřičných pravidel provádĕl různé druhy védských obĕtí. Vykonával jak základní, tak odvozené obĕti, při kterých vkládal obĕtiny do posvátného ohnĕ a dodržoval další aspekty obĕtního uctívání.

Význam

Existuje mnoho druhů védských ohňových obĕtí a ke každé z nich patří nĕkolik složitých obřadů. Část védského śruti zvaná Brāhmaṇa konkrétnĕ popisuje krok za krokem postup jen u nĕkolika modelových obĕtí, jako jsou například Jyotiṣṭoma a Darśa-pūrṇamāsa. Tĕm se říká prākṛta, původní yajñi; podrobnosti ohlednĕ dalších yajñí je nutné vyvodit z předlohy tĕchto původních (prākṛta) pokynů podle přísných pravidel Mīmāṁsā-śāstry. Jelikož ostatní yajñi jsou tedy známé odvozením od modelových obĕtí, nazývají se vaikṛta, „zmĕnĕné“.

10.84.52

Verš

athartvigbhyo ’dadāt kāle
yathāmnātaṁ sa dakṣiṇāḥ
sv-alaṅkṛtebhyo ’laṅkṛtya
go-bhū-kanyā mahā-dhanāḥ

Synonyma

atha — potom; ṛtvigbhyaḥ — knĕžím; adadāt — dal; kāle — v příhodnou dobu; yathā-āmnātam — jak je určeno v písmech; saḥ — on; dakṣiṇāḥ — dary jako projev díků; su-alaṅkṛtebhyaḥ — kteří byli bohatĕ ozdobení; alaṅkṛtya — poté, co je ozdobil ještĕ důkladnĕji; go — krávy; bhū — půdu; kanyāḥ — a dívky na vdávání; mahā — velmi; dhanāḥ — cenné.

Překlad

Potom, v příhodnou dobu a podle pokynů písem, Vasudeva odmĕnil knĕží tak, že je ozdobil drahými šperky, přestože byli již předtím bohatĕ ozdobení, a vĕnoval jim cenné dary v podobĕ krav, půdy a dívek na vdávání.

10.84.53

Verš

patnī-saṁyājāvabhṛthyaiś
caritvā te maharṣayaḥ
sasnū rāma-hrade viprā
yajamāna-puraḥ-sarāḥ

Synonyma

patnī-saṁyāja — obřad, ve kterém sponzor obĕti vkládá obĕtiny společnĕ se svou ženou; avabhṛthyaiḥ — a závĕrečné obřady zvané avabhṛthya; caritvā — poté, co vykonali; te — oni; mahāṛṣayaḥ — velcí mudrci; sasnuḥ — vykoupali se; rāma — Pána Paraśurāmy; hrade — v jezeře; viprāḥ — brāhmaṇové; yajamāna — sponzoru obĕti (Vasudevovi); puraḥ-sarāḥ — když postavili dopředu.

Překlad

Po dohlédnutí na obřady patnī-saṁyāja a avabhṛthya se velcí brāhmaṇští mudrci vykoupali v jezeře Pána Paraśurāmy i se sponzorem obĕti, Vasudevou, který je vedl.

10.84.54

Verš

snāto ’laṅkāra-vāsāṁsi
vandibhyo ’dāt tathā striyaḥ
tataḥ sv-alaṅkṛto varṇān
ā-śvabhyo ’nnena pūjayat

Synonyma

snātaḥ — vykoupaný; alaṅkāra — šperky; vāsāṁsi — a odĕvy; vandibhyaḥ — pĕvcům; adāt — dal; tathā — také; striyaḥ — ženy; tataḥ — pak; su-alaṅkṛtaḥ — pĕknĕ ozdobený; varṇān — všechny třídy lidí; ā — až po; śvabhyaḥ — psy; annena — jídlem; pūjayat — uctil.

Překlad

Jakmile Vasudeva dokončil posvátnou koupel, připojil se ke svým ženám darováním šperků a odĕvů, které mĕli na sobĕ, profesionálním přednašečům. Vasudeva si pak oblékl nové šaty a uctil všechny třídy lidí tak, že každého nakrmil, včetnĕ psů.

10.84.55-56

Verš

bandhūn sa-dārān sa-sutān
pāribarheṇa bhūyasā
vidarbha-kośala-kurūn
kāśi-kekaya-sṛñjayān

sadasyartvik-sura-gaṇān
nṛ-bhūta-pitṛ-cāraṇān
śrī-niketam anujñāpya
śaṁsantaḥ prayayuḥ kratum

Synonyma

bandhūn — své příbuzné; sa-dārān — s jejich ženami; sa-sutān — s jejich dĕtmi; pāribarheṇa — dary; bhūyasā — bohatými; vidarbha-kośala-kurūn — vůdce rodů Vidarbha, Kośala a Kuru; kāśi-kekaya-sṛñjayān — také Kāśī, Kekayi a Sṛñjayi; sadasya — zúčastnĕné členy obĕtního shromáždĕní; ṛtvik — knĕží; sura-gaṇān — polobohy různých tříd; nṛ — lidské bytosti; bhūta — duchy; pitṛ — předky; cāraṇān — a Cāraṇy, třídu nižších polobohů; śrī-niketam — s Pánem Kṛṣṇou, sídlem bohynĕ štĕstí; anujñāpya — poté, co se rozloučili; śaṁsantaḥ — chválící; prayayuḥ — odjeli; kratum — provedení obĕti.

Překlad

Bohatými dary uctil své příbuzné, včetnĕ všech jejich žen a dĕtí, šlechtu z království Vidarbha, Kośala, Kuru, Kāśī, Kekaya a Sṛñjaya, zúčastnĕné členy shromáždĕní a také knĕží, přihlížející polobohy, lidské bytosti, duchy, předky a Cāraṇy. Potom hosté se svolením Pána Kṛṣṇy, útočištĕ bohynĕ štĕstí, odjeli a cestou všichni velebili Vasudevovu obĕť.

10.84.57-58

Verš

dhṛtarāṣṭro ’nujaḥ pārthā
bhīṣmo droṇaḥ pṛthā yamau
nārado bhagavān vyāsaḥ
suhṛt-sambandhi-bāndhavāḥ

bandhūn pariṣvajya yadūn
sauhṛdāklinna-cetasaḥ
yayur viraha-kṛcchreṇa
sva-deśāṁś cāpare janāḥ

Synonyma

dhṛtarāṣṭraḥ — Dhṛtarāṣṭra; anujaḥ — (Dhṛtarāṣṭrův) mladší bratr (Vidura); pārthāḥ — synové Pṛthy (Yudhiṣṭhira, Bhīma a Arjuna); bhīṣmaḥ — Bhīṣma; droṇaḥ — Droṇa; pṛthā — Kuntī; yamau — dvojčata (Nakula a Sahadeva); nāradaḥ — Nārada; bhagavān vyāsaḥ — Osobnost Božství Vyāsadeva; suhṛt — přátelé; sambandhi — nejbližší členové rodiny; bāndhavāḥ — a další příbuzní; bandhūn — své příbuzné a přátele; pariṣvajya — poté, co objali; yadūn — Yaduovce; sauhṛda — přátelskými emocemi; āklinna — tající; cetasaḥ — jejich srdce; yayuḥ — jeli; viraha — kvůli nastávajícímu odloučení; kṛcchreṇa — s tĕžkostmi; sva — do svých; deśān — království; ca — také; apare — ostatní; janāḥ — lidé.

Překlad

Všechny Yaduovce objímali jejich přátelé, blízcí rodinní členové a další příbuzní, mezi nimi Dhṛtarāṣṭra a jeho mladší bratr Vidura, Pṛthā a její synové, Bhīṣma, Droṇa, dvojčata Nakula a Sahadeva, Nārada a Vedavyāsa, Osobnost Božství. Když se tito a ostatní hosté rozjíždĕli do svých království, srdce jim tála láskou a bolest z odloučení zpomalovala jejich pohyb.

10.84.59

Verš

nandas tu saha gopālair
bṛhatyā pūjayārcitaḥ
kṛṣṇa-rāmograsenādyair
nyavātsīd bandhu-vatsalaḥ

Synonyma

nandaḥ — Nanda Mahārāja; tu — a; saha — spolu s; gopālaiḥ — pastevci; bṛhatyā — zvláštĕ honosným; pūjayā — uctíváním; arcitaḥ — jemuž byla projevována úcta; kṛṣṇa-rāma-ugrasena-ādyaiḥ — Kṛṣṇou, Balarāmou, Ugrasenou a dalšími; nyavātsīt — zůstal; bandhu — svým příbuzným; vatsalaḥ — láskyplnĕ naklonĕný.

Překlad

Nanda Mahārāja projevil náklonnost svým příbuzným Yaduovcům tím, že s nimi i se svými pastevci zůstal o nĕco déle. Bĕhem jeho pobytu mu Kṛṣṇa, Balarāma, Ugrasena a ostatní projevovali úctu zvláštĕ honosným uctíváním.

10.84.60

Verš

vasudevo ’ñjasottīrya
manoratha-mahārṇavam
suhṛd-vṛtaḥ prīta-manā
nandam āha kare spṛśan

Synonyma

vasudevaḥ — Vasudeva; añjasā — snadno; uttīrya — poté, co překonal; manaḥ-ratha — svých přání (konat védské obĕti); mahā — velký; arṇavam — oceán; suhṛt — svými příznivci; vṛtaḥ — obklopený; prīta — potĕšený; manāḥ — v mysli; nandam — k Nandovi; āha — promluvil; kare — jeho ruky; spṛśan — dotýkající se.

Překlad

Když Vasudeva tak snadno překonal rozlehlý oceán svých ambicí, pociťoval naprostou spokojenost. Ve společnosti svých mnoha příznivců uchopil Nandu za ruku a takto ho oslovil.

10.84.61

Verš

śrī-vasudeva uvāca
bhrātar īśa-kṛtaḥ pāśo
nṛnāṁ yaḥ sneha-saṁjñitaḥ
taṁ dustyajam ahaṁ manye
śūrāṇām api yoginām

Synonyma

śrī-vasudevaḥ uvāca — Śrī Vasudeva řekl; bhrātaḥ — ó bratře; īśa — Nejvyšším Pánem; kṛtaḥ — vytvořená; pāśaḥ — smyčka; nṛṇām — lidí; yaḥ — která; sneha — láska; saṁjñitaḥ — nazývá se; tam — z ní; dustyajam — tĕžké se vyprostit; aham — já; manye — myslím si; śūrāṇām — pro hrdiny; api — i; yoginām — a pro yogī.

Překlad

Śrī Vasudeva řekl: Můj milý bratře, Bůh sám utáhl uzel zvaný láska, který pevnĕ svazuje lidské bytosti dohromady. Zdá se mi, že i pro velké hrdiny a mystiky je tĕžké se z tĕchto pout vyprostit.

Význam

Hrdinní vůdci lidské společnosti se snaží překonat svá nicotná citová pouta silou vůle, zatímco introspektivní yogī za stejným účelem rozvíjejí poznání. Ale Pánova matoucí energie Māyā je mnohem silnĕjší než jakákoliv podmínĕná duše. Jedinĕ přijetím útočištĕ u Kṛṣṇy, který je Pánem Māyi, se lze proti jejímu vlivu obrnit.

10.84.62

Verš

asmāsv apratikalpeyaṁ
yat kṛtājñeṣu sattamaiḥ
maitry arpitāphalā cāpi
na nivarteta karhicit

Synonyma

asmāsu — vůči nám; apratikalpā — nesrovnatelná; iyam — tato; yat — jelikož; kṛta-ajñeṣu — kteří zapomínají na milost, která jim byla prokazovaná; sat-tamaiḥ — tĕmi, kdo mají svatou povahu; maitrī — přátelství; arpitā — nabízené; aphalā — neopĕtované; ca api — i když; na nivarteta — neustává; karhicit — kdykoliv.

Překlad

Pouta lásky musel stvořit Nejvyšší Pán, neboť takoví vznešení svĕtci, jako jsi ty, nám nevdĕčníkům nikdy nepřestali projevovat nesrovnatelné přátelství, přestože jsme je nikdy náležitĕ neopĕtovali.

10.84.63

Verš

prāg akalpāc ca kuśalaṁ
bhrātar vo nācarāma hi
adhunā śrī-madāndhākṣā
na paśyāmaḥ puraḥ sataḥ

Synonyma

prāk — dříve; akalpāt — jelikož jsme nebyli schopni; ca — a; kuśalam — dobro; bhrātaḥ — ó bratře; vaḥ — tvoje; na ācarāma — nedĕlali jsme nic pro; hi — vskutku; adhunā — nyní; śrī — bohatstvím; mada — kvůli opojenosti; andha — zaslepené; akṣāḥ — jejichž oči; na paśyāmaḥ — nedokážeme vidĕt; puraḥ — před; sataḥ — přítomného.

Překlad

Dříve jsme nic nedĕlali pro tvé dobro, drahý bratře, protože jsme toho nebyli schopni, ale přestože jsi nyní přítomen před námi, naše oči jsou tak zaslepené omamným hmotným štĕstím, že tĕ nepřestáváme přehlížet.

Význam

Když Vasudeva žil pod Kaṁsovou hrůzovládou, nebyl schopný udĕlat nic, aby Nandovi a jeho poddaným pomohl bránit se proti mnoha démonům posílaným z Mathury zabít Kṛṣṇu a Balarāmu.

10.84.64

Verš

mā rājya-śrīr abhūt puṁsaḥ
śreyas-kāmasya māna-da
sva-janān uta bandhūn vā
na paśyati yayāndha-dṛk

Synonyma

mā — kéž ne; rājya — královské; śrīḥ — bohatství; abhūt — nahromadí se; puṁsaḥ — pro človĕka; śreyaḥ — skutečný prospĕch v životĕ; kāmasya — který si přeje; māna-da — ó ty, jenž vzdáváš úctu; sva-janān — své příbuzné; uta — ani; bandhūn — své přátele; vā — nebo; na paśyati — nevidí; yayā — čím (bohatstvím); andha — zaslepený; dṛk — jehož zrak.

Překlad

Ó ty, jenž chováš tolik úcty ke druhým, kéž ten, kdo si přeje získat v životĕ nejvyšší prospĕch, nikdy nenabyde královské bohatství, protože to ho učiní slepým vůči potřebám jeho rodiny a přátel.

Význam

Vasudevovy výčitky vůči sobĕ samému jsou samozřejmĕ projevem jeho hluboké pokory, ale jeho zatracování bohatství má obecnou platnost. Již dříve v tomto zpĕvu Nārada Muni podrobil nekompromisní kritice Nalakūvaru a Maṇigrīvu, dva bohaté syny Kuvery, pokladníka nebes. Ti dva byli omámení jak pýchou, tak alkoholem, a Nāradovi, který na nĕ narazil, když se nevázanĕ bavili nazí s mladými ženami v řece Mandākinī, opomnĕli vzdát patřičnou úctu. Jakmile je Nārada spatřil v jejich hanebném stavu, prohlásil:

na hy anyo juṣato joṣyān
buddhi-bhraṁśo rajo-guṇaḥ
śrī-madād ābhijātyādir
yatra strī dyūtam āsavaḥ

„Lákadlo v podobĕ bohatství mate inteligenci ze všech lákadel hmotného požitku nejvíce – více než krásné tĕlo, urozený původ a vzdĕlanost. Ten, kdo je nevzdĕlaný, ale přitom nemístnĕ pyšný na svůj majetek, utrácí za požitky z vína, žen a hazardu.“ (Bhāg. 10.10.8)

10.84.65

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ sauhṛda-śaithilya-
citta ānakadundubhiḥ
ruroda tat-kṛtāṁ maitrīṁ
smarann aśru-vilocanaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; sauhṛda — důvĕrnou spříznĕností; śaithilya — obmĕkčené; cittaḥ — jehož srdce; ānakadundubhiḥ — Vasudeva; ruroda — lkal; tat — jím (Nandou); kṛtām — vykonané; maitrīm — na činy dokazující přátelství; smaran — vzpomínající; aśru — slzy; vilocanaḥ — v jehož očích.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Se srdcem obmĕkčeným důvĕrnou spříznĕností se dal Vasudeva do pláče. Oči mu zalily slzy, když vzpomínal na přátelství, které mu Nanda projevil.

10.84.66

Verš

nandas tu sakhyuḥ priya-kṛt
premṇā govinda-rāmayoḥ
adya śva iti māsāṁs trīn
yadubhir mānito ’vasat

Synonyma

nandaḥ — Nanda; tu — a; sakhyuḥ — svému příteli; priya — náklonnost; kṛt — jenž dával najevo; premṇā — z lásky; govinda-rāmayoḥ — ke Kṛṣṇovi a Balarāmovi; adya — (pojedu pozdĕji) dnes; śvaḥ — (pojedu) zítra; iti — takto hovořící; māsān — mĕsíce; trīn — tři; yadubhiḥ — Yaduovci; mānitaḥ — ctĕný; avasat — zůstal.

Překlad

A Nanda také oplýval náklonností ke svému příteli Vasudevovi. Proto bĕhem následujících dní Nanda opakovanĕ oznamoval: „Pojedu pozdĕji bĕhem dneška“ a „Pojedu zítra“. Z lásky ke Kṛṣṇovi a Balarāmovi tam však zůstal tři mĕsíce, zahrnovaný úctou všemi Yaduovci.

Význam

Poté, co se Nanda rozhodl, že pojede hned ráno, prohlásil, „Pojedu pozdĕji bĕhem dneška,“ a když nadešlo odpoledne, vždy řekl, „Zůstanu jen do zítra.“ Śrīla Viśvanātha Cakravartī nabízí jeden důvod, který ho mohl vést k otálení: Nanda potají zamýšlel odvézt Kṛṣṇu s sebou zpátky do Vraji, ale nechtĕl přivést Vasudevu k zoufalství. Tak pokračovala jeho nerozhodnost tři mĕsíce.

10.84.67-68

Verš

tataḥ kāmaiḥ pūryamāṇaḥ
sa-vrajaḥ saha-bāndhavaḥ
parārdhyābharaṇa-kṣauma-
nānānarghya-paricchadaiḥ

vasudevograsenābhyāṁ
kṛṣṇoddhava-balādibhiḥ
dattam ādāya pāribarhaṁ
yāpito yadubhir yayau

Synonyma

tataḥ — potom; kāmaiḥ — kýženými předmĕty; pūryamāṇaḥ — uspokojený; sa-vrajaḥ — s lidmi z Vraji; saha-bāndhavaḥ — se členy své rodiny; para — nesmírnĕ; ardhya — cennými; ābharaṇa — s ozdobami; kṣauma — jemnými látkami; nānā — různým; anarghya — nedocenitelným; paricchadaiḥ — a vybavením domácnosti; vasudeva-ugrasenābhyām — Vasudevou a Ugrasenou; kṛṣṇa-uddhava-bala-ādibhiḥ — a Kṛṣṇou, Uddhavou, Balarāmou a dalšími; dattam — darované; ādāya — přijímající; pāribarham — dary; yāpitaḥ — vyprovázený; yadubhiḥ — Yaduovci; yayau — odjel.

Překlad

Pak Vasudeva, Ugrasena, Kṛṣṇa, Uddhava, Balarāma a další splnili jeho přání a obdarovali ho cennými ozdobami, jemnými látkami a různým nedocenitelným vybavením domácnosti. Nanda Mahārāja přijal všechny tyto dary a rozloučil se s nimi. Když odjíždĕl se členy své rodiny a obyvateli Vraji, všichni Yaduovci ho vyprovázeli.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho přišel Mahārāja Nanda na konci tří mĕsíců ke Kṛṣṇovi a řekl Mu: „Můj milý synu, za jednu kapku potu z Tvé božské tváře jsem připravený položit bezpočet životů. Pojeďme teď do Vraji; tady už nemohu strávit více času.“ Potom šel za Vasudevou a řekl mu: „Můj milý příteli, pošli prosím Kṛṣṇu do Vraji.“ Krále Ugrasenu požádal: „Prosím nařiď mému příteli, ať to udĕlá. Pokud odmítneš, budu se muset utopit tady v jezeře Pána Paraśurāmy. Však uvidíš, jestli mi nevĕříš! My, lidé z Vraji, jsme na toto svaté místo nepřijeli získat nĕjakou zbožnost u příležitosti zatmĕní slunce, ale buď získat Kṛṣṇu zpátky, nebo zemřít.“ Vasudeva a ostatní, kteří slyšeli tato Nandova zoufalá slova, se ho snažili uklidnit drahocennými dary.

Vasudeva dobře ovládal umĕní diplomacie a po poradĕ se svými nejdůvĕryhodnĕjšími rádci uspokojil Śrī Nandu tím, že mu řekl: „Příteli můj nejdraží, ó králi Vraji, je samozřejmĕ pravda, že nikdo z vás nedokáže bez Kṛṣṇy žít. A jak bychom mohli dopustit, aby ses zabil? Proto musím za každou cenu poslat Kṛṣṇu zpátky do Vraji. Udĕlám to hned poté, co Ho doprovodíme s Jeho příbuznými a přáteli – mezi nimiž je mnoho bezmocných žen – zpátky do Dvāraky. Pak Ho již dalšího dne nechám v příznivou dobu odjet do Vraji, aniž bych se Mu v tom jakkoliv pokoušel bránit. To ti natisíckrát přísahám. Vždyť jak bychom my, kteří jsme sem přijeli s Kṛṣṇou, mohli odjet domů bez Nĕho? Co by o nás lidé řekli? Ty jsi učený ve všech oborech, tak mi prosím promiň, že tĕ takto žádám.“

Dále Ugrasena oslovil Nandu Mahārāje: „Můj drahý vládce Vraji, jsem svĕdkem toho, co Vasudeva řekl, a skládám tento slavnostní slib: Pošlu Kṛṣṇu zpátky do Vraji, i kdybych to mĕl udĕlat silou.“

Potom v soukromí promluvil k Nandovi Pán Kṛṣṇa, k nĕmuž se připojili Uddhava a Balarāma. Řekl mu: „Drahý otče, jestliže pojedu do Vraji rovnou dnes a všechny tyto Vṛṣṇiovce ponechám jejich osudu, zemřou následkem bolesti odloučení ode Mĕ. Potom přijede mnoho tisíc nepřátel ještĕ silnĕjších než Keśī a Ariṣṭa, aby všechny tyto krále zahubili.

Jelikož jsem vševĕdoucí, vím, co se Mi nevyhnutelnĕ stane. Poslouchej a Já ti to popíšu. Poté, co se vrátím do Dvāraky, obdržím pozvání od Yudhiṣṭhira a pojedu do Indraprasthy zúčastnit se jeho obĕti Rājasūya. Tam zabiju Śiśupālu, potom se znovu vrátím do Dvāraky a zabiju Śālvu. Dále se vydám na jedno místo jižnĕ od Mathury, abych tĕ zachránil zabitím Dantavakry. Pak pojedu zpátky do Vraji, uvidím své staré přátele a s velkým potĕšením znovu usednu na tvůj klín. Opravdu s velkým štĕstím strávím zbytek svého života s tebou. Tento osud Mi Bůh napsal na čelo a na vašich čelech je napsáno, že do dne, kdy se vrátím, musíte snášet odloučení ode Mĕ. Osud nikoho z nás se nedá zmĕnit, tak v sobĕ prosím najdĕte odvahu nechat Mĕ prozatím zde a jeďte domů do Vraji.

A pokud vás, Moji drazí rodiče, a vás, Moji milí přátelé, bude mezitím trápit nevyhnutelný osud napsaný na našich čelech, pak vĕzte, že kdykoliv Mĕ budete chtít pohostit nĕjakou lahůdkou nebo si se Mnou zahrát nĕjakou hru nebo Mĕ prostĕ vidĕt, jen zavřete oči a Já se před vámi objevím, abych vaše soužení promĕnil v nebeské kvĕty a splnil vám všechna přání. To vám slibuji a Moji mladí přátelé, kterým jsem zachránil život při lesním požáru, se za to mohou zaručit.“

Nandu všechny tyto argumenty přesvĕdčily, že štĕstí jeho syna je na prvním místĕ, a tak přijal nabízené dary a odjel, doprovázený velkým vojskem Yaduovců.

10.84.69

Verš

nando gopās’ ca gopyaś ca
govinda-caraṇāmbuje
manaḥ kṣiptaṁ punar hartum
anīśā mathurāṁ yayuḥ

Synonyma

nandaḥ — Nanda; gopāḥ — pastevci; ca — a; gopyaḥ — pasačky; ca — také; govinda — Kṛṣṇy; caraṇa-ambuje — k lotosovým nohám; manaḥ — jejich mysli; kṣiptam — vržené; punaḥ — znovu; hartum — odtrhnout; anīśāḥ — neschopní; mathurām — do Mathury; yayuḥ — odjeli.

Překlad

Nanda a pastevci se ženami se vrátili do Mathury, neschopní odtrhnout své mysli od lotosových nohou Pána Govindy, kde je odevzdali.

10.84.70

Verš

bandhuṣu pratiyāteṣu
vṛṣṇayaḥ kṛṣṇa-devatāḥ
vīkṣya prāvṛṣam āsannād
yayur dvāravatīṁ punaḥ

Synonyma

bandhuṣu — jejich příbuzní; pratiyāteṣu — kteří odjeli; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; kṛṣṇa-devatāḥ — jejichž uctívaným Božstvem byl Kṛṣṇa; vīkṣya — když vidĕli; prāvṛṣam — období dešťů; āsannāt — nastávající; yayuḥ — odjeli; dvāravatīm — do Dvāraky; punaḥ — znovu.

Překlad

Když jejich příbuzní takto odjeli, Vṛṣṇiovci, jejichž jediný Pán byl Kṛṣṇa, vidĕli, že se blíží období dešťů, a tak se vrátili do Dvāraky.

10.84.71

Verš

janebhyaḥ kathayāṁ cakrur
yadu-deva-mahotsavam
yad āsīt tīrtha-yātrāyāṁ
suhṛt-sandarśanādikam

Synonyma

janebhyaḥ — lidem; kathayām cakruḥ — vyprávĕli; yadu-deva — pána Yaduovců, Vasudevy; mahā-utsavam — o velké slavnosti; yat — co; āsīt — se stalo; tīrtha-yātrāyām — bĕhem jejich poutní cesty; suhṛt — své přátele; sandarśana — to, jak vidĕli; ādikam — a tak dále.

Překlad

Lidem ve mĕstĕ vyprávĕli o slavnostních obĕtech, které konal Vasudeva, pán Yaduovců, a o všem ostatním, co se stalo bĕhem jejich poutní cesty, zvláštĕ o setkání se všemi svými drahými.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté čtvrté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Co učili mudrci na Kurukṣetře“.

KAPITOLA OSMDESÁTÁ PÁTÁ

Pán Kṛṣṇa poučuje Vasudevu a oživuje syny Devakī

10.85.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
athaikadātmajau prāptau
kṛta-pādābhivandanau
vasudevo ’bhinandyāha
prītyā saṅkarṣaṇācyutau

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Bādarāyaṇi (Śukadeva Gosvāmī) pravil; atha — potom; ekadā — jednoho dne; ātmajau — jeho dva synové; prāptau — přišli k nĕmu; kṛta — když vykonali; pāda — jeho nohou; abhivandanau — uctĕní; vasudevaḥ — Vasudeva; abhinandya — poté, co Je uvítal; āha — řekl; prītyā — s láskou; saṅkarṣaṇa-acyutau — Balarāmovi a Kṛṣṇovi.

Překlad

Śrī Bādarāyaṇi pravil: Jednoho dne přišli dva synové Vasudevy – Saṅkarṣaṇa and Acyuta – aby mu vzdali úctu a poklonili se u jeho nohou. Vasudeva Je uvítal s velkou láskou a promluvil k Nim.

10.85.2

Verš

munīnāṁ sa vacaḥ śrutvā
putrayor dhāma-sūcakam
tad-vīryair jāta-viśrambhaḥ
paribhāṣyābhyabhāṣata

Synonyma

munīnām — mudrců; saḥ — on; vacaḥ — slova; śrutvā — když slyšel; putrayoḥ — jeho dvou synů; dhāma — moci; sūcakam — která se týkala; tat — Jejich; vīryaiḥ — vzhledem k udatným činům; jāta — vyvinuté; visrambhaḥ — přesvĕdčení; paribhāṣya — poté, co Je oslovil jmény; abhyabhāṣata — řekl Jim.

Překlad

Když Vasudeva slyšel slova velkých mudrců týkající se moci jeho dvou synů a když vidĕl Jejich udatné činy, přesvĕdčilo ho to o Jejich božské totožnosti. Oslovil Je tedy jmény a řekl Jim:

10.85.3

Verš

kṛṣṇa kṛṣṇa mahā-yogin
saṅkarṣaṇa sanātana
jāne vām asya yat sākṣāt
pradhāna-puruṣau parau

Synonyma

kṛṣṇa kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo; mahā-yogin — ó nejvĕtší yogī; saṅkarṣaṇa — ó Balarāmo; sanātana — vĕčný; jāne — já vím; vām — Vy dva; asya — tohoto (vesmíru); yat — co; sākṣāt — přímo; pradhāna — tvůrčí princip přírody; puruṣau — a tvořící Osobnost Božství; parau — nejvyšší.

Překlad

(Vasudeva pravil:) Ó Kṛṣṇo, Kṛṣṇo, nejlepší z yogīch, ó vĕčný Saṅkarṣaṇe! Vím, že Vy dva jste osobnĕ zdrojem vesmíru i jeho složkami.

Význam

Jak vyložil Pán Kapiladeva ve své sāṅkhyové nauce, pradhāna je tvůrčí energie puruṣi, Nejvyšší Osoby. Z tĕchto dvou principů je tedy pradhāna ovládanou energií, ženou, jež nemůže jednat sama, zatímco puruṣa je absolutnĕ nezávislý prvotní stvořitel a poživatel. Ani Kṛṣṇa, ani Jeho bratr Balarāma nepatří do kategorie podřízené energie; oba jsou původním puruṣou, jehož vždy doprovázejí Jeho četné energie blaženosti, poznání a tvoření.

10.85.4

Verš

yatra yena yato yasya
yasmai yad yad yathā yadā
syād idaṁ bhagavān sākṣāt
pradhāna-puruṣeśvaraḥ

Synonyma

yatra — v čem; yena — působením čeho; yataḥ — z čeho; yasya — čeho; yasmai — čemu; yat yat — cokoliv; yathā — jakkoliv; yadā — kdykoliv; syāt — vzniká; idam — toto (stvoření); bhagavān — Nejvyšší Pán; sākṣāt — ve své osobní přítomnosti; pradhāna-puruṣa — přírody a jejího stvořitele (Mahā-Viṣṇua); īśvaraḥ — vládce.

Překlad

Vy jste Nejvyšší Osobnost Božství projevující se jako Pán přírody i jejího stvořitele (Mahā-Viṣṇua). Vše, co vzniká, jakkoliv a kdykoliv, je stvořeno ve Vás, Vámi, z Vás, pro Vás a ve vztahu k Vám.

Význam

Bĕžným pozorovatelům se zdá, že se na tvoření svĕta podílí mnoho různých činitelů. Tuto představu dobře vystihuje samotný jazyk, který tradiční znalci sanskrtské gramatiky vysvĕtlují tak, že odráží viditelnou rozmanitost přírody. Ve standardní sanskrtské gramatice, kterou učil mudrc Pāṇini, se za základní jádro vĕty bere sloveso vyjadřující činnost a všechna ostatní slova se k nĕmu vztahují. Například podstatná jména jsou v určitém pádu, který udává jejich vztah ke slovesu ve vĕtĕ. Tĕmto vztahům podstatného jména vůči slovesu se říká kāraky, a jsou to vztahy podmĕtu (kartā, „kdo jedná“), předmĕtu (karma, „na čem se pracuje“), nástroje (karaṇa, „čím“), příjemce (sampradāna, „za jakým účelem nebo pro koho“), zdroje (apadāna, „z čeho nebo kvůli komu“) a místa (adhikaraṇa, „v čem“). Kromĕ tĕchto kārak mohou mít podstatná jména také vlastnický vztah k jiným podstatným jménům a dále existují různá příslovce určující čas, místo a způsob. Přestože ale jazyk takto zdánlivĕ ukazuje na to, že v projeveném svĕtĕ působí mnoho různých vlivů, hlubší pravdou je, že všechny gramatické tvary poukazují především na Nejvyšší Osobnost Božství. Tuto skutečnost ukazuje Vasudeva v tomto verši tak, že oslavuje své dva vznešené syny různými gramatickými tvary.

10.85.5

Verš

etan nānā-vidhaṁ viśvam
ātma-sṛṣṭam adhokṣaja
ātmanānupraviśyātman
prāṇo jīvo bibharṣy aja

Synonyma

etat — tento; nānā-vidham — různorodý; viśvam — vesmír; ātma — z Tebe; sṛṣṭam — stvořený; adhokṣaja — ó transcendentální Pane; ātmanā — ve svém projevení (jako Paramātmā); anupraviśya — poté, co jsi do nĕj vstoupil; ātman — ó Nejvyšší Duše; prāṇaḥ — princip vitality; jīvaḥ — a princip vĕdomí; bibharṣi — udržuješ; aja — ó nezrozený.

Překlad

Ó transcendentální Pane, sám ze sebe jsi stvořil celý tento různorodý vesmír a pak jsi do nĕj vstoupil ve své osobní podobĕ Nadduše. Takto, ó nezrozená Nejvyšší Duše, jako životní síla a vĕdomí každé bytosti, udržuješ stvoření.

Význam

Při tvoření hmotného vesmíru se Pán expanduje jako Paramātmā neboli Nadduše a přijímá stvoření jako své vesmírné tĕlo. Žádné hmotné tĕlo nemá jiný důvod k existenci než ten, že si ho nĕjaká jīva, duše, přeje pro svůj požitek, a žádná jīva nemůže své tĕlo udržovat nezávisle, aniž by ji doprovázela Paramātmā, která ji vede. Vaiṣṇavští ācāryové ve svých komentářích ke druhému zpĕvu Śrīmad Bhāgavatamu vysvĕtlují, že už předtím, než se Brahmā rodí z lotosového pupku Garbhodakaśāyī Viṣṇua, nejprve přijímá jako své tĕlo celkovou hmotnou energii, mahat-tattvu. Brahmā je tedy jīva ztĕlesnĕná vesmírem a Viṣṇu je Paramātmā, jež se k nĕmu připojuje. Brahmā musí organizovat konkrétní projevy stvoření, ale nemůže s tím začít, dokud se Pán Viṣṇu neexpanduje dále do subtilní energie činností – kterou je sūtra-tattva, původní životní vzduch, – a také do tvůrčí energie vĕdomí, buddhi-tattvy.

10.85.6

Verš

prāṇādīnāṁ viśva-sṛjāṁ
śaktayo yāḥ parasya tāḥ
pāratantryād vaisādṛṣyād
dvayoś ceṣṭaiva ceṣṭatām

Synonyma

prāṇa — životního vzduchu; ādīnām — a tak dále; viśva — vesmíru; sṛjām — tvořivé faktory; śaktayaḥ — energie; yāḥ — které; parasya — patřící Nejvyššímu; tāḥ — ony; pāratantryāt — jelikož jsou závislé; vaisādṛśyāt — jelikož jsou odlišné; dvayoḥ — od obojího (živých i neživých projevů v hmotném svĕtĕ); ceṣṭā — činnost; eva — pouze; ceṣṭatām — tĕch prvků, které jsou činné (tzn. prāṇy a tak dále).

Překlad

Veškeré energie, které projevuje životní vzduch a ostatní prvky vesmírného stvoření, jsou ve skutečnosti osobní energie Nejvyššího Pána, neboť jak život, tak hmota Mu podléhají a závisí na Nĕm, a zároveň se od sebe navzájem liší. Všechno činné v hmotném svĕtĕ tedy uvádí do pohybu Nejvyšší Pán.

Význam

Prāṇa je životní vzduch, subtilnĕjší prvek než obyčejný vzduch, který můžeme cítit hmatem. A jelikož je prāṇa tak subtilní – jemnĕjší než hmatatelné projevy stvoření – nĕkdy je považována za konečný zdroj všeho. Ale dokonce i funkce subtilních energií, jako je prāṇa, závisejí na svrchovanĕ subtilní Paramātmĕ. Tuto skutečnost zde Vasudeva vyjadřuje slovem pāratantryāt, „jelikož jsou závislé“. Tak jako je rychlost šípu dána silou lučištníka, který ho vystřelil, všechny podřízené energie závisejí na síle Nejvyššího Pána.

Kromĕ toho ani tehdy, když už jsou různé subtilní příčiny obdařeny svou schopností jednat, nemohou jednat v souladu bez koordinujícího řízení Nadduše. Pán Brahmā o tom mluví v rámci svého popisu stvoření ve druhém zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu:

yadaite 'saṅgatā bhāvā
bhūtendriya-mano-guṇāḥ
yadāyatana-nirmāṇe
na śekur brahma-vittama

tadā saṁhatya cānyonyaṁ
bhagavac-chakti-coditāḥ
sad-asattvam upādāya
cobhayaṁ sasṛjur hy adaḥ

„Ó Nārado, nejlepší z transcendentalistů, tĕlo nemůže vzniknout, dokud se neshromáždí všechny tyto stvořené části – prvky, smysly, mysl a kvality přírody. Když bylo tedy to vše shromáždĕno působením energie Osobnosti Božství, za pomoci prvotních i druhotných příčin stvoření vznikl tento vesmír.“ (Bhāg. 2.5.32–33)

10.85.7

Verš

kāntis tejaḥ prabhā sattā
candrāgny-arkarkṣa-vidyutām
yat sthairyaṁ bhū-bhṛtāṁ bhūmer
vṛttir gandho ’rthato bhavān

Synonyma

kāntiḥ — přitažlivá záře; tejaḥ — jas; prabhā — svit; sattā — a osobitá existence; candra — mĕsíce; agni — ohnĕ; arka — slunce; ṛkṣa — hvĕzd; vidyutām — a blesku; yat — jež; sthairyam — trvalost; bhū-bhṛtām — hor; bhūmeḥ — zemĕ; vṛttiḥ — schopnost nést; gandhaḥ — vůnĕ; arthataḥ — ve skutečnosti; bhavān — Ty.

Překlad

Záře mĕsíce, jas ohnĕ, svit slunce, třpyt hvĕzd, záblesk blesku, trvalost hor a vůnĕ zemĕ a její schopnost nést – to vše jsi ve skutečnosti Ty.

Význam

Když Śrī Vasudeva říká Kṛṣṇovi, že Kṛṣṇa je podstatou slunce, mĕsíce, hvĕzd, blesku a ohnĕ, jen opakuje mínĕní písem – jak śruti, tak smṛti. Například Śvetāśvatara Upaniṣad (6.14) uvádí:

na tatra sūryo bhāti na candra-tārakaṁ
nemā vidyuto bhānti kuto 'yam agniḥ
tam eva bhāntam anu bhāti sarvaṁ
tasya bhāsā sarvam idaṁ vibhāti

„Tam (v duchovním nebi) nesvítí slunce, mĕsíc, hvĕzdy ani blesk, tak jak je známe, natož obyčejný oheň. Odraz záře duchovního nebe je tím, co propůjčuje svĕtlo všemu ostatnímu, a ozařuje tedy celý tento vesmír.“ A ve Śrīmad Bhagavad-gītĕ (15.12) Nejvyšší Pán říká:

yad āditya-gataṁ tejo
jagad bhāsayate 'khilam
yac candramasi yac cāgnau
tat tejo viddhi māmakam

„Záře slunce, jež rozptyluje temnotu celého tohoto svĕta, pochází ode Mĕ, a stejnĕ tak i záře mĕsíce a ohnĕ.“

10.85.8

Verš

tarpaṇaṁ prāṇanam apāṁ
deva tvaṁ tāś ca tad-rasaḥ
ojaḥ saho balaṁ ceṣṭā
gatir vāyos taveśvara

Synonyma

tarpaṇam — schopnost skýtat uspokojení; prāṇanam — dávání života; apām — vody; deva — ó Pane; tvam — Ty; tāḥ — ona (voda) samotná; ca — a; tat — její (vody); rasaḥ — chuť; ojaḥ — tĕlesné teplo a vitalita, díky síle životního vzduchu; sahaḥ — mentální síla; balam — a fyzická síla; ceṣṭā — úsilí; gatiḥ — a pohyb; vāyoḥ — vzduchu; tava — Tvoje; īśvara — ó nejvyšší vládce.

Překlad

Můj Pane, jsi voda a také její chuť a její schopnosti hasit žízeň a udržovat život. Projevuješ své energie skrze projevy vzduchu, jako je tĕlesné teplo, vitalita, mentální a fyzická síla, úsilí a pohyb.

10.85.9

Verš

diśāṁ tvam avakāśo ’si
diśaḥ khaṁ sphoṭa āśrayaḥ
nādo varṇas tvam oṁkāra
ākṛtīnāṁ pṛthak-kṛtiḥ

Synonyma

diśām — svĕtových stran; tvam — Ty; avakāśaḥ — schopnost poskytovat prostor; asi — jsi; diśaḥ — svĕtové strany; kham — éter; sphoṭaḥ — zvuk jako jemný prvek; āśrayaḥ — mající (éter) za svůj základ; nādaḥ — zvuk ve své podobĕ neprojevené vibrace; varṇaḥ — prvotní slabika; tvam — Ty; oṁ-kāraḥ — oṁ; ākṛtīnām — jednotlivých podob; pṛthak-kṛtiḥ — příčina rozlišení (čili projevený jazyk).

Překlad

Jsi svĕtové strany a jejich schopnost poskytovat prostor, jsi všeprostupující éter a zvuk jako jemný prvek, který je v nĕm obsažený. Jsi prvotní, neprojevená podoba zvuku, první slabika oṁ a slyšitelná řeč, skrze niž zvuk v podobĕ slov nabývá konkrétních významů.

Význam

Tak, jak je tomu se vším, co se tvoří, řeč nabývá slyšitelné podoby v postupných stádiích od subtilního vnitřního popudu k vnĕjšímu vyjádření. Tato stádia jsou zmínĕná v mantrách Ṛg Vedy (1.164.45):

catvāri vāk-parimitā padāni
tāni vidur brāhmaṇā ye manīṣiṇaḥ
guhāyāṁ trīṇi nihitāni neṅgayanti
turīyaṁ vāco manuṣyā vadanti

„Moudří brāhmaṇové znají čtyři stádia vývoje jazyka. Tři z nich zůstávají skrytá v srdci jako vibrace, jež nelze vnímat, a čtvrté stádium je to, co lidé bĕžnĕ znají jako řeč.“

10.85.10

Verš

indriyaṁ tv indriyāṇāṁ tvaṁ
devāś ca tad-anugrahaḥ
avabodho bhavān buddher
jīvasyānusmṛtiḥ satī

Synonyma

indriyam — schopnost osvĕtlovat jejich objekty; tu — a; indriyāṇām — smyslů; tvam — Ty; devāḥ — polobozi (kteří usmĕrňují různé smysly); ca — a; tat — jejich (polobohů); anugrahaḥ — milost (díky níž mohou smysly jednat); avabodhaḥ — schopnost rozhodování; bhavān — Ty; buddheḥ — inteligence; jīvasya — živé bytosti; anusmṛtiḥ — schopnost vzpomínání; satī — správného.

Překlad

Jsi schopnost smyslů vyjevovat jejich objekty, jsi polobozi vládnoucí smyslům a svolení, jež tito polobozi dávají ke smyslovým činnostem. Jsi schopnost inteligence rozhodovat se a schopnost živé bytosti přesnĕ si vzpomínat.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podotýká, že kdykoliv jeden z hmotných smyslů zkoumá svůj objekt, musí k tomu dát svolení polobůh vládnoucí příslušnému smyslovému orgánu. Ācārya Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje slovo anusmṛti v tomto verši v jeho vyšším významu, jako uznání sebe sama za vĕčnou duchovní duši.

10.85.11

Verš

bhūtānām asi bhūtādir
indriyāṇāṁ ca taijasaḥ
vaikāriko vikalpānāṁ
pradhānam anuśāyinam

Synonyma

bhūtānām — hmotných prvků; asi — jsi; bhūta-ādiḥ — jejich zdroj, falešné ego pod vlivem kvality nevĕdomosti; indriyāṇām — smyslů; ca — a; taijasaḥ — falešné ego pod vlivem kvality vášnĕ; vaikārikaḥ — falešné ego pod vlivem kvality dobra; vikalpānām — tvořivých polobohů; pradhānam — neprojevená, celková hmotná energie; anuśāyinam — která je základem.

Překlad

Jsi falešné ego ovlivnĕné kvalitou nevĕdomosti, které je zdrojem hmotných prvků; falešné ego ovlivnĕné kvalitou vášnĕ, které je zdrojem tĕlesných smyslů; falešné ego ovlivnĕné kvalitou dobra, které je zdrojem polobohů, a neprojevená, celková hmotná energie, která je základem všeho.

10.85.12

Verš

naśvareṣv iha bhāveṣu
tad asi tvam anaśvaram
yathā dravya-vikāreṣu
dravya-mātraṁ nirūpitam

Synonyma

naśvareṣu — podléhajícími zničení; iha — v tomto svĕtĕ; bhāveṣu — mezi vĕcmi; tat — to; asi — jsi; tvam — Ty; anaśvaram — nezničitelný; yathā — jako; dravya — látky; vikāreṣu — mezi promĕnami; dravya-mātram — samotná látka; nirūpitam — zjištĕná.

Překlad

Jsi jediné nezničitelné jsoucno mezi všemi zničitelnými vĕcmi tohoto svĕta, jako základní látka, která zjevnĕ zůstává nezmĕnĕná, zatímco vĕci z ní vytvořené podléhají promĕnám.

10.85.13

Verš

sattvam rajas tama iti
guṇās tad-vṛttayaś ca yāḥ
tvayy addhā brahmaṇi pare
kalpitā yoga-māyayā

Synonyma

sattvam rajaḥ tamaḥ iti — známé jako dobro, vášeň a nevĕdomost; guṇāḥ — kvality hmotné přírody; tat — jejich; vṛttayaḥ — funkce; ca — a; yāḥ — které; tvayi — v Tobĕ; addhāḥ — projeveným způsobem; brahmaṇi — v Absolutní Pravdĕ; pare — nejvyšší; kalpitāḥ — uspořádané; yoga-māyayā — Yogamāyou (vnitřní energií Nejvyššího Pána, jež vytváří podmínky pro Jeho zábavy).

Překlad

Kvality hmotné přírody – dobro, vášeň a nevĕdomost – jsou společnĕ se všemi jejich funkcemi přímo projevené v Tobĕ, Nejvyšší Absolutní Pravdĕ, řízením Tvojí Yogamāyi.

Význam

Vasudevův popis toho, jak se Nejvyšší Pán expanduje do výtvorů tří hmotných kvalit by si nĕkdo mohl špatnĕ vyložit tak, že má Pán s tĕmito kvalitami nĕco společného nebo dokonce že sám podléhá zničení. S cílem vyvrátit tato mylná pochopení zde Vasudeva uvádí, že tři kvality a jejich výtvory fungují řízením Pánovy tvůrčí energie Yogamāyi, která Mu vždy zcela podléhá. Pán tedy není nikdy ani v nejmenším poznamenaný jakýmkoliv stykem s hmotou.

10.85.14

Verš

tasmān na santy amī bhāvā
yarhi tvayi vikalpitāḥ
tvaṁ cāmīṣu vikāreṣu
hy anyadāvyāvahārikaḥ

Synonyma

tasmāt — proto; na — ne; santi — existují; amī — tato; bhāvāḥ — jsoucna; yarhi — když; tvayi — v Tobĕ; vikalpitāḥ — uspořádaná; tvam — Ty; ca — také; amīṣu — v tĕchto; vikāreṣu — výtvorech; hi — jistĕ; anyadā — kdykoliv jindy; avyāvahārikaḥ — nehmotný.

Překlad

Tato stvořená jsoucna, přemĕny hmotné přírody, tedy neexistují kromĕ situace, kdy je hmotná příroda v Tobĕ projeví, přičemž Ty se zároveň projevíš v nich. Kromĕ tĕchto období stvoření však zůstáváš jen Ty sám jako transcendentální realita.

Význam

Když je vesmír v dobĕ svého periodického zániku zničen, mizí všechny neživé objekty a tĕla živých bytostí, které byly do té doby působením Pánovy Māyi projevené, z Pánova zraku. Tehdy prakticky přestávají existovat, protože Pán s nimi bĕhem doby zničení vesmíru neudržuje žádné styky. Jinak řečeno, hmotné projevy mají skutečnou, funkční existenci jen tehdy, když Pán vĕnuje pozornost stvoření a udržování hmotného vesmíru. Pán nikdy není „v“ tĕchto objektech v nĕjakém hmotném smyslu, ale milostivĕ jimi všemi prostupuje jako neosobní Brahman a jako Paramātmā vstupuje do každého atomu a také doprovází vtĕlené duše, jīvy, v jejich individuálních tĕlech. Sám o tom mluví ve verších Bhagavad-gīty (9.4–5):

mayā tataṁ idaṁ sarvaṁ
jagad avyakta-mūrtinā
mat-sthāni sarva-bhūtāni
na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ

na ca mat-sthāni bhūtāni
paśya me yogam aiśvaram
bhūta-bhṛn na ca bhūta-stho
mamātmā bhūta-bhāvanaḥ

„Ve své neprojevené podobĕ prostupuji celým vesmírem. Všechny bytosti jsou ve Mnĕ, ale Já nejsem v nich. A přesto ve Mnĕ vše stvořené nespočívá. Pohleď na Mou mystickou moc! I když jsem oporou pro všechny živé bytosti a jsem všude, nejsem částí tohoto vesmírného projevu – Mé vlastní Já je samotným zdrojem stvoření.“

10.85.15

Verš

guṇa-pravāha etasminn
abudhās tv akhilātmanaḥ
gatiṁ sūkṣmām abodhena
saṁsarantīha karmabhiḥ

Synonyma

guṇa — hmotných kvalit; pravāhe — v toku; etasmin — tomto; abudhāḥ — nevĕdomí; tu — ale; akhila — všeho; ātmanaḥ — Duše; gatim — cíl; sūkṣmām — vznešený; abodhena — kvůli svému nedostatečnému pochopení; saṁsaranti — putují v kolobĕhu rození a umírání; iha — v tomto svĕtĕ; karmabhiḥ — nuceni svými hmotnými činnostmi.

Překlad

Vskutku nevĕdomí jsou ti, kdo bĕhem svého uvĕznĕní v neustálém toku hmotných kvalit tohoto svĕta nepochopí, že Ty, Nejvyšší Duše všeho, co existuje, jsi jejich nejvyšší, konečný cíl. Zapletení v hmotných činnostech nutí tyto duše kvůli jejich nevĕdomosti putovat v kolobĕhu rození a umírání.

Význam

Duše, která zapomíná svou pravou totožnost služebníka Boha je poslána do tohoto svĕta, kde je uvĕznĕna v posloupnosti hmotných tĕl. Jelikož se tato podmínĕná duše s tĕmito tĕly mylnĕ ztotožňuje, zakouší následné utrpení v podobĕ karmických reakcí. Vasudeva se jako soucitný vaiṣṇava trápí kvůli trpícím podmínĕným duším, kterým se dá od jejich neštĕstí, jež je výsledkem nevĕdomosti, odpomoci poznáním zásad oddané služby Pánu Kṛṣṇovi.

10.85.16

Verš

yadṛcchayā nṛtāṁ prāpya
su-kalpām iha durlabhām
svārthe pramattasya vayo
gataṁ tvan-māyayeśvara

Synonyma

yadṛcchayā — nĕjakým způsobem; nṛtām — lidství; prāpya — poté, co dosáhl; su-kalpām — způsobilého; iha — v tomto životĕ; durlabhām — tĕžko dosažitelného; sva — svého; arthe — ohlednĕ blaha; pramattasya — toho, kdo je zmatený; vayaḥ — délka života; gatam — strávená; tvat — Tvé; māyayā — pod vlivem matoucí energie; īśvara — ó Pane.

Překlad

Díky štĕstí může duše získat zdravý lidský život, což je příležitost, které je vzácné dosáhnout. Pokud je však přesto zmatená ohlednĕ toho, co je pro ni nejlepší, ó Pane, Tvá matoucí Māyā ji přimĕje celý svůj život promrhat.

10.85.17

Verš

asāv aham mamaivaite
dehe cāsyānvayādiṣu
sneha-pāśair nibadhnāti
bhavān sarvam idaṁ jagat

Synonyma

asau — toto; aham — já; mama — moje; eva — jistĕ; ete — tito; dehe — ve spojení s mým tĕlem; ca — a; asya — toho; anvaya-ādiṣu — a ve spojení s potomstvem a dalšími příbuznými; sneha — lásky; pāśaiḥ — provazy; nibadhnāti — poutáš; bhavān — Ty; sarvam — celý; idam — tento; jagat — svĕt.

Překlad

Celý tento svĕt držíš v poutech lásky, a když tedy lidé uvažují o svých hmotných tĕlech, myslí si: „To jsem já,“ a když uvažují o svém potomstvu a dalších příbuzných, myslí si: „Ti jsou mí.“

10.85.18

Verš

yuvāṁ na naḥ sutau sākṣāt
pradhāna-puruṣeśvarau
bhū-bhāra-kṣatra-kṣapaṇa
avatīrṇau tathāttha ha

Synonyma

yuvām — Vy dva; na — ne; naḥ — naši; sutau — synové; sākṣāt — přímo; pradhāna-puruṣa — přírody a jejího stvořitele (Mahā-Viṣṇua); īśvarau — svrchovaní vládci; bhū — Zemĕ; bhāra — zátĕž; kṣatra — vládců; kṣapaṇe — abyste odstranili; avatīrṇau — sestoupili jste; tathā — tak; āttha — pravili jste; ha — vskutku.

Překlad

Vy nejste naši synové, ale samotní Pánové jak hmotné přírody, tak jejího stvořitele (Mahā-Viṣṇua). Jak jste nám sami řekli, sestoupili jste proto, abyste zbavili Zemi vládců, kteří jsou pro ni tĕžké břímĕ.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho v tomto verši Vasudeva představuje sebe a svou ženu jako výborné příklady hmotnĕ zmatených osob. I když Pán Kṛṣṇa řekl Vasudevovi a Devakī, když se jim narodil v Kaṁsovĕ vĕzení, že Jeho posláním je zbavit Zemi nežádoucích kṣatriyů, přesto na Nĕho Jeho rodiče nedokázali myslet jinak než jako na svého bezmocného syna, který potřebuje ochránit před králem Kaṁsou. Ve skutečnosti se samozřejmĕ Vasudeva i Devakī podíleli na božské zábavĕ Pánova zrození pod dokonalým řízením Jeho vnitřní energie a jen Vasudevova transcendentální pokora ho vede k této sebekritice.

10.85.19

Verš

tat te gato ’smy araṇam adya padāravindam
āpanna-saṁsṛti-bhayāpaham ārta-bandho
etāvatālam alam indriya-lālasena
martyātma-dṛk tvayi pare yad apatya-buddhiḥ

Synonyma

tat — proto; te — Tvým; gataḥ — přišlý; asmi — jsem; araṇam — pro útočištĕ; adya — dnes; pāda-aravindam — k lotosovým nohám; āpanna — pro ty, kdo se odevzdali; saṁsṛti — ze zapletení ve hmotĕ; bhaya — strach; apaham — jež odstraňují; ārta — nešťastných; bandho — ó příteli; etāvatā — tolik; alam alam — dost, dost; indriya — po smyslovém požitku; lālasena — dychtĕní; martya — jako to, co umírá (hmotné tĕlo); ātma — sebe; dṛk — jehož vidĕní; tvayi — vůči Tobĕ; pare — Nejvyššímu; yat — kvůli nĕmuž (dychtĕní); apatya — (že jsi moje) dítĕ; buddhiḥ — mentalita.

Překlad

Proto teď přicházím přijmout útočištĕ ke Tvým lotosovým nohám, ó příteli nešťastných – k tĕm samým lotosovým nohám, jež rozptylují všechen strach z hmotné existence tĕch, kdo se jim odevzdali. Už dost! Dost bylo dychtĕní po smyslovém požitku, kvůli kterému se ztotožňuji s tímto smrtelným tĕlem a myslím na Tebe, Nejvyššího, jako na své dítĕ.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī zmiňuje, že se Vasudeva odsuzuje, jelikož myslel na to, jak získat zvláštní výsady, jelikož je otcem Nejvyššího Pána. Proto se Vasudeva staví do protikladu vůči Nandovi, králi Vraji, který se spokojil s čistou láskou k Bohu a nic jiného nechtĕl.

10.85.20

Verš

sūtī-gṛhe nanu jagāda bhavān ajo nau
sañjajña ity anu-yugaṁ nija-dharma-guptyai
nānā-tanūr gagana-vad vidadhaj jahāsi
ko veda bhūmna uru-gāya vibhūti-māyām

Synonyma

sūtī-gṛhe — v porodní místnosti; nanu — vskutku; jagāda — řekl jsi; bhavān — Ty; ajaḥ — nezrozený Pán; nau — nám; sañjajñe — rodil ses; iti — takto; anu-yugam — v jednom vĕku za druhým; nija — své vlastní; dharma — zásady náboženství; guptyai — abys chránil; nānā — různá; tanūḥ — božská tĕla; gagana-vat — jako mrak; vidadhat — přijímající; jahāsi — činíš neprojevenými; kaḥ — kdo; veda — může porozumĕt; bhūmnaḥ — všeprostupujícího Nejvyššího Pána; uru-gāya — ó Ty, jenž jsi oslavován ve velkém stylu; vibhūti — majestátních expanzí; māyām — mystickou, matoucí energii.

Překlad

Ještĕ v porodní místnosti jsi nám řekl, že Ty, nezrozený Pán, ses již nĕkolikrát narodil jako náš syn v minulých vĕcích. Objevoval ses a mizel jsi jako mrak, když jsi pro ochranu svých náboženských zásad projevoval tato transcendentální tĕla a potom je zase činil neprojevenými. Ó svrchovanĕ oslavovaný, všeprostupující Pane, kdo může porozumĕt mystické matoucí energii Tvých majestátních expanzí?

Význam

Pán Kṛṣṇa se nejprve narodil Vasudevovi a Devakī v jejich dřívĕjších životech, když byli Sutapou a Pṛśni. Pozdĕji se opĕt stali Jeho rodiči jako Kaśyapa a Aditi. Tentokrát to tedy bylo potřetí, kdy se zjevil jako jejich syn.

10.85.21

Verš

śrī-śuka uvāca
ākarṇyetthaṁ pitur vākyaṁ
bhagavān sātvatarṣabhaḥ
pratyāha praśrayānamraḥ
prahasan ślakṣṇayā girā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ākarṇya — když vyslechl; ittham — takto; pituḥ — svého otce; vākyam — slova; bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvata-ṛṣabhaḥ — nejlepší z Yaduovců; pratyāha — odpovĕdĕl; praśraya — s pokorou; ānamraḥ — sklonĕný (hlavou); prahasan — se širokým úsmĕvem; ślakṣṇayā — jemným; girā — hlasem.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Nejvyšší Pán, vůdce Sātvatů, vyslechl slova svého otce, pokornĕ sklonil hlavu, usmál se a jemným hlasem odpovĕdĕl.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī popisuje, na co Pán Kṛṣṇa myslel poté, co slyšel svého otce, jak Ho oslavuje: „Vasudeva byl poctĕn vĕčnou rolí Mého otce, a to je nĕco, oč se nemohou ucházet ani polobozi jako Brahmā. Nemĕl by proto prodlévat v myšlenkách na Mé božské aspekty. Jeho úcta Mĕ navíc uvádí do rozpaků. Právĕ této situaci jsem se chtĕl vyhnout, a proto jsem po zabití Kaṁsy vyvinul zvláštní úsilí, abych posílil jejich čistou rodičovskou lásku ke Mnĕ a Balarāmovi. Teď ale bohužel hrozí, že výroky tĕchto mudrců oživí nĕco z Vasudevova a Devakina dřívĕjšího vĕdomí Mého majestátu.“

10.85.22

Verš

śrī-bhagavān uvāca
vaco vaḥ samavetārthaṁ
tātaitad upamanmahe
yan naḥ putrān samuddiśya
tattva-grāma udāhṛtaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Pán, Osobnost Božství, řekl; vacaḥ — slova; vaḥ — tvoje; samaveta — vhodný; artham — jejichž význam; tāta — ó otče; etat — tato; upamanmahe — považuji; yat — jelikož; naḥ — Nás; putrān — své syny; samuddiśya — odkazem na; tattva — kategorií skutečnosti; grāmaḥ — souhrn; udāhṛtaḥ — vyložený.

Překlad

Nejvyšší Pán řekl: Můj milý otče, tvá slova považuji za vhodná, neboť jsi s odkazem na Nás, své syny, vyložil různé kategorie existence.

Význam

Pán Kṛṣṇa se vydává za Vasudevova syna závislého na jeho péči a vyjadřuje vdĕčnost za povznášející učení svého otce.

10.85.23

Verš

ahaṁ yūyam asāv ārya
ime ca dvārakāukasaḥ
sarve ’py evaṁ yadu-śreṣṭha
vimṛgyāḥ sa-carācaram

Synonyma

aham — Já; yūyam — vy; asau — On; āryaḥ — Můj ctĕný bratr (Balarāma); ime — tito; ca — a; dvārakā-okasaḥ — obyvatelé Dvāraky; sarve — všichni; api — dokonce; evam — stejnĕ tak; yadu-śreṣṭha — ó nejlepší z Yaduovců; vimṛgyāḥ — mají být považováni; sa — spolu s; cara — tím, co se pohybuje; acaram — a tím, co se nepohybuje.

Překlad

Nejen Já, ale také ty, i Můj ctĕný bratr a tito obyvatelé Dvāraky – všichni byste mĕli být vidĕni v tomto filosofickém svĕtle, ó nejlepší z Yaduovců. Mĕli bychom přece obsáhnout vše, co existuje, pohyblivé i nehybné.

Význam

Pán Kṛṣṇa chce ochránit důvĕrný vztah, který s Ním Jeho rodiče mají, a proto tady svému otci Vasudevovi zdůrazňuje jednotu veškeré existence. Vasudevovi byla při naslouchání mudrcům shromáždĕným na Kurukṣetře připomenuta vznešenost jeho synů. Tento pocit posvátné úcty však narušoval jeho důvĕrný rodičovský vztah s Kṛṣṇou, a proto ho chtĕl Kṛṣṇa rozptýlit.

„Jednotu“, o které zde Pán Kṛṣṇa mluví, bychom si nemĕli špatnĕ vykládat. Subtilní slova Upaniṣad často svádĕjí impersonalisty k víře, že veškerá existence je nepopsatelnĕ jednolitá a v konečném smyslu postrádá rozmanitost. Nĕkteré mantry Upaniṣad zdůrazňují totožnost Boha s Jeho stvořením, zatímco jiné hovoří o jejich odlišnosti. Tat tvam asi śvetaketo („Ty jsi to, ó Śvetaketu“) je například abheda-vākya neboli mantra prohlašující, že všechno je s Bohem totožné, neboť se jedná o expanze, které na Nĕm závisejí. Upaniṣady však také obsahují mnohé bheda-vākyi, tedy prohlášení o jedinečných vlastnostech Nejvyššího, jimiž se od všeho liší, jako například tento výrok: ka evānyāt kaḥ prāṇyād yady eṣa ākāśa ānando na syāt, eṣa evānandayati. „Kdo by mohl aktivovat stvoření a dát život všem bytostem, kdyby tento nekonečný Nejvyšší nebyl původním poživatelem? Jen On je přece zdrojem veškeré blaženosti.“ (Taittirīya Upaniṣad 2.7.1) Pod vlivem Pánovy matoucí Māyi chápou závistiví impersonalisté abheda-vākyi doslova a bheda-vākyi přijímají jen v obrazném významu. Autoritativní vaiṣṇavští komentátoři naproti tomu pečlivĕ urovnávají zdánlivé rozpory v souladu se zásadami interpretace podle védské mīmāṁsy a s logicky prokázanými závĕry vedānty.

10.85.24

Verš

ātmā hy ekaḥ svayaṁ-jyotir
nityo ’nyo nirguṇo guṇaiḥ
ātma-sṛṣṭais tat-kṛteṣu
bhūteṣu bahudheyate

Synonyma

ātmā — Nejvyšší Duše; hi — vskutku; ekaḥ — jediná; svayam-jyotiḥ — vydávající vlastní záři; nityaḥ — vĕčná; anyaḥ — odlišná (od hmotné energie); nirguṇaḥ — prostá hmotných kvalit; guṇaiḥ — působením kvalit; ātma — ze sebe; sṛṣṭaiḥ — stvořených; tat — v jejich; kṛteṣu — výtvorech; bhūteṣu — ve hmotných jsoucnech; bahudhā — mnohočetná; īyate — zjevuje se.

Překlad

Nejvyšší Duše, Paramātmā, je vskutku jediná. Vydává vlastní záři a je vĕčná, transcendentální a prostá hmotných kvalit. Působením tĕch samých kvalit, které sama vytvořila, se však tato jediná Nejvyšší Pravda projevuje v mnoha podobách mezi expanzemi tĕchto kvalit.

10.85.25

Verš

khaṁ vāyur jyotir āpo bhūs
tat-kṛteṣu yathāśayam
āvis-tiro-’lpa-bhūry eko
nānātvaṁ yāty asāv api

Synonyma

kham — éter; vāyuḥ — vzduch; jyotiḥ — oheň; āpaḥ — voda; bhūḥ — zemĕ; tat — jejich; kṛteṣu — ve výtvorech; yathā-āśayam — podle konkrétních umístĕní; āviḥ — projevené; tiraḥ — neprojevené; alpa — malé; bhūri — velké; ekaḥ — jedna; nānātvam — mnohosti; yāti — nabývá; asau — ta; api — také.

Překlad

Prvky éter, vzduch, oheň, voda a zemĕ nabývají viditelných, neviditelných, nepatrných či obrovských podob, jak se projevují v různých objektech. Podobnĕ se Paramātmā, ač jediná, zdánlivĕ stává mnoha.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje tento a předchozí verš takto: Jediná Paramātmā se jeví jako mnohá vlivem kvalit přírody, které sama vytváří. Jak je to možné? Jelikož ve skutečnosti se Paramātmā sice sama ozařuje, je vĕčná, povznesená nade vše a prostá kvalit přírody, ale když se zjevuje ve svých projevech, vypadá to, že je tomu právĕ naopak – že se stává mnoha dočasnými objekty prostoupenými kvalitami přírody. Tak jako se prvky – éter a ostatní – zdánlivĕ objevují a mizí, když se projevují v nádobách a dalších vĕcech, Paramātmā se zdánlivĕ objevuje a mizí ve svých různých projevech.

10.85.26

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ bhagavatā rājan
vasudeva udāhṛtaḥ
śrutvā vinaṣṭa-nānā-dhīs
tūṣṇīṁ prīta-manā abhūt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; rājan — ó králi (Parīkṣite); vasudevaḥ — Vasudeva; udāhṛtaḥ — oslovený; śrutvā — když slyšel; vinaṣṭa — zničená; nānā — dualistická; dhīḥ — jeho mentalita; tūṣṇīm — mlčící; prīta — spokojený; manāḥ — v srdci; abhūt — byl.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, když Vasudeva vyslechl tyto pokyny, které k nĕmu pronesl Nejvyšší Pán, zbavil se všech představ duality. V srdci byl spokojený a již nepromluvil.

10.85.27-28

Verš

atha tatra kuru-śreṣṭha
devakī sarva-devatā
śrutvānītaṁ guroḥ putram
ātmajābhyāṁ su-vismitā

kṛṣṇa-rāmau samāśrāvya
putrān kaṁsa-vihiṁsitān
smarantī kṛpaṇaṁ prāha
vaiklavyād aśru-locanā

Synonyma

atha — tehdy; tatra — na tom místĕ; kuru-śreṣṭha — ó nejlepší z Kuruovců; devakī — matka Devakī; sarva — ode všech; devatā — bohynĕ hodná nejvyššího uctívání; śrutvā — jelikož slyšela; nītam — přivedeném zpátky; guroḥ — Jejich duchovního učitele; putram — o synovi; ātmajābhyām — jejími dvĕma syny; su — velmi; vismitā — užaslá; kṛṣṇa-rāmau — Kṛṣṇu a Balarāmu; samāśrāvya — jasnĕ oslovující; putrān — na své syny; kaṁsa-vihiṁsitān — zavraždĕné Kaṁsou; smarantī — vzpomínající; kṛpaṇam — lítostivĕ; prāha — promluvila; vaiklavyāt — kvůli jejímu rozrušení; aśru — (zalité) slzami; locanā — její oči.

Překlad

Tehdy, ó nejlepší z Kuruovců, Devakī, uctívaná po celém vesmíru, využila příležitosti, aby oslovila své dva syny, Kṛṣṇu a Balarāmu. Dříve s úžasem slyšela, že přivedli zpátky k životu mrtvého syna svého duchovního mistra. Pociťovala hluboký žal, když teď myslela na své syny, které zavraždil Kaṁsa, a tak se s očima zalitýma slzami obrátila na Kṛṣṇu a Balarāmu s žádostí.

Význam

Vasudevova láska ke Kṛṣṇovi byla narušená tím, že jeho vĕdomí Kṛṣṇova majestátu bylo v rozporu s pohledem na Kṛṣṇu jako na svého syna. Devakinu lásku zase ponĕkud narušovalo nĕco jiného – oplakávání mrtvých synů. Kṛṣṇa zařídil, aby se zbavila mylné představy, že nĕkdo jiný než On je skutečnĕ její syn. Jelikož je známé, že Devakī uctívají všechny velké duše, její projevy mateřské lásky musely být ve skutečnosti dílem Pánovy Yogamāyi, která zvĕtšuje blaženost Jeho zábav. Proto bude ve sloce 54 Devakī popsána slovy mohitā māyayā viṣṇoḥ, „zmatená vnitřní energií Pána Viṣṇua“.

10.85.29

Verš

śrī-devaky uvāca
rāma rāmāprameyātman
kṛṣṇa yogeśvareśvara
vedāhaṁ vāṁ viśva-sṛjām
īśvarāv ādi-pūruṣau

Synonyma

śrī-devakī uvāca — Śrī Devakī řekla; rāma rāma — ó Rāmo, Rāmo; aprameya-ātman — ó nezmĕrná Nadduše; kṛṣṇa — ó Kṛṣṇo; yoga-īśvara — mistrů mystické yogy; īśvara — ó vládce; veda — vím; aham — já; vām — Vy dva; viśva — vesmíru; sṛjām — stvořitelů; īśvarau — Pánové; ādi — původní; pūruṣau — dvĕ Osobnosti Božství.

Překlad

Śrī Devakī řekla: Ó Rāmo, Rāmo, nezmĕrná Nejvyšší Duše! Ó Kṛṣṇo, Pane všech mistrů yogy! Vím, že jste svrchovaní vládci všech stvořitelů vesmíru, prvotní Osobnosti Božství.

10.85.30

Verš

kala-vidhvasta-sattvānāṁ
rājñām ucchāstra-vartinām
bhūmer bhārāyamāṇānām
avatīrṇau kilādya me

Synonyma

kāla — působením času; vidhvasta — zničené; sattvānām — jejichž dobré vlastnosti; rājñām — za účelem (zabití) králů; ut-śāstra — mimo meze dané pokyny písem; vartinām — kteří jednají; bhūmeḥ — pro Zemi; bhārāyamāṇānām — kteří se stali přítĕží; avatīrṇau — (Vy dva) sestoupili jste; kila — jistĕ; adya — nyní; me — do mého lůna.

Překlad

Sestoupili jste nyní do tohoto svĕta skrze mé lůno proto, abyste zabili ty krále, kteří působením současného vĕku pozbyli dobrých vlastností, a proto popírají autoritu zjevených písem a jsou pro Zemi přítĕží.

10.85.31

Verš

yasyāṁśāṁśāṁśa-bhāgena
viśvotpatti-layodayāḥ
bhavanti kila viśvātmaṁs
taṁ tvādyāhaṁ gatiṁ gatā

Synonyma

yasya — jehož; aṁśa — expanze; aṁśa — expanze; aṁśa — expanze; bhāgena — částí; viśva — vesmíru; utpatti — stvoření; laya — zničení; udayāḥ — a vzkvétání; bhavanti — nastávají; kila — vskutku; viśva-ātman — ó Duše všeho, co existuje; tat — k Nĕmu; tvā — Tobĕ; adya — dnes; aham — já; gatim — do útočištĕ; gatā — přicházím.

Překlad

Ó Duše všeho, co existuje, stvoření, udržování i zničení vesmíru uskutečňuje zlomek expanze expanze Tvojí expanze. Dnes k Tobĕ přicházím vyhledat útočištĕ, Nejvyšší Pane.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje tento verš takto: Pán Vaikuṇṭhy, Nārāyaṇa, je jen jednou z expanzí Śrī Kṛṣṇy. Mahā-Viṣṇu, první stvořitel, je expanzí Pána Nārāyaṇa. Celková hmotná energie vzniká z pohledu Mahā-Viṣṇua a tři kvality přírody jsou její vydĕlené části. Śrī Kṛṣṇa je tedy tím, kdo skrze své expanze tvoří, udržuje a ničí vesmír.

10.85.32-33

Verš

cirān mṛta-sutādāne
guruṇā kila coditau
āninyathuḥ pitṛ-sthānād
gurave guru-dakṣiṇām

tathā me kurutaṁ kāmaṁ
yuvāṁ yogeśvareśvarau
bhoja-rāja-hatān putrān
kāmaye draṣṭum āhṛtān

Synonyma

cirāt — po dlouhou dobu; mṛta — mrtvý; suta — syn; ādāne — aby se vrátil; guruṇā — Vaším duchovním učitelem; kila — bylo vyslechnuto; coditau — když Vám bylo nařízeno; āninyathuḥ — přivedli jste ho; pitṛ — předků; sthānāt — z místa; gurave — ke svému duchovnímu učiteli; guru-dakṣiṇām — jako výraz vdĕku za milost Vašeho gurua; tathā — stejnĕ tak; me — moji; kurutam — prosím splňte; kāmam — touhu; yuvām — Vy dva; yoga-īśvara — mistrů yogy; īśvarau — ó vládci; bhoja-rāja — králem Bhojů (Kaṁsou); hatān — zabité; putrān — mé syny; kāmaye — přeji si; draṣṭum — vidĕt; āhṛtān — přivedené zpĕt.

Překlad

Říká se, že když Vám Váš duchovní učitel nařídil, abyste pro nĕho získali zpĕt dávno zemřelého syna, přivedli jste ho zpátky ze sídla předků, čímž jste oplatili milost svého gurua. Prosím splňte tak i moji touhu, ó nejvyšší vládcové všech mistrů yogy. Prosím, přiveďte zpátky mé syny, které zabil král Bhojů, abych je znovu vidĕla.

10.85.34

Verš

ṛṣir uvāca
evaṁ sañcoditau mātrā
rāmaḥ kṛṣṇaś ca bhārata
sutalaṁ saṁviviśatur
yoga-māyām upāśritau

Synonyma

ṛṣiḥ uvāca — mudrc (Śrī Śukadeva) pravil; evam — takto; sañcoditau — požádáni; mātrā — svojí matkou; rāmaḥ — Balarāma; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; ca — a; bhārata — ó potomku Bharaty (Parīkṣite); sutalam — na podzemní planetu Sutala, které vládne Bali Mahārāja; saṁviviśatuḥ — vstoupili; yoga-māyāyam — svou mystickou sílu, jež pomáhá při Jejich zábavách; upāśritau — používající.

Překlad

Mudrc Śukadeva pravil: Na tuto žádost své matky použili Balarāma a Kṛṣṇa svou mystickou sílu Yogamāyu a vstoupili do oblasti Sutaly, ó Bhārato.

10.85.35

Verš

tasmin praviṣṭāv upalabhya daitya-rāḍ
viśvātma-daivaṁ sutarāṁ tathātmanaḥ
tad-darśanāhlāda-pariplutāśayaḥ
sadyaḥ samutthāya nanāma sānvayaḥ

Synonyma

tasmin — tam; praviṣṭau — (Oni dva) že vstoupili; upalabhya — když si všiml; daitya-rāṭ — král Daityů (Bali); viśva — celého vesmíru; ātma — Duše; daivam — a nejvyšší Božstvo; sutarām — zvláštĕ; tathā — také; ātmanaḥ — jeho samotného; tat — Je; darśana — díky tomu, že vidĕl; āhlāda — radostí; paripluta — zaplavené; āśayaḥ — jeho srdce; sadyaḥ — okamžitĕ; samutthāya — poté, co vstal; nanāma — poklonil se; sa — společnĕ se; anvayaḥ — svým doprovodem.

Překlad

Když král Daityů, Bali Mahārāja, zpozoroval příchod obou Pánů, srdce mu zaplavila radost, protože vĕdĕl, že jsou Nejvyšší Duší a uctívaným Božstvem celého vesmíru, a především jeho samotného. Okamžitĕ povstal a pak Jim i s celým svým doprovodem vzdal úctu poklonou.

10.85.36

Verš

tayoḥ samānīya varāsanaṁ mudā
niviṣṭayos tatra mahātmanos tayoḥ
dadhāra pādāv avanijya taj jalaṁ
sa-vṛnda ā-brahma punad yad ambu ha

Synonyma

tayoḥ — pro Nĕ; samānīya — když přinesl; vara — vysoká; āsanam — sedadla; mudā — radostnĕ; niviṣṭayoḥ — kteří se posadili; tatra — tam; mahā-ātmanoḥ — nejvĕtších osobností; tayoḥ — Jich; dadhāra — vzal; pādau — nohy; avanijya — poté, co omyl; tat — tu; jalam — vodu; sa — společnĕ se; vṛndaḥ — svými následovníky; ā-brahma — až po Pána Brahmu; punat — očišťující; yat — která; ambu — voda; ha — vskutku.

Překlad

Bali Jim s radostí nabídl vysoká sedadla. Jakmile usedli, omyl nohy tĕchto dvou Nejvyšších Osobností. Potom vzal tu vodu, která očišťuje celý svĕt až po Pána Brahmu, a sebe i své následovníky s ní pokropil.

10.85.37

Verš

samarhayām āsa sa tau vibhūtibhir
mahārha-vastrābharaṇānulepanaiḥ
tāmbūla-dīpāmṛta-bhakṣaṇādibhiḥ
sva-gotra-vittātma-samarpaṇena ca

Synonyma

samarhayām āsa — uctíval; saḥ — on; tau — Je; vibhūtibhiḥ — bohatstvím všeho druhu; mahā-arha — drahocennými; vastra — odĕvy; ābharaṇa — ozdobami; anulepanaiḥ — a vonnými pastami; tāmbūla — smĕsí arekových oříšků a betelových listů; dīpa — lampičkami; amṛta — nektarovým; bhakṣaṇa — jídlem; ādibhiḥ — a tak dále; sva — své; gotra — rodiny; vitta — majetku; ātma — a sebe sama; samarpaṇena — nabídnutím; ca — a.

Překlad

Uctíval Je veškerým bohatstvím, které mĕl k dispozici – drahocennými odĕvy, ozdobami, vonnou santálovou pastou, smĕsí arekových oříšků a betelových listů, lampičkami, bohatým jídlem a tak dále. Tak Jim nabídl všechno bohatství své rodiny a také sama sebe.

Význam

Oddaný postoj Baliho Mahārāje je slavný jako dokonalý příklad úplného odevzdání se. Když ho Pán Viṣṇu v převleku za mladého brāhmaṇského studenta přišel požádat o almužnu, Bali mu dal vše, co mĕl, a když už nemĕl nic dalšího, odevzdal sám sebe jako vĕčný služebník Nejvyššího Pána.

Existuje devĕt standardních procesů oddané služby a poslední z nich, ātma-samarpaṇam, jemuž učí Bali Daityarāja, je vyvrcholením, k nĕmuž by mĕlo smĕřovat veškeré úsilí. Pokud se nĕkdo snaží na Pána zapůsobit bohatstvím, silou, inteligencí a tak dále, ale nedokáže pokornĕ uznat, že je Pánův služebník, jeho takzvaná oddanost je jen povýšeným divadlem.

10.85.38

Verš

sa indraseno bhagavat-padāmbujaṁ
bibhran muhuḥ prema-vibhinnayā dhiyā
uvāca hānanda-jalākulekṣaṇaḥ
prahṛṣṭa-romā nṛpa gadgadākṣaram

Synonyma

saḥ — on; indra-senaḥ — Bali, jenž porazil vojsko Indry; bhagavat — Nejvyšších Pánů; pāda-ambujam — lotosové nohy; bibhrat — poté, co uchopil; muhuḥ — opakovanĕ; prema — láskou; vibhinnayā — které tálo; dhiyā — ze srdce; uvāca ha — pravil; ānanda — díky jeho extázi; jala — vody (slz); ākula — plné; īkṣaṇaḥ — jehož oči; prahṛṣṭa — zježené; romā — chlupy na jehož tĕle; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); gadgada — zajíkající se; akṣaram — jehož slabiky.

Překlad

Bali, přemožitel Indrova vojska, znovu a znovu uchopoval lotosové nohy obou Pánů a pak promluvil ze srdce, které mu tálo jeho vroucí láskou. Ó králi, zatímco mu slzy extáze zalévaly oči a chlupy na tĕle se mu ježily, začal zajíkavĕ hovořit.

Význam

Śrīla Prabhupāda líčí tuto scénu v knize Kṛṣṇa takto: „Král Bali cítil takovou transcendentální radost, že opakovanĕ bral lotosové nohy Pánů do rukou a tiskl si je k hrudi a nĕkdy na hlavu. To mu přinášelo transcendentální blaženost. Z očí mu tekly slzy lásky a chlupy na tĕle se mu ježily.“

10.85.39

Verš

balir uvāca
namo ’nantāya bṛhate
namaḥ kṛṣṇāya vedhase
sāṅkhya-yoga-vitānāya
brahmaṇe paramātmane

Synonyma

baliḥ uvāca — Bali pravil; namaḥ — poklony; anantāya — Anantovi, nekonečnému Pánu; bṛhate — nejvĕtší bytosti; namaḥ — poklony; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; vedhase — stvořiteli; sāṅkhya — sāṅkhyové analýzy; yoga — a mystické yogy; vitānāya — šiřiteli; brahmaṇe — Absolutní Pravdĕ; parama-ātmane — Nadduši.

Překlad

Král Bali pravil: Klaním se nekonečnému Pánu Anantovi, nejvĕtší ze všech bytostí. A klaním se Pánu Kṛṣṇovi, stvořiteli vesmíru, jenž se zjevuje jako neosobní Absolutno a jako Nadduše, aby šířil zásady sāṅkhyi a yogy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī určuje, že svrchovaným Anantou, o kterém se zde mluví, je Pán Balarāma, z nĕhož expanduje božský had Ananta Śeṣa. Neosobní Brahman je zdrojem textů, jimiž se zabývají sāṅkhyoví filosofové, zatímco osobní zastoupení Pána známé jako Paramātmā šíří učební texty yogy.

10.85.40

Verš

darśanaṁ vāṁ hi bhūtānāṁ
duṣprāpaṁ cāpy adurlabham
rajas-tamaḥ-svabhāvānāṁ
yan naḥ prāptau yadṛcchayā

Synonyma

darśanam — možnost vidĕt; vām — Vás dva; hi — vskutku; bhūtānām — pro bĕžné živé bytosti; duṣprāpam — vzácnĕ získávaná; ca api — a přesto; adurlabham — není příliš obtížné ji získat; rajaḥ — pod vlivem vášnĕ; tamaḥ — a nevĕdomosti; svabhāvānām — pro ty, kteří mají povahy; yat — která; naḥ — námi; prāptau — získaná; yadṛcchayā — bezpříčinnĕ.

Překlad

Vidĕt Vás dva Pány je příležitost, kterou vĕtšina živých bytostí získá jen vzácnĕ. Ale i osoby jako jsme my, ovlivnĕné kvalitami vášnĕ a nevĕdomosti, Vás mohou snadno spatřit, pokud se ze své vůle sami zjevíte.

Význam

Tím, že si Bali Mahārāja připisuje degradovaný démonský původ, popírá, že je příčinou návštĕvy Kṛṣṇy a Balarāmy jakákoliv duchovní kvalifikace. Bali si myslel: „Ani pokročilí členové řádu odříkání na cestách jñāny a yogy nejsou schopni potĕšit Pána, pokud se nezbaví své pýchy a závisti. O démonech, jako jsem já, nemluvĕ.“

10.85.41-43

Verš

daitya-dānava-gandharvāḥ
siddha-vidyādhra-cāraṇāḥ
yakṣa-rakṣaḥ-piśācāś ca
bhūta-pramatha-nāyakāḥ

viśuddha-sattva-dhāmny addhā
tvayi śāstra-śarīriṇi
nityaṁ nibaddha-vairās te
vayaṁ cānye ca tādṛśāḥ

kecanodbaddha-vaireṇa
bhaktyā kecana kāmataḥ
na tathā sattva-saṁrabdhāḥ
sannikṛṣṭāḥ surādayaḥ

Synonyma

daitya-dānava — démoni z rodů Daityů a Dānavů; gandharvāḥ — a Gandharvové, nebeští pĕvci; siddha-vidyādhara-cāraṇāḥ — polobozi Siddhové, Vidyādharové a Cāraṇové; yakṣa — Yakṣové (napůl zbožní duchové); rakṣaḥ — Rākṣasové (lidožraví duchové); piśācāḥ — masožraví démoni Piśācové; ca — a; bhūta — duchové; pramatha-nāyakāḥ — a zlí duchové Pramathové a Nāyakové; viśuddha — dokonale čistého; sattva — dobra; dhāmni — vůči vtĕlení; addhā — přímému; tvayi — Tobĕ; śāstra — jež zahrnuje zjevená písma; śarīriṇi — vlastníkovi takového tĕla; nityam — vždy; nibaddha — setrvávající; vairāḥ — v nepřátelství; te — oni; vayam — my; ca — také; anye — jiní; ca — a; tādṛśāḥ — jako oni; kecana — nĕkteří; udbaddha — zvláštĕ zatvrzelí; vaireṇa — s nenávistí; bhaktyā — s oddaností; kecana — nĕkteří; kāmataḥ — pocházející z chtíče; na — ne; tathā — tak; sattva — hmotnou kvalitou dobra; saṁrabdhāḥ — ti, kteří jsou ovládaní; sannikṛṣṭāḥ — přitahovaní; sura — polobozi; ādayaḥ — a další.

Překlad

Mnohé, kteří byli neustále pohroužení v nepřátelství vůči Tobĕ, jsi nakonec začal přitahovat, Ty, jenž jsi přímým ztĕlesnĕním transcendentálního dobra a jehož božská podoba v sobĕ zahrnuje zjevená písma. Mezi tyto napravené nepřátele patří Daityové, Dānavové, Gandharvové, Siddhové, Vidyādharové, Cāraṇové, Yakṣové, Rākṣasové, Piśācové, Bhūtové, Pramathové a Nāyakové a také my sami a mnozí další nám podobní. Nĕkteré z nás jsi začal přitahovat na základĕ mimořádné nenávisti, zatímco jiné kvůli jejich náladĕ oddanosti založené na chtíči. Ale polobozi a ostatní, kteří jsou omámení hmotným dobrem, necítí, že bys je takto přitahoval.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje tuto pasáž takto: Gandharvové, Siddhové, Vidyādharové a Cāraṇové jsou protivníky Nejvyššího Pána, když následují vedení démonů z rodů Daityů a Dānavů. Yakṣové, Rākṣasové, Piśācové a tak dále mají sklony k nepřátelství, protože jsou obvykle zahaleni nevĕdomostí. Nĕkteří darebáci, jako byli Śiśupāla a Pauṇḍraka, podléhají čisté kvalitĕ nevĕdomosti a jsou zcela pohroužení v meditaci o Pánu jako o svém nepříteli, a toto soustředĕné vĕdomí jim zajistí osvobození. Jiní, pod vlivem smíšené vášnĕ a nevĕdomosti, se s Pánem stýkají kvůli touze po postavení a slávĕ; Mahārāja Bali vidí sám v této kategorii. Pán Viṣṇu však přesto vĕnoval Balimu tu přízeň, že se v podzemní oblasti Sutaly stal jeho vrátným, tak jako démonům projevil přízeň tím, že je zabil a osvobodil, a Gandharvům tím, že je povĕřil opĕvováním Jeho slávy. Naproti tomu polobohům, kteří jsou pyšní na své postavení v kvalitĕ dobra, Pán dává smyslový požitek, který je ošálí, a tak na Nĕho zapomínají.

10.85.44

Verš

idam ittham iti prāyas
tava yogeśvareśvara
na vidanty api yogeśā
yoga-māyāṁ kuto vayam

Synonyma

idam — tuto; ittham — takto charakterizovanou; iti — tímto způsobem; prāyaḥ — vĕtšinou; tava — Tvou; yoga-īśvara — mistrů yogy; īśvara — ó nejvyšší vládce; na vidanti — neznají; api — ani; yoga-īśāḥ — mistři yogy; yoga-māyām — Tvou duchovní sílu klamu; kutaḥ — co potom; vayam — my.

Překlad

Ó Pane všech dokonalých yogīch, ani nejvĕtší mystici neznají Tvou duchovní sílu klamu ani jak jedná, o nás nemluvĕ.

Význam

Systematické pochopení nĕčeho by mĕlo zahrnovat poznání jak svarūpy neboli základní totožnosti daného objektu, tak viśeṣí, přívlastků, které jej odlišují od ostatních vĕcí. Māyā, energie, která prostupuje celou hmotnou existencí, je subtilnĕjší než obyčejné jevy. Proto jen Bůh a Jeho osvobození oddaní mohou znát její svarūpu a viśeṣu.

10.85.45

Verš

tan naḥ prasīda nirapekṣa-vimṛgya-yuṣmat
pādāravinda-dhiṣaṇānya-gṛhāndha-kūpāt
niṣkramya viśva-śaraṇāṅghry-upalabdha-vṛttiḥ
śānto yathaika uta sarva-sakhaiś carāmi

Synonyma

tat — takto; naḥ — k nám; prasīda — prosím buď milostivý; nirapekṣa — tĕmi, kdo nemají hmotné pohnutky; vimṛgya — vyhledávané; yuṣmat — Tvé; pāda — než nohy; aravinda — lotosové; dhiṣaṇa — útočištĕ; anya — jiné; gṛha — z domova; andha — slepou; kūpāt — který je studnou; niṣkramya — poté, co vyjdu; viśva — celému svĕtu; śaraṇa — tĕch, jež prospívají (stromů); aṅghri — u kořenů; upalabdha — získávané; vṛttiḥ — jejichž živobytí; śāntaḥ — klidný; yathā — jako; ekaḥ — sám; uta — nebo; sarva — všech; sakhaiḥ — s přáteli; carāmi — mohu se toulat.

Překlad

Prosím buď ke mnĕ milostivý, abych se mohl dostat ze slepé studny rodinného života – mého iluzorního domova – a najít pravé útočištĕ u Tvých lotosových nohou, které vždy vyhledávají mudrci nemající sobecké touhy. Potom se budu moci svobodnĕ toulat, buď sám, anebo ve společnosti velkých svĕtců, kteří jsou přáteli všech bytostí, a nacházet životní nezbytnosti u kořenů stromů, jež obdarovávají celý svĕt.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že Śrī Kṛṣṇa Baliho v odpovĕď na jeho modlitby vyzval, aby si vybral nĕjaké požehnání, a v tomto verši Bali vznáší svoji žádost. Prosí, aby byl zproštĕn zapletení v hmotném životĕ, aby mohl svobodnĕ opustit domov a toulat se divočinou s jediným útočištĕm v podobĕ Pánových lotosových nohou. Ohlednĕ živobytí Bali navrhuje, že přijme pomoc od lesních stromů, u jejichž kořenů leží ovoce, které se dá jíst, a listí, na kterém se dá spát, připravené pro každého, kdo je bude potřebovat. A bude-li k nĕmu Pán zvláštĕ milostivý, Bali doufá, že se nebude muset toulat sám, ale bude moci putovat ve společnosti Kṛṣṇových oddaných.

10.85.46

Verš

śādhy asmān īśitavyeśa
niṣpāpān kuru naḥ prabho
pumān yac chraddhayātiṣṭhaṁś
codanāyā vimucyate

Synonyma

śādhi — prosím nařiď; asmān — nám; īśitavya — tĕch, kdo podléhají vládĕ; īśa — ó vládce; niṣpāpān — bez hříchu; kuru — prosím učiň; naḥ — nás; prabho — ó Pane; pumān — človĕk; yat — který; śraddhayā — s vírou; ātiṣṭhan — vykonávající; codanāyāḥ — pokynů písem; vimucyate — osvobozuje se od.

Překlad

Ó Pane všech podřízených bytostí, prosím řekni nám, co máme dĕlat, a tak nás oprosti od všeho hříchu. Ten, kdo s vírou koná Tvé nařízení, ó Pane, se již nemusí řídit bĕžnými védskými obřady.

Význam

Ācāryové vysvĕtlují Baliho myšlenky takto: Bali Mahārāja přemýšlel, že žádat přímo o osvobození od nĕho mohlo být příliš troufalé, a proto uvažuje, že se nejprve bude muset dostatečnĕ očistit. Myslí na to, že Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma za ním museli přijít s nĕjakým určitým zámĕrem; může-li dostat od Pánů pokyn a vykonat ho, bude to pro nĕj ta nejlepší příležitost k očištĕní. Je to tak, jak Bali říká – oddaný, který jedná na pokyn Osobnosti Božství, již nemusí dodržovat obĕtní pokyny a zákazy uvedené ve Védách.

10.85.47

Verš

śrī-bhagavān uvāca
āsan marīceḥ ṣaṭ putrā
ūrṇāyāṁ prathame ’ntare
devāḥ kaṁ jahasur vīkṣya
sutaṁ yabhitum udyatam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; āsan — bylo; marīceḥ — Marīciho; ṣaṭ — šest; putrāḥ — synů; ūrṇāyām — zrozených z lůna Ūrṇy (jeho ženy); prathame — bĕhem první; antare — vlády Manua; devāḥ — polobozi; kam — Pánu Brahmovi; jahasuḥ — smáli se; vīkṣya — když vidĕli; sutām — se svou dcerou (Sarasvatī); yabhitum — souložit; udyatam — připraveného.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Bĕhem vĕku prvního Manua mĕl mudrc Marīci šest synů se svou ženou Ūrṇou. Všichni byli vznešenými polobohy, ale jednou se smáli Pánu Brahmovi, když ho vidĕli, jak se chystá k sexu se svojí dcerou.

10.85.48-49

Verš

tenāsurīm agan yonim
adhunāvadya-karmaṇā
hiraṇyakaśipor jātā
nītās te yoga-māyayā

devakyā udare jātā
rājan kaṁsa-vihiṁsitāḥ
sā tān śocaty ātmajān svāṁs
ta ime ’dhyāsate ’ntike

Synonyma

tena — kvůli tomu; āsurīm — démonského; agan — vstoupili; yonim — do lůna; adhunā — okamžitĕ; avadya — nevhodnému; karmaṇā — kvůli činu; hiraṇyakaśipoḥ — Hiraṇyakaśipuovi; jātāḥ — narození; nītāḥ — přivedení; te — oni; yoga-māyayā — působením Pánovy božské energie klamu; devakyāḥ — Devakī; udare — z lůna; jātāḥ — narození; rājan — ó králi (Bali); kaṁsa — Kaṁsou; vihiṁsitāḥ — zavraždĕní; sā — ona; tān — pro nĕ; śocati — naříká; ātma-jān — syny; svān — své; te — oni; ime — ti samí; adhyāsate — žijí; antike — poblíž.

Překlad

Kvůli tomu nevhodnému činu dostali okamžitĕ démonská tĕla, a tak se narodili jako synové Hiraṇyakaśipua. Bohynĕ Yogamāyā je pak Hiraṇyakaśipuovi odebrala a narodili se znovu z lůna Devakī. Poté je zavraždil Kaṁsa, ó králi. Devakī pro nĕ stále naříká, neboť je považuje za své syny. Titíž synové Marīciho teď žijí tady s tebou.

Význam

Ācāryové Śrīdhara Svāmī a Viśvanātha Cakravartī vysvĕtlují, že poté, co Kṛṣṇova Yogamāyā vzala Marīciho šest synů Hiraṇyakaśipuovi, nejprve je nechala prožít ještĕ jeden život jako dĕti jiného velkého démona, Kālanemiho, a pak je nakonec přemístila do lůna Devakī.

10.85.50

Verš

ita etān praṇeṣyāmo
mātṛ-śokāpanuttaye
tataḥ śāpād vinirmaktā
lokaṁ yāsyanti vijvarāḥ

Synonyma

itaḥ — odsud; etān — je; praṇeṣyāmaḥ — přejeme si vzít; mātṛ — jejich matky; śoka — nářek; apanuttaye — abychom rozptýlili; tataḥ — potom; śāpāt — svého prokletí; vinirmuktāḥ — zbavení; lokam — na svou planetu (polobohů); yāsyanti — půjdou; vijvarāḥ — vysvobozeni z horečnatého stavu.

Překlad

Chceme je odsud odvést, abychom rozptýlili žal jejich matky. Oni pak budou zbaveni prokletí, osvobozeni od všeho utrpení a vrátí se do svého domova na nebesích.

Význam

Śrīla Prabhupāda ve svých výkladech ke druhé kapitole tohoto zpĕvu, slokám 5 a 8, poukazuje na to, že Marīciho synové byli odsouzeni za svůj přestupek vůči Pánu Brahmovi, a navíc je Hiraṇyakaśipu kdysi proklel, že je v nĕkterém z příštích životů zabije jejich vlastní otec. Toto prokletí vyplnil Vasudeva tím, že dovolil Kaṁsovi, aby je jednoho po druhém zavraždil.

10.85.51

Verš

smarodgīthaḥ pariṣvaṅgaḥ
pataṅgaḥ kṣudrabhṛd ghṛṇī
ṣaḍ ime mat-prasādena
punar yāsyanti sad-gatim

Synonyma

smara-udgīthaḥ pariṣvaṅgaḥ — Smara, Udgītha a Pariṣvaṅga; pataṅgaḥ kṣudrabhṛt ghṛṇī — Pataṅga, Kṣudrabhṛt a Ghṛṇī; ṣaṭ — šest; ime — tĕchto; mat — Mou; prasādena — milostí; punaḥ — znovu; yāsyanti — půjdou; sat — svĕtců; gatim — do sídla.

Překlad

Mou milostí se tĕchto šest – Smara, Udgītha, Pariṣvaṅga, Pataṅga, Kṣudrabhṛt a Ghṛṇī – vrátí do sídla čistých svĕtců.

Význam

Toto jsou jména, která tĕchto šest dĕtí mĕlo, když se nejprve narodily jako synové Marīciho. Když se nejstarší, Smara, znovu narodil Vasudevovi, jmenoval se Kīrtimān. To je zaznamenáno ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.1.57):

kīrtimantaṁ prathama-jaṁ
kaṁsāyānakadundubhiḥ
arpayām āsa kṛcchreṇa
so 'nṛtad ati-vihvalaḥ

„Vasudevu velmi znepokojovaly obavy z porušeného vlastního slibu, čímž by se stal lhářem. S bolestí v srdci proto předal svého prvorozeného syna, který se jmenoval Kīrtimān, do rukou Kaṁsy.“

10.85.52

Verš

ity uktvā tān samādāya
indrasenena pūjitau
punar dvāravatīm etya
mātuḥ putrān ayacchatām

Synonyma

iti — takto; uktvā — když promluvili; tān — je; samādāya — když vzali; indrasenena — Mahārājem Balim; pūjitau — oba uctĕní; punaḥ — znovu; dvāravatīm — do Dvāraky; etya — poté, co odešli; mātuḥ — své matky; putrān — syny; ayacchatām — předali.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Po tĕchto slovech byli Pán Kṛṣṇa a Pán Balarāma náležitĕ uctĕni Mahārājem Balim, vzali šest synů a vrátili se do Dvāraky, kde je předali své matce.

10.85.53

Verš

tān dṛṣṭvā bālakān devī
putra-sneha-snuta-stanī
pariṣvajyāṅkam āropya
mūrdhny ajighrad abhīkṣṇaśaḥ

Synonyma

tān — je; dṛṣṭvā — když vidĕla; bālakān — chlapce; devī — bohynĕ (Devakī); putra — ke svým synům; sneha — z lásky; snuta — tekoucí; stanī — jejíž ňadra; pariṣvajya — poté, co je objala; aṅkam — na klín; āropya — poté, co je posadila; mūrdhni — k jejich hlavám; ajighrat — čichala; abhīkṣṇaśaḥ — opakovanĕ.

Překlad

Když bohynĕ Devakī spatřila své ztracené dĕti, pocítila k nim takovou lásku, že jí z ňader vytékalo mléko. Objala je, a poté, co si je posadila na klín, znovu a znovu čichala k jejich hlavám.

10.85.54

Verš

apāyayat stanaṁ prītā
suta-sparśa-parisnutam
mohitā māyayā viṣṇor
yayā sṛṣṭiḥ pravartate

Synonyma

apāyayat — nechala je napít se; stanam — ze svých ňader; prītā — láskyplnĕ; suta — jejích synů; sparśa — díky doteku; parisnutam — zvlhlých; mohitā — zmatená; māyayā — klamnou energií; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; yayā — jejímž působením; sṛṣṭiḥ — stvoření; pravartate — vzniká.

Překlad

Láskyplnĕ dovolila svým synům napít se z jejích ňader, jež zvlhla mlékem po pouhém doteku. Upadla do transu působením stejné klamné energie Pána Viṣṇua, která uvádí do chodu stvoření vesmíru.

Význam

Podle mínĕní Śrīly Jīvy Gosvāmīho se zde slovo sṛṣṭi může také vztahovat na tvůrčí proces, kterým Pánova Yogamāyā chystá podmínky pro Jeho zábavy. Rozhodnĕ nepřipadá v úvahu, že by matku Devakī mohl ovlivňovat hmotný aspekt Māyi.

10.85.55-56

Verš

pītvāmṛtaṁ payas tasyāḥ
pīta-śeṣaṁ gadā-bhṛtaḥ
nārāyaṇāṅga-saṁsparśa-
pratilabdhātma-darśanāḥ

te namaskṛtya govindaṁ
devakīṁ pitaraṁ balam
miṣatāṁ sarva-bhūtānāṁ
yayur dhāma divaukasām

Synonyma

pītvā — poté, co se napili; amṛtam — nektarového; payaḥ — mléka; tasyāḥ — jejího; pīta — z toho, co bylo dříve pito; śeṣam — zbytků; gadā-bhṛtaḥ — Kṛṣṇy, jenž nosí kyj; nārāyaṇa — Nejvyššího Pána, Nārāyaṇa (Kṛṣṇy); aṅga — tĕla; saṁsparśa — díky doteku; pratilabdha — znovu nabyli; ātma — své původní totožnosti (jako polobozi); darśanāḥ — vnímání; te — oni; namaskṛtya — poté, co se poklonili; govindam — Pánu Kṛṣṇovi; devakīm — Devakī; pitaram — svému otci; balam — a Pánu Balarāmovi; miṣatām — zatímco přihlíželi; sarva — všichni; bhūtānām — lidé; yayuḥ — odešli; dhāma — do sídla; diva-okasām — polobohů.

Překlad

Tím, že se napili jejího nektarového mléka, které předtím pil samotný Kṛṣṇa, se šest synů dotklo transcendentálního tĕla Pána, Nārāyaṇa, a tento dotek v nich probudil jejich původní totožnosti. Poklonili se Govindovi, Devakī, svému otci a Balarāmovi a pak se před očima všech odebrali do sídla polobohů.

Význam

Pán Kṛṣṇa zůstal jako novorozenĕ s Devakī a Vasudevou jen velmi krátkou dobu. Nejprve se jim zjevil ve své čtyřruké podobĕ Viṣṇua a po vyslechnutí jejich modliteb se pro jejich potĕšení promĕnil ve zdánlivĕ obyčejné nemluvnĕ. Vasudeva Ho ale ihned vynesl z Kaṁsova vĕzení, aby Ho uchránil před osudem Jeho bratrů. Ještĕ předtím, než Ho Vasudeva odnesl, Ho matka Devakī jednou nakojila, aby bĕhem dlouhé cesty do Nanda-vraji nemĕl žízeň. To se dozvídáme z komentáře Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura.

10.85.57

Verš

taṁ dṛṣṭvā devakī devī
mṛtāgamana-nirgamam
mene su-vismitā māyāṁ
kṛṣṇasya racitāṁ nṛpa

Synonyma

tam — toto; dṛṣṭvā — když vidĕla; devakī — Devakī; devī — božská; mṛta — mrtvých (synů); āgamana — návrat; nirgamam — a odchod; mene — pomyslela si; su — velmi; vismitā — užaslá; māyām — kouzlo; kṛṣṇasya — Kṛṣṇou; racitām — vytvořené; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Božská Devakī žasla, ó králi, když vidĕla své syny vrátit se ze sídla smrti a potom zase odejít. Usoudila, že to všechno byl jen přelud vytvořený Kṛṣṇou.

10.85.58

Verš

evaṁ-vidhāny adbhutāni
kṛṣṇasya paramātmanaḥ
vīryāṇy ananta-vīryasya
santy anantāni bhārata

Synonyma

evam-vidhāni — takové; adbhutāni — podivuhodné; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; parama-ātmanaḥ — Nejvyšší Duše; vīryāṇi — činy; ananta — neomezená; vīryasya — jehož udatnost; santi — jsou; anantāni — nekonečné; bhārata — ó potomku Bharaty.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Duše, Pán neomezené udatnosti, vykonal bezpočet zábav stejnĕ podivuhodných, jako je tato, ó potomku Bharaty.

10.85.59

Verš

śrī-sūta uvāca
ya idam anuśṛṇoti śrāvayed vā murāreś
caritam amṛta-kīrter varṇitaṁ vyāsa-putraiḥ
jagad-agha-bhid alaṁ tad-bhakta-sat-karṇa-pūraṁ
bhagavati kṛta-citto yāti tat-kṣema-dhāma

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta pravil (mudrcům shromáždĕným v Naimiṣāraṇyi, kterým opakoval rozhovor mezi Śukadevou Gosvāmīm a Parīkṣitem Mahārājem); yaḥ — každý, kdo; idam — tuto; anuśṛṇoti — patřičným způsobem vyslechne; śrāvayet — umožní druhým vyslechnout; vā — nebo; murāreḥ — Pána Kṛṣṇy, hubitele démona Mury; caritam — zábavu; amṛta — nesmrtelná; kīrteḥ — jehož sláva; varṇitam — popsanou; vyāsa-putraiḥ — ctihodným synem Vyāsadevy; jagat — vesmíru; agha — hříchy; bhit — (zábava) jež ničí; alam — beze zbytku; tat — Jeho; bhakta — pro oddané; sat — transcendentální; karṇa-pūram — ozdobu uší; bhagavati — na Nejvyššího Pána; kṛta — upírající; cittaḥ — mysl; yāti — jde; tat — Jeho; kṣema — příznivého; dhāma — do osobního sídla.

Překlad

Śrī Sūta Gosvāmī pravil: Tato zábava, kterou sehrál Pán Murāri, jehož sláva je vĕčná, ničí všechny hříchy vesmíru a slouží jako transcendentální ozdoba pro uši Jeho oddaných. Každý, kdo pozornĕ vyslechne či vypráví tuto zábavu, jak ji líčí ctihodný syn Vyāsy, bude schopný upřít mysl v meditaci na Nejvyššího Pána a dosáhnout dokonale příznivého království Boha.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho naslouchání o podivuhodných událostech ze života Pána Kṛṣṇy ničí hříchy způsobem, který je dokonalý (alam), protože je snadný. Každý se může tohoto naslouchání snadno zúčastnit, a ti, kdo se stali oddanými Kṛṣṇy, vždy s radostí používají hovory o Nĕm jako ozdoby svých uší. Neustálé pronášení transcendentální slávy Pána Kṛṣṇy žehná všem – nejen tĕm, kdo byli přítomní, když ji Pán projevoval, ale i Śukadevovi Gosvāmīmu, Sūtovi Gosvāmīmu, všem, kdo ji od té doby slyšeli a každému obyvateli tohoto vesmíru, který o ní uslyší v budoucnosti.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté páté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Kṛṣṇa poučuje Vasudevu a oživuje syny Devakī.“

KAPITOLA OSMDESÁTÁ ŠESTÁ

Arjuna unáší Subhadru a Kṛṣṇa žehná svým oddaným

10.86.1

Verš

śrī-rājovāca
brahman veditum icchāmaḥ
svasārāṁ rāma-kṛṣṇayoḥ
yathopayeme vijayo
yā mamāsīt pitāmahī

Synonyma

śrī-rājā uvāca — velký král (Parīkṣit) pravil; brahman — ó brāhmaṇo (Śukadevo); veditum — vĕdĕt; icchāmaḥ — přejeme si; svasāram — se sestrou; rāma-kṛṣṇayoḥ — Balarāmy a Kṛṣṇy; yathā — jak; upayeme — oženil se; vijayaḥ — Arjuna; yā — která; mama — moje; āsīt — byla; pitāmahī — babička.

Překlad

Král Parīkṣit řekl: Ó brāhmaṇo, rádi bychom se dozvĕdĕli, jak se Arjuna oženil se sestrou Pána Balarāmy a Pána Kṛṣṇy, která byla mojí babičkou.

Význam

Parīkṣit Mahārāja nyní otevírá téma svatby Kṛṣṇovy sestry Subhadry. Podle názoru Śrīly Śrīdhara Svāmīho navazuje Parīkṣitova otázka na předchozí vyprávĕní, protože získat ruku Subhadry byl pro Arjunu stejnĕ obtížný výkon, jako když Pán Kṛṣṇa přivedl syny Devakī z říše mrtvých, neboť samotný Pán Balarāma se stavĕl proti tomu, aby se Subhadrā vdala za Arjunu.

10.86.2-3

Verš

śrī-śuka uvāca
arjunas tīrtha-yātrāyāṁ
paryaṭann avanīṁ prabhuḥ
gataḥ prabhāsam aśṛṇon
mātuleyīṁ sa ātmanaḥ

duryodhanāya rāmas tāṁ
dāsyatīti na cāpare
tal-lipsuḥ sa yatir bhūtvā
tri-daṇḍī dvārakām agāt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; arjunaḥ — Arjuna; tīrtha — na svatá místa; yātrāyām — když putoval; paryaṭan — cestující; avanīm — po Zemi; prabhuḥ — vznešený pán; gataḥ — když dospĕl; prabhāsam — do Prabhāsy; aśṛṇot — slyšel; mātuleyīm — strýcova dcera; saḥ — on; ātmanaḥ — jeho; duryodhanāya — Duryodhanovi; rāmaḥ — Pán Balarāma; tām — ji; dāsyati — chce dát; iti — tak; na — ne; ca — a; apare — komukoliv jinému; tat — ji; lipsuḥ — přející si získat; saḥ — on, Arjuna; yatiḥ — sannyāsīm; bhūtvā — poté, co se stal; tri-daṇḍī — nesoucí trojitou tyč; dvārakām — do Dvāraky; agāt — šel.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Arjuna bĕhem svého putování po různých svatých místech dorazil do Prabhāsy. Tam se doslechl, že Pán Balarāma chce dát Subhadru, svou sestřenici z matčiny strany, za ženu Duryodhanovi a že nikomu jinému se tento plán nelíbí. Arjuna se s ní chtĕl oženit sám, a tak se převlékl za mnicha, jenž nosí tři svázané tyče, a šel do Dvāraky.

Význam

Arjunův plán, jak získat Subhadru za manželku, se může jevit jako nekonvenční, ale Arjuna se do nĕj nepouštĕl, aniž by mĕl podporu; Pán Kṛṣṇa byl ve skutečnosti jeho hlavním spiklencem. A ve Dvārace se vĕtšinĕ členů královské rodiny, zvláštĕ Vasudevovi, vůbec nelíbilo, že by mĕli dát svoji oblíbenou dceru Duryodhanovi.

10.86.4

Verš

tatra vai vārṣitān māsān
avātsīt svārtha-sādhakaḥ
pauraiḥ sabhājito ’bhīkṣṇaṁ
rāmeṇājānatā ca saḥ

Synonyma

tatra — tam; vai — vskutku; vārṣikān — období dešťů; māsān — bĕhem mĕsíců; avātsīt — pobýval; sva — svého; artha — cíle; sādhakaḥ — snažící se dosáhnout; pauraiḥ — obyvateli mĕsta; sabhājitaḥ — ctĕný; abhīkṣṇam — neustále; rāmeṇa — Pánem Balarāmou; ajānatā — jenž si nebyl vĕdom; ca — a; saḥ — on.

Překlad

Zdržel se tam bĕhem monzunových mĕsíců a snažil se uskutečnit svůj zámĕr. Pán Balarāma ani ostatní obyvatelé mĕsta ho nepoznali a zahrnovali ho veškerou úctou a pohostinností.

10.86.5

Verš

ekadā gṛham ānīya
ātithyena nimantrya tam
śraddhayopahṛtaṁ bhaikṣyaṁ
balena bubhuje kila

Synonyma

ekadā — jednou; gṛham — do svého (Balarāmova) domu; ānīya — když přivedl; ātithyena — jako hosta; nimantrya — poté, co pozval; tam — jeho (Arjunu); śraddhayā — s vírou; upahṛtam — předložené; bhaikṣyam — jídlo; balena — Pánem Balarāmou; bubhuje — snĕdl; kila — vskutku.

Překlad

Jednoho dne ho Pán Balarāma přivedl do svého domu jako hosta na obĕd a Arjuna snĕdl jídlo, které mu Pán uctivĕ předložil.

Význam

Z vysvĕtlení Śrīly Viśvanātha Cakravartīho vyplývá, že Arjuna ve své roli sannyāsīho právĕ ukončil sliby následované pro čtyři mĕsíce období dešťů a nyní mohl znovu přijímat pozvání od hospodářů. Nikoho by tedy nenapadlo, že by jeho návštĕva u Pána Balarāmy v tuto dobu mohla mít nĕjaký zvláštní cíl.

10.86.6

Verš

so ’paśyat tatra mahatīṁ
kanyāṁ vīra-mano-harām
prīty-utphullekṣaṇas tasyāṁ
bhāva-kṣubdhaṁ mano dadhe

Synonyma

saḥ — on; apaśyat — spatřil; tatra — tam; mahatīm — úžasnou; kanyām — dívku; vīra — hrdiny; manaḥ-harām — okouzlující; prīti — štĕstím; utphulla — doširoka se otevírající; īkṣanaḥ — jeho oči; tasyām — k ní; bhāva — emocemi; kṣubdham — rozrušenou; manaḥ — mysl; dadhe — upnul.

Překlad

Tam spatřil úžasnou dívku Subhadru, jež okouzlovala hrdiny. Samou radostí doširoka otevřel oči a s rozrušenou myslí o ní utkvĕle rozjímal.

10.86.7

Verš

sāpi taṁ cakame vīkṣya
nārīṇāṁ hṛdayaṁ-gamam
hasantī vrīḍitāpaṅgī
tan-nyasta-hṛdayekṣaṇā

Synonyma

sā — ona; api — také; tam — jeho; cakame — přála si; vīkṣya — když vidĕla; nārīṇām — žen; hṛdayam-gamam — dobyvatele srdcí; hasantī — s úsmĕvem; vrīḍitā — stydlivým; apāṅgī — úkosem pokukující; tat — k nĕmu; nyasta — upnuté; hṛdaya — její srdce; īkṣaṇā — a oči.

Překlad

Arjuna byl pro ženy velmi přitažlivý a jakmile ho Subhadrā uvidĕla, zatoužila ho mít za manžela. Úkosem na nĕho pohlížela se stydlivým úsmĕvem a upnula k nĕmu své srdce i zrak.

Význam

Jakmile Subhadrā spatřila Arjunu, vĕdĕla, že to není sannyāsī, ale její vyvolený. V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, to Jeho Božská Milost Śrīla Prabhupāda rozvádí: „Arjuna, dĕd Mahārāje Parīkṣita, byl sám neobyčejnĕ krásný a stavba jeho tĕla velice přitahovala i Subhadru, která si proto usmyslela, že jedinĕ Arjunu pojme za manžela. Jako prostá dívka se šťastnĕ usmívala a dívala se na nĕho.“

10.86.8

Verš

tāṁ paraṁ samanudhyāyann
antaraṁ prepsur arjunaḥ
na lebhe śaṁ bhramac-cittaḥ
kāmenāti-balīyasā

Synonyma

tām — o ní; param — jen; samanudhyāyan — meditující; antaram — pravou příležitost; prepsuḥ — čekající, až získá; arjunaḥ — Arjuna; na lebhe — nemohl dosáhnout; śam — klidu; bhramat — zmítané; cittaḥ — jeho srdce; kāmena — chtíčem; ati-balīyasā — velmi silným.

Překlad

Arjuna meditoval jen o ní a čekal na příležitost, kdy si ji bude moci odvézt. Proto nemĕl klid a srdce se mu chvĕlo vášnivou touhou.

Význam

I když se Arjunovi dostávalo úcty od samotného Pána Balarāmy, byl příliš citovĕ rozrušený na to, aby dokázal ocenit Pánovu vlídnou pohostinnost. Arjunovu rozrušenost i to, že Pán Balarāma nepoznal Arjunu v převleku, zařídil Nejvyšší Pán, aby si vychutnával své transcendentální zábavy.

10.86.9

Verš

mahatyāṁ deva-yātrāyāṁ
ratha-sthāṁ durga-nirgatāṁ
jahārānumataḥ pitroḥ
kṛṣṇasya ca mahā-rathaḥ

Synonyma

mahatyām — důležité; deva — určené pro Nejvyššího Pána; yātrāyām — bĕhem slavnosti; ratha — na kočáře; sthām — jedoucí; durga — z pevnosti; nirgatām — poté, co vyjela; jahāra — zmocnil se jí; anumataḥ — se svolením; pitroḥ — jejích rodičů; kṛṣṇasya — Kṛṣṇy; ca — a; mahā-rathaḥ — mocný válečník na kočáře.

Překlad

Jednou, u příležitosti velké chrámové slavnosti na počest Nejvyššího Pána, vyjela Subhadrā z opevnĕného paláce na kočáře a mocný válečník Arjuna využil této příležitosti, aby ji unesl. Subhadřini rodiče a Kṛṣṇa mu k tomu dali svolení.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī v této slavnosti rozpoznává každoroční Rathayātru pro Pána Viṣṇua u příležitosti Jeho probuzení z mystického spánku na konci Cāturmāsyi. Subhadřinými rodiči jsou Vasudeva a Devakī.

10.86.10

Verš

ratha-stho dhanur ādāya
śūrāṁś cārundhato bhaṭān
vidrāvya krośatāṁ svānāṁ
sva-bhāgaṁ mṛga-rāḍ iva

Synonyma

ratha — ve svém kočáře; sthaḥ — stojící; dhanuḥ — svůj luk; ādāya — když pozvedl; śūrān — hrdiny; ca — a; arundhataḥ — snažící se ho zastavit; bhaṭān — a stráže; vidrāvya — poté, co odehnal; krośatām — zatímco rozhnĕvanĕ křičeli; svānām — její příbuzní; sva — svůj; bhāgam — právoplatný podíl; mṛga-rāṭ — král zvířat, lev; iva — jako.

Překlad

Arjuna stojící v kočáře pozvedl svůj luk a odehnal udatné bojovníky a palácové stráže, kteří se mu snažili zahradit cestu. Zatímco její příbuzní rozhnĕvanĕ křičeli, odvážel si Subhadru tak jako si lev odnáší kořist ze stáda nižších zvířat.

10.86.11

Verš

tac chrutvā kṣubhito rāmaḥ
parvaṇīva mahārṇavaḥ
gṛhīta-pādaḥ kṛṣṇena
suhṛdbhiś cānusāntvitaḥ

Synonyma

tat — toto; śrutvā — když slyšel; kṣubhitaḥ — rozbouřený; rāmaḥ — Pán Balarāma; parvaṇi — za úplňku; iva — jako; mahā-arṇavaḥ — oceán; gṛhīta — uchopené; pādaḥ — Jeho nohy; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; suhṛdbhiḥ — členy Jeho rodiny; ca — a; anusāntvitaḥ — obezřetnĕ uklidnĕný.

Překlad

Když se Pán Balarāma doslechl o Subhadřinĕ únosu, rozbouřil se jako oceán za úplňku, ale Pán Kṛṣṇa Ho s úctou uchopil za nohy a společnĕ s dalšími členy rodiny Ho uklidnil, neboť Mu celou vĕc vysvĕtlil.

10.86.12

Verš

prāhiṇot pāribarhāṇi
vara-vadhvor mudā balaḥ
mahā-dhanopaskarebha-
rathāśva-nara-yoṣitaḥ

Synonyma

prāhiṇot — poslal; pāribarhāṇi — jako svatební dary; vara-vadhvoḥ — pro ženicha a nevĕstu; mudā — s potĕšením; balaḥ — Pán Balarāma; mahā-dhana — velmi cenné; upaskara — dary; ibha — slony; ratha — kočáry; asva — konĕ; nara — muže; yoṣitaḥ — a ženy.

Překlad

Pán Balarāma pak s radostí poslal novomanželskému páru nesmírnĕ cenné svatební dary – slony, kočáry, konĕ, služebníky a služebnice.

10.86.13

Verš

śrī-śuka uvāca
kṛṣṇasyāsīd dvija-śreṣṭhaḥ
śrutadeva iti śrutaḥ
kṛṣṇaika-bhaktyā pūrṇārthaḥ
śāntaḥ kavir alampataḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva řekl; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; āsīt — byl; dvija — z brāhmaṇů; śreṣṭhaḥ — jeden z nejlepších; śrutadevaḥ — Śrutadeva; iti — tak; śrutaḥ — známý; kṛṣṇa — Pánu Kṛṣṇovi; eka — výlučné; bhaktyā — díky své oddanosti; pūrṇa — naplnĕný; arthaḥ — ve všem, co si přál; śāntaḥ — klidný; kaviḥ — učený a moudrý; alampaṭaḥ — netoužící po smyslovém požitku.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Jeden Kṛṣṇův oddaný jménem Śrutadeva byl prvotřídní brāhmaṇa Díky své čisté oddané službĕ Pánu Kṛṣṇovi byl naprosto spokojený, klidný, učený a netoužil po smyslovém požitku.

10.86.14

Verš

sa uvāsa videheṣu
mithilāyāṁ gṛhāśramī
anīhayāgatāhārya-
nirvartita-nija-kriyaḥ

Synonyma

saḥ — on; uvāsa — sídlil; videheṣu — v království jménem Videha; mithilāyām — ve mĕstĕ Mithile; gṛha-āśramī — ve stavu usmĕrnĕného rodinného života; anīhayā — bez zvláštního úsilí; āgata — jež k nĕmu přicházely; āhārya — s jídlem a dalšími potřebami pro přežití; nirvartita — konal; nija — své; kriyaḥ — povinnosti.

Překlad

Žil jako zbožný hospodář ve mĕstĕ Mithile v království jménem Videha a při plnĕní svých povinností si vystačil s tĕmi prostředky živobytí, které mu přicházely samy snadno do cesty.

10.86.15

Verš

yātrā-mātraṁ tv ahar ahar
daivād upanamaty uta
nādhikaṁ tāvatā tuṣṭaḥ
kriyā cakre yathocitāḥ

Synonyma

yātrā-mātram — holé živobytí; tu — a; ahaḥ ahaḥ — den za dnem; daivāt — vlivem jeho osudu; upanamati — přicházelo k nĕmu; uta — vskutku; na adhikam — ne víc; tāvatā — s tím; tuṣṭaḥ — spokojený; kriyāḥ — povinnosti; cakre — konal; yathā — jak; ucitāḥ — bylo záhodno.

Překlad

Vůlí Prozřetelnosti dostával každý den právĕ tolik, kolik potřeboval na přežití, a o nic víc. On se s tím spokojil a náležitĕ konal své náboženské činnosti.

Význam

Ideální vaiṣṇavský brāhmaṇa by i při všech závazcích rodinného života mĕl pracovat jen tolik, kolik vyžadují jeho závazky. Nemĕl by se zbytečnĕ vzrušovat ohlednĕ hmotného pokroku, ale vĕtšinu svého času a jmĕní by mĕl vĕnovat na plnĕní vyšších povinností ve službĕ Nejvyššímu Pánu. Dokáže-li hospodář navzdory nevyhnutelným tĕžkostem tohoto degradovaného vĕku úspĕšnĕ dodržovat tento program, může očekávat, že mu Pán Kṛṣṇa bude vĕnovat osobní pozornost, jak uvidíme v případĕ Śrutadevy, dokonalého brāhmaṇy z Mithily.

10.86.16

Verš

tathā tad-rāṣṭra-pālo ’ṅga
bahulāśva iti śrutaḥ
maithilo niraham-māna
ubhāv apy acyuta-priyau

Synonyma

tathā — také (pokročilý oddaný Kṛṣṇy); tat — toho; rāṣṭra — království; pālaḥ — vládce; aṅga — můj milý (Parīkṣite); bahulāśvaḥ iti śrutaḥ — známý jako Bahulāśva; maithilaḥ — královského rodu pocházejícího od krále Mithily (Janaky); niraham-mānaḥ — prostý falešného ega; ubhau — oba; api — jistĕ; acyuta-priyau — drazí Pánu Acyutovi.

Překlad

Podobnĕ oproštĕný od falešného ega byl vládce onoho království, můj milý Parīkṣite, potomek mithilské dynastie jménem Bahulāśva. Oba tito oddaní byli Pánu Acyutovi velmi drazí.

10.86.17

Verš

tayoḥ prasanno bhagavān
dārukeṇāhṛtaṁ ratham
āruhya sākaṁ munibhir
videhān prayayau prabhuḥ

Synonyma

tayoḥ — s obĕma; prasannaḥ — spokojený; bhagavān — Pán, Osobnost Božství; dārukeṇa — Dārukou; āhṛtam — přivezený; ratham — svého kočáru; āruhya — poté, co usedl do; sākam — společnĕ s; munibhiḥ — mudrci; videhān — do království Videhy; prayayau — jel; prabhuḥ — Pán.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, byl s obĕma spokojený, a tak usedl do svého kočáru, který přivezl Dāruka, a se skupinou mudrců se vydal do Videhy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī ve svém komentáři k tomuto verši uvádí, že Śrutadeva a Bahulāśva nemohli jet do Dvāraky Pána Kṛṣṇu navštívit, protože oba složili slib, že budou pravidelnĕ uctívat své osobní Božstvo doma. Śrī Kṛṣṇa s velkou radostí podnikl mimořádnou cestu, aby obĕma umožnil se s Ním setkat. Když opouštĕl Dvāraku, trval na tom, že mudrci, kteří Ho chtĕjí doprovázet, si musí přisednout k Nĕmu do kočáru, neboť jít za Ním pĕšky by je vyčerpalo. Vĕhlasní mudrci by obvykle ani nepomysleli na cestování v takovém honosném vozidle, ale na Pánovo nařízení odložili svou přirozenou nechuť a přisedli si k Nĕmu.

10.86.18

Verš

nārado vāmadevo ’triḥ
kṛṣṇo rāmo ’sito ’ruṇiḥ
ahaṁ bṛhaspatiḥ kaṇvo
maitreyaś cyavanādayaḥ

Synonyma

nāradaḥ vāmadevaḥ atriḥ — mudrci Nārada, Vāmadeva a Atri; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa-dvaipāyana Vyāsa; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; asitaḥ aruṇiḥ — Asita a Aruṇi; aham — já (Śukadeva); bṛhaspatiḥ kaṇvaḥ — Bṛhaspati a Kaṇva; maitreyaḥ — Maitreya; cyavana — Cyavana; ādayaḥ — a další.

Překlad

Mezi tĕmito mudrci byli Nārada, Vāmadeva, Atri, Kṛṣṇa-dvaipāyana Vyāsa, Paraśurāma, Asita, Aruṇi, já, Bṛhaspati, Kaṇva, Maitreya a Cyavana.

10.86.19

Verš

tatra tatra tam āyāntaṁ
paurā jānapadā nṛpa
upatasthuḥ sārghya-hastā
grahaiḥ sūryam ivoditam

Synonyma

tatra tatra — na každém místĕ; tam — Jeho; āyāntam — jak přijíždĕl; paurāḥ — obyvatelé mĕst; jānapadāḥ — a obyvatelé vesnic; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); upatasthuḥ — vycházeli Ho přivítat; sa — s; arghya — vodou na projev úcty; hastāḥ — v rukou; grahaiḥ — planetami; sūryam — slunce; iva — jako; uditam — vyšlé.

Překlad

V každém velkém i malém mĕstĕ, kterým Pán cestou projíždĕl, ó králi, lidé přicházeli s vodou arghya v rukou, aby Ho uctili, jako kdyby uctívali vyšlé slunce obklopené planetami.

Význam

Zde jsou mudrci cestující s Kṛṣṇou v Jeho kočáře přirovnáni k planetám okolo slunce.

10.86.20

Verš

ānarta-dhanva-kuru-jāṅgala-kaṅka-matsya-
pāñcāla-kunti-madhu-kekaya-kośalārṇāḥ
anye ca tan-mukha-sarojam udāra-hāsa-
snigdhekṣaṇaṁ nṛpa papur dṛśibhir nr-nāryaḥ

Synonyma

ānarta — lidé Ānarty (oblasti, v níž leží Dvārakā); dhanva — poušť (v Gudžaratu a Rádžasthánu); kuru-jāṅgala — oblast kuruovských lesů (oblasti Thanéšvaru a Kurukšétry); kaṅka — Kaṅka; matsya — Matsya (království Džaipuru a Alojáru); pāñcāla — oblasti podél obou břehů Gangy; kunti — Mālava; madhu — Mathurā; kekaya — v severovýchodním Paňdžábu, oblasti mezi řekami Śatadru a Vipāśou; kośala — starobylé království Pána Rāmacandry sahající od severní hranice Kāśī po Himálaj; arṇāḥ — a království hraničící na východĕ s Mithilou; anye — jiná; ca — také; tat — Jeho; mukha — tvář; sarojam — lotosovou; udāra — štĕdrými; hāsa — s úsmĕvy; snigdha — a láskyplnými; īkṣaṇam — pohledy; nṛpa — ó králi; papuḥ — pili; dṛśibhiḥ — očima; nṛ-nāryaḥ — muži a ženy.

Překlad

Muži a ženy království Ānarty, Dhanvy, Kuru-jāṅgaly, Kaṅky, Matsyi, Pañcāly, Kunti, Madhu, Kekayi, Kośaly, Arṇy a mnoha dalších očima pili nektarovou krásu Kṛṣṇovy lotosové tváře, kterou zkrášlovaly štĕdré úsmĕvy a láskyplné pohledy.

10.86.21

Verš

tebhyaḥ sva-vīkṣaṇa-vinaṣṭa-tamisra-dṛgbhyaḥ
kṣemaṁ tri-loka-gurur artha-dṛśaṁ ca yacchan
śṛṇvan dig-anta-dhavalaṁ sva-yaśo ’śubha-ghnaṁ
gītaṁ surair nṛbhir agāc chanakair videhān

Synonyma

tebhyaḥ — pro nĕ; sva — Jeho; vīkṣaṇa — pohledem; vinaṣṭa — odstranĕná; tamisra — temnota; dṛgbhyaḥ — jejichž očí; kṣemam — nebojácnost; tri — tří; loka — svĕtů; guruḥ — duchovní mistr; artha-dṛśam — duchovní zrak; ca — a; yacchan — udílející; śṛṇvan — slyšící; dik — svĕtových stran; anta — konce; dhavalam — jež očišťuje; sva — svou; yaśaḥ — slávu; aśubha — nepříznivost; ghnam — jež odstraňuje; gītam — opĕvovanou; suraiḥ — polobohy; nṛbhiḥ — a lidmi; agāt — přijel; śanakaiḥ — postupnĕ; videhān — do království Videhy.

Překlad

Když jen Pán Kṛṣṇa, duchovní mistr tří svĕtů, upřel svůj zrak na ty, kdo se na Nĕho přišli podívat, zbavoval je slepoty materialismu. Zatímco je takto obdarovával nebojácností a božským pohledem, poslouchal polobohy a lidi, jak opĕvují Jeho slávu, jež očišťuje celý vesmír a ničí všechno neštĕstí. Postupnĕ dojel do Videhy.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī klade logickou otázku, jak mohli obyčejní lidé po cestĕ vůbec vidĕt Pána, když jim oči zakrývala nevĕdomost a Pánův kočár byl navíc rychlejší než vítr? Śrīla Jīva sám odpovídá, že zvláštní milostivý pohled Pána Kṛṣṇy každého zmocnil čistou oddaností, jež dává přístup do Jeho společnosti. Jinak by zůstal mimo dosah jejich zraků, jak sám říká ve svých pokynech Uddhavovi: bhaktyāham ekayā grāhyaḥ – „Jedinĕ oddaností je možné Mĕ vnímat.“ (Bhāg. 11.14.21) Výraz sva-vīkṣaṇa-vinaṣṭa-tamisra-dṛgbhyaḥ má sice v základním smyslu tvar mužského rodu, ale s přihlédnutím ke gramatickému pravidlu tvoření složenin zvanému eka-śeṣa ho lze v tomto kontextu vztahovat jak na muže, tak na ženy.

10.86.22

Verš

te ’cyutaṁ prāptam ākarṇya
paurā jānapadā nṛpa
abhīyur muditās tasmai
gṛhītārhaṇa-pāṇayaḥ

Synonyma

te — oni; acyutam — Pán Kṛṣṇa; prāptam — přijel; ākarṇya — když slyšeli; paurāḥ — lidé ve mĕstĕ; jānapadāḥ — a ve vesnicích; nṛpa — ó králi; abhīyuḥ — přicházeli; muditāḥ — radostní; tasmai — k Nĕmu; gṛhīta — držící; arhaṇa — dary, které Mu chtĕli nabídnout; pāṇayaḥ — v rukou.

Překlad

Když obyvatelé mĕst a vesnic Videhy slyšeli, že přijel Pán Acyuta, ó králi, radostnĕ Ho přicházeli uvítat s dary v rukou.

10.86.23

Verš

dṛṣṭvā ta uttamaḥ-ślokaṁ
prīty-utphulānanāśayāḥ
kair dhṛtāñjalibhir nemuḥ
śruta-pūrvāṁs tathā munīn

Synonyma

dṛṣṭvā — když vidĕli; te — oni; uttamaḥ-ślokam — Pána Kṛṣṇu opĕvovaného vznešenou poezií; prīti — láskou; utphulla — rozkvétající; ānana — jejich tváře; āśayāḥ — a srdce; kaiḥ — na hlavách; dhṛta — drženými; añjalibhiḥ — se sepjatými dlanĕmi; nemuḥ — klanĕli se; śruta — o nichž slyšeli; pūrvān — dříve; tathā — také; munīn — mudrcům.

Překlad

Jakmile lidé spatřili Pána Uttamaḥśloku, tváře a srdce jim rozkvétaly láskou. S dlanĕmi sepjatými nad hlavou se klanĕli Pánu i mudrcům, kteří Ho doprovázeli a o kterých předtím jen slyšeli.

10.86.24

Verš

svānugrahāya samprāptaṁ
manvānau taṁ jagad-gurum
maithilaḥ śrutadevaś ca
pādayoḥ petatuḥ prabhoḥ

Synonyma

sta — jemu; anugrahāya — projevit milost; samprāptam — nyní; manvānau — oba si myslící; tam — On; jagat — vesmíru; gurum — duchovní učitel; maithilaḥ — král Mithily; śrutadevaḥ — Śrutadeva; ca — a; pādayoḥ — u nohou; petatuḥ — padli; prabhoḥ — Pánových.

Překlad

Král Mithily i Śrutadeva padli Pánovi k nohám a každý z nich si myslel, že duchovní učitel vesmíru tam přijel jen proto, aby mu projevil milost.

10.86.25

Verš

nyamantrayetāṁ dāśārham
ātithyena saha dvijaiḥ
maithilaḥ śrutadevaś ca
yugapat saṁhatāñjalī

Synonyma

nyamantrayetām — oba pozvali; dāśārham — Kṛṣṇu, potomka Daśārhy; ātithyena — aby se stal jejich hostem; saha — společnĕ s; dvijaiḥ — brāhmaṇy; maithilaḥ — Bahulāśva; śrutadevaḥ — Śrutadeva; ca — a; yugapat — současnĕ; saṁhata — pevnĕ sepnuté; añjalī — jejichž dlanĕ.

Překlad

Ve přesnĕ stejnou dobu předstoupili král Maithila a Śrutadeva se sepjatými dlanĕmi a pozvali Pána Daśārhů, aby se s brāhmaṇskými mudrci stal jejich hostem.

10.86.26

Verš

bhagavāṁs tad abhipretya
dvayoḥ priya-cikīrṣayā
ubhayor āviśad geham
ubhābhyāṁ tad-alakṣitaḥ

Synonyma

bhagavān — Nejvyšší Pán; tat — to; abhipretya — když přijal; dvayoḥ — obou dvou; priya — potĕšení; cikīrṣayā — přející si; ubhayoḥ — obou; āviśat — vešel; geham — do domů; ubhābhyām — pro oba; tat — při tom (vcházení do domu toho druhého); alakṣitaḥ — nevidĕný.

Překlad

Pán je chtĕl oba potĕšit, a tak přijal pozvání od obou. Vešel tedy současnĕ do obou domů, ale ani jeden z nich nevidĕl, že vchází i do domu toho druhého.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Kṛṣṇa navštívil Śrutadevu a Bahulāśvu zároveň tak, že se i s mudrci projevil ve zdvojených podobách. Král Bahulāśva si tedy myslel, že Pán Kṛṣṇa přišel jen do jeho domu a Śrutadevu nechal vrátit se domů zklamaného, zatímco Śrutadeva vĕřil, že tomu bylo právĕ naopak.

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda podotýká: „To, že byl (Pán Kṛṣṇa) se svými společníky přítomný v obou domech, ačkoliv si bráhmana i král mysleli, že je jen v jednom, je další ukázka majestátu Nejvyšší Osobnosti Božství. Zjevená písma tento atribut nazývají vaibhava-prakāśa. Když se Pán Kṛṣṇa oženil se šestnácti tisíci ženami, expandoval se na šestnáct tisíc podob, přičemž každá z nich byla stejnĕ mocná jako On sám. Podobnĕ ve Vṛndāvanu, když Brahmā ukradl Kṛṣṇova telátka a pasáčky, se Kṛṣṇa expandoval do mnoha nových telátek a chlapců.“

10.86.27-29

Verš

śrāntān apy atha tān dūrāj
janakaḥ sva-gṛhāgatān
ānīteṣv āsanāgryeṣu
sukhāsīnān mahā-manāḥ

pravṛddha-bhaktyā uddharṣa-
hṛdayāsrāvilekṣaṇaḥ
natvā tad-aṅghrīn prakṣālya
tad-apo loka-pāvanīḥ

sa-kuṭumbo vahan mūrdhnā
pūjayāṁ cakra īśvarān
gandha-mālyāmbarākalpa-
dhūpa-dīpārghya-go-vṛṣaiḥ

Synonyma

śrāntān — unavené; api — jistĕ; atha — tehdy; tān — je; dūrāt — zdaleka; janakaḥ — král Bahulāśva, potomek Janaky; sva — do jeho; gṛha — domu; āgatān — přišlé; ānīteṣu — jež byla vynesena; āsana — na sedadla; agryeṣu — prvotřídní; sukha — pohodlnĕ; āsīnān — usazené; mahā-manāḥ — velmi inteligentní; pravṛddha — silnou; bhaktyā — s oddaností; ut-dharṣa — přeradostné; hṛdaya — jehož srdce; asra — slzami; āvila — zastřené; īkṣaṇaḥ — jehož oči; natvā — poté, co se poklonil; tat — jejich; aṅghrīn — nohy; prakṣālya — poté, co omyl; tat — z toho; apaḥ — vodu; loka — celý svĕt; pāvanīḥ — schopnou očistit; sa — spolu se; kuṭumbaḥ — svou rodinou; vahan — nesoucí; mūrdhnā — na hlavĕ; pūjayām cakre — uctíval; īśvarān — pány; gandha — vonnou (santálovou) pastou; mālya — kvĕtinovými girlandami; ambara — odĕvy; ākalpa — šperky; dhūpa — vonnými tyčinkami; dīpa — lampičkami; arghya — vodou arghya; go — kravami; vṛṣaiḥ — a býky.

Překlad

Když král Bahulāśva, potomek Janaky, vidĕl, jak se k jeho domu zdálky blíží Pán Kṛṣṇa s mudrci, kteří byli z cesty ponĕkud unavení, okamžitĕ pro nĕ nechal vynést čestná sedadla. Poté, co se všichni pohodlnĕ usadili, moudrý král, jehož srdce překypovalo radostí a jenž mĕl oči zastřené slzami, se jim poklonil a s hlubokou oddaností jim omyl nohy. Použitou vodu, která byla schopná očistit celý svĕt, pak vzal a pokropil si s ní hlavu i hlavy členů své rodiny. Potom všechny ty velké pány uctíval tak, že jim nabídl vonnou santálovou pastu, kvĕtinové girlandy, krásné odĕvy a ozdoby, vonné tyčinky, lampičky, vodu arghya a krávy a býky.

Význam

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Bahulāśva, král Videhy, byl velice inteligentní a dokonale ovládal zdvořilé chování. Byl překvapený, že v jeho domĕ je osobnĕ přítomno mnoho mudrců společnĕ s Nejvyšší Osobností Božství. Dobře vĕdĕl, že podmínĕné duše, které se zabývají svĕtskými vĕcmi, nemohou být stoprocentnĕ čisté, zatímco Nejvyšší Pán a Jeho čistí oddaní jsou vždy transcendentální vůči svĕtskému znečištĕní. Proto žasl, když vidĕl, že Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa, a všichni velcí mudrci navštívili jeho dům, a dĕkoval Pánu Kṛṣṇovi za Jeho bezpříčinnou milost.“

Slovo īśvara se v tomto verši vztahuje nejen na Nejvyššího Pána, ale i na vznešené mudrce v Jeho společnosti; to potvrzují ācāryové Śrīdhara Svāmī a Viśvanātha Cakravartī.

10.86.30

Verš

vācā madhurayā prīṇann
idam āhānna-tarpitān
pādāv aṅka-gatau viṣṇoḥ
saṁspṛśañ chanakair mudā

Synonyma

vācā — hlasem; madhurayā — vlídným; prīṇan — snažící se je potĕšit; idam — toto; āha — řekl; anna — jídlem; tarpitān — kteří byli uspokojeni; pādau — nohy; aṅka — na jeho klínĕ; gatau — položené; viṣṇoḥ — Pána Kṛṣṇy; saṁspṛśan — masírující; śanakaiḥ — pomalu; mudā — šťastnĕ.

Překlad

Když se najedli ke své plné spokojenosti, král je chtĕl potĕšit ještĕ víc, a tak začal vlídným hlasem pomalu hovořit. Přitom si vzal nohy Pána Viṣṇua do klína a celý šťastný je masíroval.

10.86.31

Verš

śrī-bahulāśva uvāca
bhavān hi sarva-bhūtānām
ātmā sākṣī sva-dṛg vibho
atha nas tvat-padāmbhojaṁ
smaratāṁ darśanaṁ gataḥ

Synonyma

śrī-bahulāśvaḥ uvāca — Śrī Bahulāśva řekl; bhavān — Ty; hi — jistĕ; sarva — všech; bhūtānām — stvořených bytostí; ātmā — Nejvyšší Duše; sākṣī — svĕdek; sva-dṛk — sám sebou osvícený; vibho — ó všemocný Pane; atha — takto; naḥ — pro nás; tvat — Tvoje; pada-ambhojam — na lotosové nohy; smaratām — kteří vzpomínáme; darśanam gataḥ — stal ses viditelným.

Překlad

Śrī Bahulāśva řekl: Ó všemocný Pane, Ty jsi Duše všech stvořených bytostí, jejich sám sebou osvícený svĕdek, a teď nám, kteří stále meditujeme o Tvých lotosových nohách, dáváš možnost Tĕ zhlédnout.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje Bahulāśvovy niterné myšlenky takto: Bahulāśva oslavuje Pána Kṛṣṇu jako Duši, jež inspiruje všechen život a vĕdomí, neboť myslí na to, že i takový hlupák, jako je on, může být Pánovou milostí probuzen k vĕdomí oddanosti. Oslavuje Pána jako svĕdka všeho zbožného i bezbožného jednání s důvĕrou, že si Pán pamatuje sebenepatrnou oddanou službu, kterou kdy vykonal. A oslavuje Ho jako osvíceného sebou samým, neboť Pán nikdy nepotřebuje získat osvícení nebo informace z jakéhokoliv vnĕjšího zdroje. Bahulāśva si uvĕdomuje, že Pán vždy vĕdĕl o jeho dávné skryté touze Ho spatřit.

10.86.32

Verš

sva-vacas tad ṛtaṁ kartum
asmad-dṛg-gocaro bhavān
yad ātthaikānta-bhaktān me
nānantaḥ śrīr ajaḥ priyaḥ

Synonyma

sva — své vlastní; vacaḥ — prohlášení; tat — to; ṛtam — pravdivým; kartum — učinit; asmat — našim; dṛk — očím; gocaraḥ — přístupný; bhavān — Ty; yat — co; āttha — pravil jsi; eka-anta — s jediným cílem; bhaktāt — než oddaný; me — Můj; na — ne; anantaḥ — Pán Ananta; śrīḥ — bohynĕ Śrī; ajaḥ — nezrozený Brahmā; priyaḥ — dražší.

Překlad

Sám jsi prohlásil: „Ani Ananta, bohynĕ Śrī nebo nezrozený Brahmā Mi nejsou dražší než Můj čistý oddaný.“ A nyní se zjevuješ našim očím, abys dokázal pravdivost svých slov.

10.86.33

Verš

ko nu tvac-caraṇāmbhojam
evaṁ-vid visṛjet pumān
niṣkiñcanānāṁ śāntānāṁ
munīnāṁ yas tvam ātma-daḥ

Synonyma

kaḥ — který; nu — vůbec; tvat — Tvé; caraṇa-ambhojam — lotosové nohy; evam — toto; vit — vĕdoucí; visṛjet — opustil by; pumān — človĕk; niṣkiñcanānām — tĕm, kdo nemají žádné hmotné vlastnictví; śāntānām — kteří jsou klidní; munīnām — mudrcům; yaḥ — kdo; tvam — Ty; ātma — sebe; daḥ — dávající.

Překlad

Který človĕk, jenž zná tuto pravdu, by mohl kdy opustit Tvé lotosové nohy, když Ty jsi připravený dát sám sebe klidným mudrcům, kteří nic neprohlašují za své?

10.86.34

Verš

yo ’vatīrya yador vaṁśe
nṛṇāṁ saṁsaratām iha
yaśo vitene tac-chāntyai
trai-lokya-vṛjināpaham

Synonyma

yaḥ — kdo; avatīrya — když sestoupil; yadoḥ — Yadua; vaṁśe — do dynastie; nṛṇām — pro lidi; saṁsaratām — kteří jsou lapeni v kolobĕhu rození a umírání; iha — v tomto svĕtĕ; yaśaḥ — svou slávu; vitene — rozšířil; tat — toho (hmotné existence); śāntyai — pro ukončení; trai-lokya — tří svĕtů; vṛjina — hříchy; apaham — jež odstraňuje.

Překlad

Poté, co ses zjevil v yaduovské dynastii, jsi rozšířil svoji slávu, jež dokáže odstranit všechny hříchy tří svĕtů, jen abys osvobodil ty, kdo jsou lapeni v kolobĕhu rození a umírání.

10.86.35

Verš

namas tubhyaṁ bhagavate
kṛṣṇāyākuṇṭha-medhase
nārāyaṇāya ṛṣaye
su-śāntaṁ tapa īyuṣe

Synonyma

namaḥ — poklony; tubhyam — Tobĕ; bhagavate — Nejvyššímu Pánu; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; akuṇṭha — neomezená; medhase — jehož inteligence; nārāyaṇāya ṛṣaye — mudrci Nara-Nārāyaṇovi; su-śāntam — dokonale klidnému; tapaḥ — askezi; īyuṣe — podstupujícímu.

Překlad

Klaním se Tobĕ, Nejvyšší Osobnosti Božství, Pánu Kṛṣṇovi, jehož inteligence je vždy neomezená. Klaním se mudrci Nara-Nārāyaṇovi, jenž se vždy s naprostým klidem vĕnuje askezi.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že král pronášel tyto modlitby se zámĕrem vybídnout Pána Kṛṣṇu, aby se v jeho domĕ zdržel nĕkolik dní. Král uvažoval: „Jelikož styk s Nejvyšším Pánem může každého zbavit mylných představ a pochybností, Kṛṣṇova přítomnost v mém domĕ posílí mou inteligenci a budu schopný snést nápor hmotných tužeb. Ve své expanzi Nara-Nārāyaṇa Ṛṣiho Pán stále žije v Badarikāśramu pro dobro celého území Bharaty, a tak tedy může přinést štĕstí i území Mithily, když zde alespoň nĕkolik dní zůstane. Jelikož Pán Kṛṣṇa tíhne ke klidu a jednoduchosti, jistĕ upřednostní mé prosté obydlí před přílišným bohatstvím Dvāraky.“

10.86.36

Verš

dināni katicid bhūman
gṛhān no nivasa dvijaiḥ
sametaḥ pāda-rajasā
punīhīdaṁ nimeḥ kulam

Synonyma

dināni — dnů; katicit — nĕkolik; bhūman — ó všudypřítomný; gṛhān — v domĕ; naḥ — našem; nivasa — prosím pobuď; dvijaiḥ — brāhmaṇy; sametaḥ — doprovázený; pāda — svých nohou; rajasā — prachem; punīhi — prosím posvĕť; idam — tuto; nimeḥ — krále Nimiho; kulam — dynastii.

Překlad

Prosím pobuď i s tĕmito brāhmaṇy nĕkolik dní v našem domĕ, ó všudypřítomný Pane, a posvĕť tuto Nimiho dynastii prachem ze svých nohou.

10.86.37

Verš

ity upāmantrito rājñā
bhagavāḻ loka-bhāvanaḥ
uvāsa kurvan kalyāṇaṁ
mithilā-nara-yoṣitām

Synonyma

iti — takto; upāmantritaḥ — pozvaný; rajñā — králem; bhagavān — Nejvyšší Pán; loka — celého svĕta; bhāvanaḥ — udržovatel; uvāsa — zdržel se; kurvan — vytvářející; kalyāṇam — štĕstí; mithilā — mĕsta Mithily; nara — pro muže; yoṣitām — a ženy.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Na toto královo pozvání Nejvyšší Pán, jenž udržuje svĕt, souhlasil, že nĕjaký čas zůstane, aby muže i ženy Mithily zahrnul štĕstím.

10.86.38

Verš

śrutadevo ’cyutaṁ prāptaṁ
sva-gṛhāñ janako yathā
natvā munīn su-saṁhṛṣṭo
dhunvan vāso nanarta ha

Synonyma

śrutadevaḥ — Śrutadeva; acyutam — Pána Kṛṣṇu; prāptam — když mĕl; sva-gṛhān — ve svém domĕ; janakaḥ — Bahulāśva; yathā — stejnĕ jako; natvā — poté, co se poklonil; munīn — mudrcům; su — velmi; saṁhṛṣṭaḥ — rozradostnĕný; dhunvan — mávající; vāsaḥ — svým odĕvem; nanarta ha — tančil.

Překlad

Śrutadeva přijal Pána Acyutu ve svém domĕ se stejným nadšením, jaké projevil král Bahulāśva. Poté, co se Pánu a mudrcům poklonil, začal Śrutadeva s velkou radostí tančit a mávat přitom svým přehozem.

10.86.39

Verš

tṛṇa-pīṭha-bṛṣīṣv etān
ānīteṣūpaveśya saḥ
svāgatenābhinandyāṅghrīn
sa-bhāryo ’vanije mudā

Synonyma

tṛṇa — z trávy; pīṭha — na sedadla; bṛṣīṣu — a na rohože z darbhy; etān — je; ānīteṣu — jež byly přineseny; upaveśya — poté, co usadil; saḥ — on; sva-āgatena — vlídnými slovy; abhinandya — poté, co je uvítal; aṅghrīn — jejich nohy; sa-bhāryaḥ — společnĕ se svou ženou; avanije — umyl; mudā — s radostí.

Překlad

Poté, co přinesl rohože z trávy a stébel darbhy a hosty na nĕ usadil, uvítal je vlídnými slovy. Potom jim se svou ženou s velkou radostí umyl nohy.

Význam

Aby mohl Śrutadeva poskytnout i toto prosté uvítání, musel si jít vypůjčit rohože navíc od sousedů. Tento vhled podává Śrīla Viśvanātha Cakravartī.

10.86.40

Verš

tad-ambhasā mahā-bhāga
ātmānaṁ sa-gṛhānvayam
snāpayāṁ cakra uddharṣo
labdha-sarva-manorathaḥ

Synonyma

tat — s tou; ambhasā — vodou; mahā-bhāgaḥ — velmi zbožný; ātmānam — sebe; sa — a také; gṛha — svůj dům; anvayam — a svou rodinu; snāpayām cakre — pokropil; uddharṣaḥ — překypující radosti; labdha — když dosáhl; sarva — všech; manaḥ-rathaḥ — tužeb.

Překlad

Použitou vodou ctnostný Śrutadeva hojnĕ pokropil sebe, svůj dům i svou rodinu. Překypoval radosti a cítil, že se mu splnily všechny touhy.

10.86.41

Verš

phalārhaṇośīra-śivāmṛtāmbubhir
mṛdā surabhyā tulasī-kuśāmbuyaiḥ
ārādhayām āsa yathopapannayā
saparyayā sattva-vivardhanāndhasā

Synonyma

phala — v podobĕ ovoce; arhaṇa — dary; uśīra — s určitým druhem aromatického kořene; śiva — čistou; amṛta — nektarovĕ sladkou; ambubhiḥ — a vodou; mṛdā — jílem; surabhyā — vonným; tulasī — lístky tulasī; kuśa — trávou kuśa; ambujaiḥ — a lotosovými kvĕty; ārādhayām āsa — uctil je; yathā — jak; upapannayā — mohly být získány; saparyayā — předmĕty, jež se používají k uctívání; sattva — kvalitu dobra; vivardhana — jež posiluje; andhasā — jídlem.

Překlad

Uctil je dary v podobĕ příznivých předmĕtů, které mohl snadno získat, jako bylo ovoce, kořen uśīra, čistá nektarová voda, vonný jíl, lístky tulasī, tráva kuśa a lotosové kvĕty. Potom jim předložil jídlo, které posiluje kvalitu dobra.

10.86.42

Verš

sa tarkayām āsa kuto mamānv abhūt
gṛhāndha-kūpe patitasya saṅgamaḥ
yaḥ sarva-tīrthāspada-pāda-reṇubhiḥ
kṛṣṇena cāsyātma-niketa-bhūsuraiḥ

Synonyma

saḥ — on; tarkayām āsa — snažil se pochopit; kutaḥ — z jakého důvodu; mama — mnĕ; anu — vskutku; abhūt — stalo se; gṛha — domova; andha — slepé; kūpe — do studny; patitasya — spadlého; saṅgamaḥ — společnost; yaḥ — jež; sarva — všech; tīrtha — svatých míst; āspada — který je útočištĕm; pāda — z jejichž nohou; reṇubhiḥ — prach; kṛṣṇena — s Pánem Kṛṣṇou; ca — také; asya — tohoto; ātma — Jeho; niketa — kteří jsou sídlem; bhū-suraiḥ — s brāhmaṇy.

Překlad

Říkal si: Jak je možné, že jsem se já, který jsem spadl do slepé studny rodinného života, mohl setkat s Pánem Kṛṣṇou? A jak je možné, že jsem se navíc mohl setkat s tĕmito velkými brāhmaṇy, kteří stále nosí Pána ve svých srdcích? Vždyť prach z jejich nohou je útočištĕm všech svatých míst.

10.86.43

Verš

sūpaviṣṭān kṛtātithyān
śrutadeva upasthitaḥ
sa-bhārya-svajanāpatya
uvācāṅghry-abhimarśanaḥ

Synonyma

su-upaviṣṭān — pohodlnĕ usazeným; kṛta — když byla prokázána; ātithyān — pohostinnost; śrutadevaḥ — Śrutadeva; upasthitaḥ — sedící poblíž nich; sa-bhārya — se svou ženou; sva-jana — příbuznými; apatyaḥ — a dĕtmi; uvāca — promluvil; aṅghri — nohy (Pána Kṛṣṇy); abhimarśanaḥ — masírující.

Překlad

Když byli jeho hosté pohodlnĕ usazeni a každému se dostalo náležitého uvítání, Śrutadeva se ženou, dĕtmi a dalšími příbuznými usedl poblíž nich. Potom Kṛṣṇu a mudrce oslovil, přičemž masíroval Pánovy nohy.

10.86.44

Verš

śrutadeva uvāca
nādya no darśanaṁ prāptaḥ
paraṁ parama-pūruṣaḥ
yarhīdaṁ śaktibhiḥ sṛṣṭvā
praviṣṭo hy ātma-sattayā

Synonyma

śrutadevaḥ uvāca — Śrutadeva řekl; na — ne; adya — dnes; naḥ — námi; darśanam — možnost spatřit; prāptaḥ — získaná; param — teprve; parama — Nejvyšší; pūruṣaḥ — Pán; yarhi — když; idam — tento (vesmír); śaktibhiḥ — pomocí svých energií; sṛṣṭvā — poté, co stvořil; praviṣṭaḥ — vstoupil; hi — jistĕ; ātma — svém; sattayā — ve stavu existence.

Překlad

Śrutadeva řekl: Není to tak, že možnost spatřit Nejvyššího Pána jsme získali teprve dnes, protože ve skutečnosti jsme s Ním ve styku od doby, kdy pomocí svých energií stvořil tento vesmír a pak do nĕho ve své transcendentální podobĕ vstoupil.

10.86.45

Verš

yathā śayānaḥ puruṣo
manasaivātma-māyayā
sṛṣṭvā lokaṁ paraṁ svāpnam
anuviśyāvabhāsate

Synonyma

yathā — jako; śayānaḥ — spící; puruṣaḥ — človĕk; manasā — svou myslí; eva — jen; ātma — vlastní; māyayā — svou představivostí; sṛṣṭvā — poté, co vytvoří; lokam — nĕjaký svĕt; param — oddĕlený; svāpnam — do sna; anuviśya — když vstoupí; avabhāsate — jeví se.

Překlad

Pán je jako spící človĕk, který si v představivosti vytváří oddĕlený svĕt a potom vstoupí do vlastního snu a vidí se v nĕm.

Význam

V iluzi svého snu si spící človĕk vytváří zdánlivý svĕt i s mĕsty naplnĕnými fiktivními výtvory jeho představivosti. Tak nĕjak podobnĕ Pán projevuje vesmír. Stvoření samozřejmĕ není klamné pro Pána, ale pro ty duše, které podléhají Jeho energii Māyi. V rámci své služby Pánu Māyā mate podmínĕné duše, aby její dočasné projevy, jež postrádají podstatu, pokládaly za skutečné.

10.86.46

Verš

śṛṇvatāṁ gadatāṁ śaśvad
arcatāṁ tvābhivandatām
ṇṛṇāṁ saṁvadatām antar
hṛdi bhāsy amalātmanām

Synonyma

śṛṇvatām — tĕm, kdo poslouchají; gadatām — kdo popisují; śaśvat — neustále; arcatām — kdo uctívají; tvā — Tebe; abhivandatām — kdo velebí; nṛṇām — lidem; saṁvadatām — kdo diskutují; antaḥ — v nitru; hṛdi — srdce; bhāsi — zjevuješ se; amala — neposkvrnĕné; ātmanām — jejichž mysli.

Překlad

Zjevuješ se v srdcích lidí s čistým vĕdomím, kteří o Tobĕ neustále naslouchají, zpívají o Tobĕ, uctívají Tĕ, oslavují Tĕ a společnĕ o Tobĕ rozmlouvají.

10.86.47

Verš

hṛdi-stho ’py ati-dūra-sthaḥ
karma-vikṣipta-cetasām
ātma-śaktibhir agrāhyo
’py anty upeta-guṇātmanām

Synonyma

hṛdi — v srdci; sthaḥ — žijící; api — přestože; ati — velmi; dūra-sthaḥ — daleko; karma — hmotnými činnostmi; vikṣipta — rozrušené; cetasām — pro ty, jejichž mysli; ātma — vlastními; śaktibhiḥ — silami; agrāhyaḥ — neuchopitelný; api — i když; anti — blízko; upeta — realizované; guṇa — Tvé vlastnosti; ātmanām — jejichž srdci.

Překlad

Ale přestože žiješ v srdci, jsi velmi daleko od tĕch, kteří mají mysli rozrušené zapletením v hmotných činnostech. Svými vlastními hmotnými silami se Tĕ nikdo nemůže zmocnit, protože se zjevuješ jen v srdcích tĕch, kdo se naučili vnímat Tvé transcendentální vlastnosti.

Význam

Všemilostivý Pán dlí v srdci každé bytosti. Vidĕt Ho tam je však možné jen když je srdce dokonale očištĕné. Materialisté mohou vyžadovat, aby Bůh dokázal svou existenci tím, že se jim ukáže jako výsledek jejich empirických výzkumů, ale na tyto drzé výzvy nemusí Bůh reagovat. Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītĕ (7.25):

nāhaṁ prakāśaḥ sarvasya
yoga-māyā-samāvṛtaḥ
mūḍho 'yaṁ nābhijānāti
loko mām ajam avyayam

„Nikdy se nevyjevuji hlupákům a neinteligentním jedincům. Pro nĕ jsem zahalen svou vnitřní energií, a proto nevĕdí, že jsem nezrozený a Mé existence neubývá.“

10.86.48

Verš

namo ’stu te ’dhyātma-vidāṁ parātmane
anātmane svātma-vibhakta-mṛtyave
sa-kāraṇākāraṇa-liṅgam īyuṣe
sva-māyayāsaṁvṛta-ruddha-dṛṣṭaye

Synonyma

namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; te — Tobĕ; adhyātma — Absolutní Pravdu; vidām — pro ty, kdo znají; para-ātmane — Nejvyšší Duši; anātmane — podmínĕné duši; sva-ātma — od Tebe (v podobĕ času); vibhakta — jež dává; mṛtyave — smrt; sa-kāraṇa — mající příčinu; akāraṇa — nemající příčinu; liṅgam — podoby (hmotnou podobu vesmíru a také Tvoji původní duchovní podobu); īyuṣe — jenž přijímáš; sva-māyayā — působením své mystické energie; asaṁvṛta — odkrytý; ruddha — a zakrytý; dṛṣṭaye — pohled.

Překlad

Skládám Ti poklony. Ti, kdo znají Absolutní Pravdu, Tĕ realizují jako Nejvyšší Duši, zatímco na zapomnĕtlivé duše uvaluješ ve své podobĕ času smrt. Zjevuješ se ve své bezpříčinné duchovní podobĕ a ve stvořené podobĕ tohoto vesmíru, a tak zároveň odkrýváš oči svých oddaných a zakrýváš zraky neoddaných.

Význam

Když se Pán zjevuje před svými oddanými ve své vĕčné, duchovní podobĕ, oči se jim „odkrývají“ v tom smyslu, že jsou všechny pozůstatky iluze rozptýleny a oni pijí nádherný pohled na Absolutní Pravdu, Osobnost Božství. Neoddaným se naproti tomu Pán „ukazuje“ jako hmotná příroda, svá vesmírná podoba, a tak jim zrak zakrývá, aby pro nĕ byla Jeho duchovní, osobní podoba neviditelná.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává další výklad tohoto verše založený na jiném možném pochopení slova anātmane, tvaru slova anātmā: Různé druhy lidí znají Absolutní Pravdu různými způsoby. Pánovi oddaní, jejichž vztah k Pánu je založený na neutrálním obdivu (śānta-rasa), meditují o Nejvyšším jako o tom, který vlastní božskou osobní podobu (ātmā či śrī-vigraha), přesahující všechny aspekty hmotné iluze. Stoupenci neosobní filosofie (jñānī) si Ho představují bez podoby (anātmā). A závistiví démoni Ho vidí v podobĕ smrti.

10.86.49

Verš

sa tvaṁ śādhi sva-bhṛtyān naḥ
kiṁ deva karavāma he
etad-anto nṛṇāṁ kleśo
yad bhavān akṣi-gocaraḥ

Synonyma

saḥ — On; tvam — Ty; śādhi — prosím nařiď; sva — svým; bhṛtyān — služebníkům; naḥ — nám; kim — co; deva — ó Pane; karavāma — máme dĕlat; he — ó; etat — mající toto; antaḥ — za svůj konec; nṛṇām — lidí; kleśaḥ — potíží; yat — to; bhavān — Ty, vznešený; akṣi — pro oči; go-caraḥ — viditelný.

Překlad

Ó Pane, Ty jsi ta Nejvyšší Duše a my jsme Tvoji služebníci. Jak Ti máme sloužit? Můj Pane, pouhý pohled na Tebe ukončuje všechny potíže lidského života.

10.86.50

Verš

śrī-śuka uvāca
tad-uktam ity upākarṇya
bhagavān praṇatārti-hā
gṛhītvā pāṇinā pāṇiṁ
prahasaṁs tam uvāca ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tat — jím (Śrutadevou); uktam — co bylo řečeno; iti — takto; upākarṇya — když slyšel; bhagavān — Nejvyšší Pán; praṇata — odevzdaného; ārti — utrpení; hā — ničitel; gṛhītvā — beroucí; pāṇinā — svou rukou; pāṇim — jeho ruku; prahasan — se širokým úsmĕvem; tam — k nĕmu; uvāca ha — promluvil.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jenž své odevzdané oddané zbavuje utrpení, vyslechl tato Śrutadevova slova, vzal jeho ruku do své a s úsmĕvem k nĕmu promluvil.

Význam

Ācārya Viśvanātha komentuje, že Pán Kṛṣṇa vzal Śrutadevu za ruku a usmál se na znamení přátelství, jako kdyby mu říkal: „Ano, ty znáš pravdu o Mĕ a Já také vím všechno o tobĕ. Teď ti tedy řeknu nĕco navíc.“

10.86.51

Verš

śrī-bhagavān uvāca
brahmaṁs te ’nugrahārthāya
samprāptān viddhy amūn munīn
sañcaranti mayā lokān
punantaḥ pāda-reṇubhiḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; brahman — ó brāhmaṇo; te — tvoje; anugraha — aby udĕlili požehnání; arthāya — za účelem; samprāptān — přišlé; viddhi — mĕl bys znát; amūn — tyto; munīn — mudrce; sañcaranti — putují; mayā — se Mnou; lokān — všechny svĕty; punantaḥ — očišťující; pāda — ze svých nohou; reṇubhiḥ — prachem.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Můj milý brāhmaṇo, mĕl bys vĕdĕt, že tito velcí mudrci sem přišli, jen aby ti požehnali. Putují se Mnou svĕty a očišťují je prachem ze svých nohou.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že Pánu Kṛṣṇovi připadalo, že Śrutadeva Mu projevuje příliš úcty na úkor mudrců, a proto obrátil brāhmaṇovu pozornost k nim.

10.86.52

Verš

devāḥ kṣetrāṇi tīrthāni
darśana-sparśanārcanaiḥ
śanaiḥ punanti kālena
tad apy arhattamekṣayā

Synonyma

devāḥ — chrámová božstva; kṣetrāṇi — poutní místa; tīrthāni — a svaté řeky; darśana — zhlížením; sparśana — dotýkáním se; arcanaiḥ — a uctíváním; śanaiḥ — postupnĕ; punanti — očišťují; kālena — časem; tat api — totéž; arhat-tama — tĕch (brāhmaṇů), kteří jsou nanejvýš hodni uctívání; īkṣayā — pohledem.

Překlad

Osoba se může postupnĕ očistit zhlížením chrámových božstev, poutních míst a svatých řek, dotýkáním se jich a jejich uctíváním. Stejného výsledku však může dosáhnout okamžitĕ jednoduše tím, že obdrží pohled vznešených mudrců.

Význam

Nejpokročilejší oddaní brāhmaṇové nechtĕjí zůstávat v ústraní a soustředit se jen na vlastní dokonalost, ale zasvĕcují své životy sdílení požehnání, kterým je oddaná služba Pánu. Slovy synů krále Prācīnabarhiho:

teṣāṁ vicaratāṁ padbhyāṁ
tīrthānāṁ pāvanecchayā
bhītasya kiṁ na roceta
tāvakānāṁ samāgamaḥ

„Drahý Pane, Tvoji osobní společníci, oddaní, cestují po celém svĕtĕ, aby očistli i svatá poutní místa. Není snad tĕm, kdo se skutečnĕ bojí hmotné existence, taková činnost příjemná?“ (Bhāg. 4.30.37) A Prahlāda Mahārāja říká:

prāyeṇa deva munayaḥ sva-vimukti-kāmā
maunaṁ caranti vijane na parārtha-niṣṭhāḥ
naitān vihāya kṛpaṇān vimumukṣa eko
nānyaṁ tvad asya śaraṇam bhramato 'nupaśye

„Můj milý Pane Nṛsiṁhadeve, vidím, že existuje skutečnĕ mnoho svĕtců, ale ti se zajímají pouze o vlastní vysvobození. Nestarají se o velká mĕsta a odcházejí do Himálají či do lesa meditovat, vázaní slibem mlčení (mauna-vrata). Nemají zájem osvobozovat druhé. Pokud však jde o mĕ, nechci být osvobozený sám a opominout všechny ty ubohé hlupáky a darebáky. Vím, že nikdo nemůže být šťastný bez vĕdomí Kṛṣṇy, bez přijetí útočištĕ u Tvých lotosových nohou, a proto je chci přivést zpátky pod ochranu Tvých lotosových nohou.“ (Bhāg. 7.9.44)

10.86.53

Verš

brāhmaṇo janmanā śreyān
sarveṣām prāṇinām iha
tapasā vidyayā tuṣṭyā
kim u mat-kalayā yutaḥ

Synonyma

brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; janmanā — zrozením; śreyān — nejlepší; sarveṣām — ze všech; prāṇinām — živých bytostí; iha — v tomto svĕtĕ; tapasā — svou askezí; vidyayā — svou učeností; tuṣṭyā — svou spokojeností; kim u — co víc potom; mat — o Mnĕ; kalayā — láskyplnou meditací; yutaḥ — naplnĕný.

Překlad

Samotným svým zrozením je brāhmaṇa nejlepší ze všech živých bytostí v tomto svĕtĕ, a stává se ještĕ vznešenĕjším, když si osvojí askezi, učenost a vnitřní spokojenost, o oddanosti Mĕ nemluvĕ.

10.86.54

Verš

na brāhmaṇān me dayitaṁ
rūpam etac catur-bhujam
sarva-veda-mayo vipraḥ
sarva-deva-mayo hy aham

Synonyma

na — ne; brāhmaṇāt — než brāhmaṇa; me — Mnĕ; dayitam — dražší; rūpam — osobní podoba; etat — tato; catuḥ-bhujam — čtyřruká; sarva — všechny; veda — Védy; mayaḥ — obsahující; vipraḥ — učený brāhmaṇa; sarva — všechny; deva — polobohy; mayaḥ — obsahující; hi — vskutku; aham — Já.

Překlad

Ani Má vlastní čtyřruká podoba Mi není dražší než brāhmaṇa. Učený brāhmaṇa má v sobĕ všechny Védy, tak jako Já mám v sobĕ všechny polobohy.

Význam

Védská nauka o poznání, Nyāya-śāstra, říká, že poznání každého objektu (prameya) závisí na platném zdroji poznání (pramāṇa). Nejvyšší Osobnost Božství lze poznat jedinĕ prostřednictvím Véd, a tak Pán nechává na brāhmaṇských mudrcích, kteří jsou zosobnĕnými Védami, aby Ho v tomto svĕtĕ vyjevovali. Přestože Pán Kṛṣṇa ztĕlesňuje všechny polobohy a Nārāyaṇovy expanze kategorie viṣṇu-tattva, sám se považuje za zavázaného brāhmaṇům.

10.86.55

Verš

duṣprajñā aviditvaivam
avajānanty asūyavaḥ
guruṁ māṁ vipram ātmānam
arcādāv ijya-dṛṣṭayaḥ

Synonyma

duṣprajñāḥ — ti, kdo mají zkaženou inteligenci; aviditvā — jelikož nechápou; evam — takto; avajānanti — přehlížejí; asūyavaḥ — a chovají se k nĕmu závistivĕ; gurum — svého duchovního učitele; mām — Mĕ; vipram — učeného brāhmaṇu; ātmānam — jejich vlastní já; arcā-ādaū — ve viditelnĕ projeveném Božstvu Pána; ijya — jako hodné uctívání; dṛṣṭayaḥ — jejichž pohled.

Překlad

Pošetilci si této pravdy nejsou vĕdomi a přehlížejí a závistivĕ urážejí učeného brāhmaṇu, který se ode Mĕ neliší, a je tedy jejich duchovní učitel i jejich vlastní já. Za hodné uctívání považují jen takové zjevné projevy božskosti, jako je Má chrámová podoba Božstva.

10.86.56

Verš

carācaram idaṁ viśvaṁ
bhāvā ye cāsya hetavaḥ
mad-rūpāṇīti cetasy
ādhatte vipro mad-īkṣayā

Synonyma

cara — pohyblivé; acaram — a nehybné; idam — tento; viśvam — vesmír; bhāvāḥ — kategorie prvků; ye — které; ca — a; asya — jeho; hetavaḥ — zdroje; mat — Mé; rūpāṇi — podoby; iti — tuto myšlenku; cetasi — ve své mysli; ādhatte — udržuje; vipraḥ — brāhmaṇa; mat — Mne; īkṣayā — díky svému vnímání.

Překlad

Brāhmaṇa realizoval Mĕ, a proto je pevnĕ přesvĕdčen, že všechno pohyblivé i nehybné ve vesmíru a také základní prvky jeho stvoření jsou projevené podoby expandované ze Mĕ.

10.86.57

Verš

tasmād brahma-ṛṣīn etān
brahman mac-chraddhayārcaya
evaṁ ced arcito ’smy addhā
nānyathā bhūri-bhūtibhiḥ

Synonyma

tasmāt — proto; brahma-ṛṣīn — brāhmaṇské mudrce; etān — tyto; brahman — ó brāhmaṇo (Śrutadevo); mat — (jako máš) ve Mnĕ; śraddhayā — s vírou; arcaya — uctívej; evam — takto; cet — jestliže (budeš jednat); arcitaḥ — uctívaný; asmi — budu; addhā — přímo; na — ne; anyathā — jinak; bhūri — velkým; bhūtibhiḥ — bohatstvím.

Překlad

Proto bys mĕl tyto brāhmaṇské mudrce uctívat, ó brāhmaṇo, se stejnou vírou, jakou máš ve Mnĕ. Budeš-li tak činit, budeš uctívat přímo Mĕ, což jinak nemůžeš uskutečnit, ani kdybys obĕtoval obrovské bohatství.

10.86.58

Verš

śrī-śuka uvāca
sa itthaṁ prabhunādiṣṭaḥ
saha-kṛṣṇān dvijottamān
ārādhyaikātma-bhāvena
maithilaś cāpa sad-gatim

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; saḥ — on (Śrutadeva); ittham — takto; prabhunā — svým Pánem; ādiṣṭaḥ — pobídnutý; saha — doprovázející; kṛṣṇān — Pána Kṛṣṇu; dvija — brāhmaṇy; uttamān — nanejvýš vznešené; ārādhya — uctíváním; eka-ātma — soustředĕnou; bhavena — s oddaností; maithilaḥ — král Mithily; ca — také; āpa — dosáhl; sat — transcendentálního; gatim — svrchovaného cíle.

Překlad

Śrī Śuka pravil: Na tento pokyn svého Pána uctíval Śrutadeva se soustředĕnou oddaností Śrī Kṛṣṇu a nejpřednĕjší brāhmaṇy, kteří Ho doprovázeli, a král Bahulāśva dĕlal totéž. Jak Śrutadeva, tak král tak dosáhli svrchovaného transcendentálního cíle.

10.86.59

Verš

evaṁ sva-bhaktayo rājan
bhagavān bhakta-bhaktimān
uṣitvādiśya san-mārgaṁ
punar dvāravatīm agāt

Synonyma

evam — takto; sva — svými; bhaktayoḥ — se dvĕma oddanými; rājan — ó králi (Parīkṣite); bhagavān — Nejvyšší Pán; bhakta — svým oddaným; bhakti-man — který je oddaný; uṣitvā — poté, co zůstal; ādiśya — poté, co je učil; sat — čistých svĕtců; mārgam — cestu; punaḥ — znovu; dvāravatīm — do Dvāraky; agāt — odjel.

Překlad

Ó králi, tak zůstal Nejvyšší Pán, který je oddaný svým vlastním oddaným, nĕjakou dobu se svými dvĕma velkými oddanými, Śrutadevou a Bahulāśvou, jež učil chování dokonalých svĕtců. Poté se vrátil do Dvāraky.

Význam

Jeho Božská Milost A. C. Bhaktivedanta Swami Prabhupāda uzavírá své vyprávĕní této zábavy v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, takto: „Z tohoto příbĕhu se můžeme poučit, že král Bahulāśva i brāhmaṇa Śrutadeva byli Pánem přijati na stejné úrovni, protože oba byli čistí oddaní. To je pravou kvalifikací, aby Nejvyšší Pán nĕkoho uznal. Jelikož v současném vĕku se stalo módou být falešnĕ pyšný na zrození v kṣatrijské nebo brāhmaṇské rodinĕ, vidíme, jak lidé, kteří nemají jiné kvalifikace než svůj původ, se prohlašují za brāhmaṇu, kṣatriyu či vaiśyu. V písmech však stojí: kalau śūdra-sambhavaḥ – ,V tomto vĕku Kali se každý rodí jako śūdra.̀ Je tomu tak proto, že se neprovádĕjí očistné procesy zvané saṁskāry, které začínají od doby otĕhotnĕní matky a pokračují až do smrti. Nikdo se nemůže řadit k určité kastĕ, a zvláštĕ k vyšší kastĕ (brāhmaṇské, kṣatrijské či vaiśyovské), jen na základĕ zrození. Pokud nĕkdo není očištĕn obřadem při oplodnĕní, kterému se říká garbhādhāna-saṁskāra, okamžitĕ se řadí mezi śūdry, protože pouze śūdrové se nepodrobují tomuto očistému procesu. Pohlavní styk bez očistného procesu vĕdomí Kṛṣṇy je pouze oplodňovacím aktem śūdrů nebo zvířat. Vĕdomí Kṛṣṇy je tedy nejlepší metodou očištĕní. Touto metodou může každý dojít na úroveň vaiṣṇavy, jež zahrnuje všechny brāhmaṇské kvalifikace. Vaiṣṇavové jsou vedeni k tomu, aby se vyvarovali čtyř druhů hříšných činností: nedovoleného pohlavního styku, požívání omamných látek, hazardování a jedení jídel ze zvířat. Nikdo nemůže být na brāhmaṇské úrovni, aniž by splňoval tyto předbĕžné kvalifikace, a kdo se nestane kvalifikovaným bráhmanou, nemůže se stát čistým oddaným.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté šesté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Arjuna unáší Subhadru a Kṛṣṇa žehná svým oddaným“.

KAPITOLA OSMDESÁTÁ SEDMÁ

Modlitby zosobnĕných Véd

10.87.1

Verš

śrī-parīkṣid uvāca
brahman brahmaṇy anirdeśye
nirguṇe guṇa-vṛttayaḥ
kathaṁ caranti śrutayaḥ
sākṣāt sad-asataḥ pare

Synonyma

śrī-parīkṣit uvāca — Śrī Parīkṣit řekl; brahman — ó brāhmaṇo (Śukadevo); brahmaṇi — o Absolutní Pravdĕ; anirdeśye — kterou nelze popsat slovy; nirguṇe — která nemá žádné vlastnosti; guṇa — kvality hmotné přírody; vṛttayaḥ — jejichž pole působnosti; katham — jak; caranti — jednají (zmiňováním se); śrutayaḥ — Védy; sākṣāt — přímo; sat — vůči hmotné podstatĕ; asataḥ — a jejím subtilním příčinám; pare — o tom, co je transcendentální.

Překlad

Śrī Parīkṣit řekl: Ó brāhmaṇo, jak mohou Védy přímo popisovat Nejvyšší Absolutní Pravdu, kterou nelze slovy popsat? Védy jsou omezené na popisy kvalit hmotné přírody, ale Nejvyššího se tyto kvality netýkají, protože je transcendentální vůči všem hmotným projevům a jejich příčinám.

Význam

Na úvod svého komentáře k této kapitole se Śrīla Śrīdhara Svāmī modlí:

vāg-īśā yasya vadane
lakṣmīr yasya ca vakṣasi
yasyāste hṛdaye saṁvit
taṁ nṛṣiṁham ahaṁ bhaje

„Uctívám Pána Nṛsiṁhu, v jehož ústech sídlí velcí mistři výřečnosti, na jehož hrudi spočívá bohynĕ štĕstí a v jehož srdci dlí božská energie vĕdomí.“

sampradāya-viśuddhy-arthaṁ
svīya-nirbandha-yantritaḥ
śruti-stuti-mita-vyākhyāṁ
kariṣyāmi yathā-mati

„Jelikož si přeji očistit svou sampradāyu a navíc mĕ váže povinnost, budu stručnĕ komentovat modlitby zosobnĕných Véd, nakolik mi má realizace dovolí.“

śrīmad-bhāgavataṁ pūrvaiḥ
sārataḥ sanniṣevitam
mayā tu tad-upaspṛṣṭam
ucchiṣṭam upacīyate

„Jelikož Śrīmad-Bhāgavatam již dokonale uctila vysvĕtlení mých předchůdců, já mohu jen shromáždit zbytky toho, co již oni uctili.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī předkládá své vzývání:

mama ratna-vaṇig-bhāvaṁ
ratnāny aparicinvataḥ
hasantu santo jihremi
na sva-svānta-vinoda-kṛt

„Svatí oddaní se mi asi budou smát, že se stávám obchodníkem s drahokamy, aniž bych o cenných kamenech nĕco vĕdĕl. Ale já se nestydím, protože je mohu alespoň pobavit.“

na me 'sti vaiduṣy api nāpi bhaktir
virakti-raktir na tathāpi laulyāt
su-durgamād eva bhavāmi veda-
stuty-artha-cintāmaṇi-rāśi-gṛdhnuḥ

„I když postrádám moudrost, oddanost i odpoutání, přesto dychtím vynést ten zázračný kámen, kterým jsou modlitby Véd, z pevnosti, v níž je uchováván.“

māṁ nīcatāyām aviveka-vāyuḥ
pravartate pātayituṁ balāc cet
likhāmy ataḥ svāmī-sanātana-śrī-
kṛṣṇāṅghri-bhā-stambha-kṛtāvalambaḥ

„Jestliže vítr nerozvážnosti – neschopnost uznat své nízké postavení – hrozí, že mĕ porazí, pak se musím při psaní tohoto komentáře držet zářících pilířů, jimiž jsou nohy Śrīdhara Svāmīho, Sanātany Gosvāmīho a Pána Śrī Kṛṣṇy.“

praṇamya śrī-guruṁ bhūyaḥ
śrī-kṛṣṇaṁ karuṇārṇavam
loka-nāthaṁ jagac-cakṣuḥ
śrī-śukaṁ tam upāśraye

„Znovu a znovu se klaním svému božskému duchovnímu učiteli a Pánu Śrī Kṛṣṇovi, oceánu milosti, a přijímám útočištĕ u Śrī Śukadevy Gosvāmīho, ochránce svĕta a oku vesmíru.“

Na konci předcházející kapitoly řekl Śukadeva Gosvāmī Parīkṣitovi Mahārājovi:

evaṁ sva-bhaktayo rājan
bhagavān bhakta-bhaktimān
uṣitvādiśya san-mārgaṁ
punar dvāravatīm agāt

„Ó králi, tak zůstal Nejvyšší Pán, který je oddaný svým vlastním oddaným, nĕjakou dobu se svými dvĕma velkými oddanými, Śrutadevou a Bahulāśvou, jež učil chování dokonalých svĕtců. Poté se vrátil do Dvāraky.“ Slovo san-mārgam z tohoto verše lze chápat přinejmenším třemi způsoby. V prvním, kdy je sat bráno ve významu „oddaný Nejvyššího Pána“ a san-mārgam tedy znamená „cesta bhakti-yogy, oddané služby“. Ve druhém, kdy sat znamená „hledač transcendentálního poznání“, označuje san-mārgam „filosofickou cestu poznání“, která má za cíl neosobní Brahman. A ve třetím odkazuje sat na transcendentální zvuk Véd a san-mārgam tedy znamená „proces následování pokynů Véd“. Druhý i třetí z tĕchto výkladů slova san-mārgam vedou k otázce, jak mohou Védy popisovat Absolutní Pravdu.

Śrīla Śrīdhara Svāmī tento problém obšírnĕ rozebírá z hlediska tradičního oboru sanskrtské poetiky: Mĕli bychom mít na pamĕti, že slova mají tři druhy vyjadřovacích schopností, zvané śabda-vṛtti. Jedná se o různé způsoby, jak slovo odkazuje na svůj význam, označované jako mukhya-vṛtti, lakṣaṇā-vṛtti a gauṇa-vṛtti. Śabda-vṛtti zvaná mukhya je prvotní, doslovný význam daného slova; rovnĕž se nazývá abhidhā neboli význam uvádĕný ve slovnících. Mukhya-vṛtti se dále dĕlí na dvĕ podkategorie: rūḍhi a yoga. Prvotní význam se nazývá rūḍhi, pokud se zakládá na konvenčním používání, a yoga, pokud je pomocí bĕžných etymologických pravidel odvozený od významu nĕjakého jiného slova.

Například slovo go („kráva“) je příkladem rūḍhi, neboť jeho vztah s jeho doslovným významem je čistĕ vĕcí konvence. Význam slova pācaka („kuchař“) je naproti tomu yoga-vṛtti, neboť toto slovo bylo odvozeno od kořene pac („vařit“) přidáním koncovky -ka.

Kromĕ svého mukhya-vṛtti, neboli prvotního významu, může být slovo použito také v druhotném, metaforickém smyslu. Tomuto použití se říká lakṣaṇā. Existuje pravidlo, že slovo by se nemĕlo chápat metaforicky, pokud jeho mukhya-vṛtti dává v daném kontextu smysl; jedinĕ pokud mukhya-vṛtti nevyjadřuje význam slova, lze oprávnĕnĕ použít lakṣaṇā-vṛtti. Funkci lakṣaṇā technicky vysvĕtlují kāvya-śāstry jako rozšířený odkaz, poukazující na nĕco, co je nĕjak spojené s předmĕtem doslovného významu. Slovní spojení gaṅgāyāṁ ghoṣaḥ tedy doslova znamená „vesnice pastevců v Ganze“. Taková představa je však absurdní, a proto je zde třeba chápat gaṅgāyām ve funkci lakṣaṇā s významem „na břehu Gangy“, kde břeh je nĕčím, co se pojí s řekou. Gauṇa-vṛtti je zvláštním druhem lakṣaṇy, kde se význam rozšiřuje na představu určité podobnosti. Například v prohlášení siṁho devadattaḥ („Devadatta je lev“) je hrdinný Devadatta metaforicky nazván lvem s ohledem na jeho lví vlastnosti. Výše uvedený příklad obecného druhu lakṣaṇy, tedy gaṅgāyāṁ ghoṣaḥ, oproti tomu nevyjadřuje podobnost, ale týká se umístĕní.

V tomto prvním verši osmdesáté sedmé kapitoly vyjadřuje Parīkṣit Mahārāja pochybnost ohlednĕ toho, jak mohou slova Véd poukazovat na Absolutní Pravdu kterýmkoliv z platných druhů śabda-vṛtti. Ptá se: kathaṁ sākṣāt caranti – Jak mohou Védy přímo popisovat Brahman prostřednictvím rūḍha-mukhya-vṛtti, doslovného významu daného konvencemi? Vždyť Absolutní je anirdeśya, nepodléhající označením. A jak mohou Védy popisovat Brahman prostřednictvím gauṇa-vṛtti, metafor založených na podobných vlastnostech?

Védy jsou guṇa-vṛttayaḥ, plné kvalitativních popisů, ale Brahman je nirguṇa, bez kvalit. Metafora využívající podobných vlastností se zjevnĕ nedá použít na nĕco, co nemá vlastnosti. Kromĕ toho Parīkṣit Mahārāja poukazuje na to, že Brahman je sad-asataḥ param, nade všemi příčinami a následky. Jelikož Absolutní nemá spojení se žádnou projevenou existencí, subtilní ani hrubou, nelze Jej vyjádřit pomocí yoga-vṛtti, etymologicky odvozeného významu, ani pomocí lakṣaṇy, metafory, jelikož obojí vyžaduje, aby mĕl Brahman nĕjaký vztah k jiným jsoucnům.

Král Parīkṣit je tedy zmatený, jak mohou slova Véd přímo popisovat Absolutní Pravdu.

10.87.2

Verš

śrī-śuka uvāca
buddhīndriya-manaḥ-prāṇān
janānām asṛjat prabhuḥ
mātrārthaṁ ca bhavārthaṁ ca
ātmane ’kalpanāya ca

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; buddhi — hmotnou inteligenci; indriya — smysly; manaḥ — mysl; prāṇān — a životní vzduch; janāṇām — živých bytostí; asṛjat — stvořil; prabhuḥ — Nejvyšší Pán; mātra — smyslového požitku; artham — za účelem; ca — a; bhava — zrození (a činností, které je následují); artham — za účelem; ca — a; ātmane — pro duši (a proto, aby v příštím životĕ dosáhla štĕstí); akalpanāya — proto, aby se nakonec vzdala hmotných cílů; ca — a.

Překlad

Śukadeva Gosvamī pravil: Nejvyšší Pán projevil hmotnou inteligenci, smysly, mysl a životní vzduch živých bytostí, aby mohly uspokojovat své touhy po smyslovém požitku, opakovanĕ se rodit a pak se vĕnovat plodonosným činnostem, dosahovat vyššího postavení v dalších životech a nakonec získat osvobození.

Význam

Za úsvitu stvoření, kdy podmínĕné živé bytosti spaly v transcendentálním tĕle Pána Viṣṇua, Pán zahájil proces stvoření tím, že stvořil obaly v podobĕ inteligence, mysli a tak dále, aby živým bytostem pomohl. Jak je zde řečeno, Viṣṇu je nezávislý Pán (prabhu) a živé bytosti jsou Jeho jana, poddaní. Mĕli bychom tedy chápat, že Pán tvoří vesmír výhradnĕ pro dobro živých bytostí; soucit je tím jediným, co Ho k tomu vede.

Poskytnutím hrubohmotných a jemnohmotných tĕl Nejvyšší Pán umožňuje živým bytostem usilovat o uspokojování smyslů a, jsou-li v lidské podobĕ, i o zbožnost, ekonomický rozvoj a osvobození. V každém tĕle používá podmínĕná duše své smysly za účelem požitku a když dospĕje do lidské podoby, musí také konat různé povinnosti, které jsou človĕku v jednotlivých životních stádiích určené. Pokud své povinnosti svĕdomitĕ plní, získá v budoucnu vybranĕjší a rozsáhlejší požitek; pokud ne, čeká ho degradace. A jakmile nakonec duše začne toužit po vysvobození z hmotného života, vždy se může vydat cestou, která k nĕmu vede. Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že opakované použití slova ca („a“) v tomto verši poukazuje na důležitost všeho, co Pán poskytuje – nejen cesty osvobození, ale i cesty postupného pokroku pomocí zbožného života a vhodného smyslového požitku.

Živé bytosti závisejí na Pánovĕ milosti, aby byly ve všem svém úsilí úspĕšné. Bez inteligence, smyslů, mysli a životního vzduchu nemohou dosáhnout ničeho – ani nebeských planet, ani očištĕní skrze poznání, dokonalosti osmistupňové meditativní yogy, ani čisté oddanosti následováním procesu bhakti-yogy, který začíná nasloucháním a zpíváním Božích jmen.

Jak by tedy mohl být Nejvyšší neosobní, když zajišťuje všechny tyto podmínky pro dobro podmínĕných duší? Upaniṣady zdaleka nepředstavují Absolutní Pravdu jako v konečném smyslu neosobní; naopak obšírnĕ hovoří o Jejích osobních vlastnostech. Absolutní, jak Ho popisují Upaniṣady, je prostý všech nižších, hmotných vlastností, a přitom je vševĕdoucí, všemohoucí, Pán a vládce všeho, Pán uctívaný v celém vesmíru, jenž všem udílí výsledky činností, a zdroj veškeré vĕčnosti, poznání a blaženosti. Muṇḍaka Upaniṣad (1.1.9) uvádí: yaḥ sarva-jñaḥ sa sarva-vid yasya jñāna-mayaṁ tapaḥ – „Ten, kdo je vševĕdoucí, z nĕhož pochází energie všeho poznání, je nejmoudřejší ze všech.“ Slovy Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣady (4.4.22, 3.7.3 a 1.2.4): sarvasya vāśī sarvasyeśānaḥ – „On je Pánem a vládcem všech;“ yaḥ pṛthivyāṁ tiṣṭhan pṛthivyā āntaraḥ – „Ten, kdo sídlí v zemi a prostupuje ji,“ a so 'kāmayata bahu syām: „Zatoužil: ,Stanu se mnoha.̀“ Podobnĕ i Aitareya Upaniṣad (3.11) říká: sa aikṣata tat tejo 'sṛjata – „Pohlédl na svou energii, jež potom projevila stvoření,“ a Taittirīya Upaniṣad (2.1.1) prohlašuje: satyaṁ jñānam anantaṁ brahma – „Nejvyšší je nekonečnou pravdou a poznáním.“

Frázi tat tvam asi, „Ty jsi to“ (Chāndogya Upaniṣad 6.8.7), často citují impersonalisté jako potvrzení absolutní totožnosti omezené jīvy neboli duše se svým stvořitelem. Śaṅkarācārya a jeho následovníci vyzdvihují tato slova do postavení jedné z nĕkolika klíčových frází (mahā-vākya), které podle nich vyjadřují nejzákladnĕjší smysl Vedānty. Vůdčí myslitelé standardních vaiṣṇavských škol Vedānty však s tímto výkladem zásadnĕ nesouhlasí. Ācāryové Rāmānuja, Madhva, Baladeva Vidyābhūṣaṇa a další předložili četné jiné výklady, vycházející ze systematického studia Upaniṣad a dalších śruti.

Na otázku, kterou zde klade Mahārāja Parīkṣit – totiž „Jak mohou Védy přímo popisovat Absolutní Pravdu?“ – Śukadeva Gosvāmī odpovídá: „Pán stvořil inteligenci a další prvky pro dobro podmínĕných živých bytostí.“ Skeptik může namítat, že tato odpovĕď není k vĕci. To však není pravda, jak vysvĕtluje Śrīla Viśvanātha Cakravartī. Odpovĕdi na subtilní otázky se často musí formulovat nepřímo. Pán Kṛṣṇa sám říká ve svých pokynech Uddhavovi (Bhāg. 11.21.35): parokṣa-vādā ṛṣayaḥ parokṣaṁ mama ca priyam – „Védští ṛṣiové a mantry se však vyjadřují esoterickým způsobem a tyto důvĕrné popisy Mĕ také tĕší.“ Když se vrátíme k naší situaci, impersonalisté, jejichž jménem se Parīkṣit Mahārāja ptal, by přímou odpovĕď neuznali, a proto Śrīla Śukadeva odpovídá nepřímo: „Říkáš, že Brahman nelze popsat slovy. Kdyby ale Nejvyšší Pán nestvořil inteligenci, mysl a smysly, pak by zvuk a ostatní předmĕty vnímání byly stejnĕ nepopsatelné jako tvůj Brahman. Byli bys od narození slepý a hluchý a nevĕdĕl bys nic o hmotných podobách a zvucích, o Absolutním nemluvĕ. A stejnĕ jako nám dal milostivý Pán všechny schopnosti vnímání, abychom mohli zaznamenávat zrakové, zvukové a další vjemy a popisovat je druhým, může dát nĕkomu schopnost vnímat a realizovat Brahman. Může, pokud si to přeje, stvořit neobyčejnou kapacitu slov, která jim umožní, aby kromĕ bĕžného označování hmotných vĕcí, vlastností, druhů a činností, vyjadřovala Nejvyšší Pravdu. Pán je koneckonců všemocný (prabhu), a může snadno z nepopsatelného udĕlat popsatelné.“

Pán Matsya ujišťuje krále Satyavratu, že Absolutní Pravdu je možné poznat ze slov Véd:

madīyaṁ mahimānaṁ ca
paraṁ brahmeti śabditam
vetsyasy anugrahītaṁ me
sampraśnair vivṛtaṁ hṛdi

„Obdařím tĕ mnohými radami a hojnou přízní a díky tvým otázkám se vše o Mé slávĕ, známé jako paraṁ brahma, zjeví v tvém srdci. Tak o Mnĕ budeš vĕdĕt všechno.“ (Bhāg. 8.24.38)

Šťastná duše, kterou Nejvyšší Pán požehnal božskou zvídavostí, se bude dotazovat na povahu Absolutního, a když uslyší odpovĕdi velkých mudrců, které jsou zaznamenané ve védských textech, dospĕje k poznání Pána takového, jaký je. Jedinĕ zvláštní milostí Nejvyšší Osoby se tedy Brahman stává śabditam, „výstižnĕ popsaný slovy“. Jinak, bez Pánovy výjimečné milosti, slova Véd nemohou Absolutní Pravdu vyjevit.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podotýká, že slovo buddhi v tomto verši vysloveném Śukadevou Gosvāmīm může označovat mahat-tattvu, z níž se vyvíjejí různé expanze éteru (jako například zvuk), které zde označuje slovo indriya. Mātrārtham pak znamená „za účelem využití transcendentálního zvuku k popsání Brahmanu“, neboť právĕ to je účel, proč Nejvyšší Pán inspiroval prakṛti, aby ze sebe vydala éter a zvuk.

Další pochopení účelu stvoření je vyložené slovy bhavārtham a ātmane kalpanāya (pokud se vezme verze textu s kalpanāya místo akalpanāya). Bhavārtham znamená „pro dobro živých bytostí“. Uctívání (kalpanam) Nejvyššího Já (ātmane) je prostředkem, jak mohou živé bytosti naplnit božský smysl své existence. Inteligence, mysl a smysly jsou určené k tomu, aby se používaly při uctívání Nejvyššího Pána, ať je živá bytost přivedla do stavu transcendentálního očištĕní, nebo ještĕ ne.

Jak mohou očištĕní i neočištĕní oddaní používat svou inteligenci, mysl a smysly k uctívání Pána je popsáno s odkazem na tento citát z Gopāla-tāpanī Upaniṣady (Pūrva 12):

sat-puṇḍarīka-nayanaṁ
meghābhaṁ vaidyutāmbaram
dvi-bhujaṁ mauna-mudrāḍhyaṁ
vana-mālinam īśvaram

„Nejvyšší Pán, který se zjevil ve své dvouruké podobĕ, mĕl božské lotosové oči, pleť barvy mraku a šaty připomínající blesk. Na krku mĕl girlandu z lesních kvĕtů a Jeho meditativní mlčení Mu dodávalo na kráse.“ Transcendentální inteligence a smysly Pánových dokonalých oddaných správnĕ vnímají Jeho čistĕ duchovní krásu a jejich realizace se odrážejí v tom, jak Gopāla-tāpanī-śruti přirovnává oči, tĕlo a šaty Pána Kṛṣṇy k lotosu, mraku a blesku. Oproti tomu oddaní na úrovni sādhany, kteří podstupují proces očištĕní, mají zatím jen velmi malou realizaci nekonečné duchovní krásy Nejvyššího Pána. Naslouchání úryvkům z písem, jako je například tento z Gopāla-tāpanī Upaniṣady, jim přesto umožňuje rozjímat o Nĕm, jak jen jim jejich začátečnické schopnosti dovolí. I když se začínající oddaní ještĕ nenaučili, jak plnĕ realizovat Pána nebo neochvĕjnĕ meditovat byť i jen o záři obklopující Jeho tĕlo, přesto jsou rádi, když si mohou říkat: „Meditujeme o svém Pánu.“ A Nejvyšší Pán, pobízený přívaly své bezmezné milosti, si sám myslí: „Tito oddaní o Mnĕ meditují.“ Jakmile jejich oddanost dozraje, Pán je přitáhne ke svým nohám, aby je zamĕstnal svou důvĕrnou službou. Závĕr tedy je, že Védy mají přístup k osobní totožnosti Nejvyššího jedinĕ Jeho milostí.

10.87.3

Verš

saiṣā hy upaniṣad brāhmī
pūrveśāṁ pūrva-jair dhṛtā
śrraddhayā dhārayed yas tāṁ
kṣemaṁ gacched akiñcanaḥ

Synonyma

sā eṣā — tato stejná; hi — jistĕ; upaniṣat — Upaniṣad, důvĕrná duchovní nauka; brāhmī — týkající se Absolutní Pravdy; pūrveṣām — našich předchůdců (jako je Nārada); pūrva-jaiḥ — předchůdci (jako je Sanaka); dhṛta — o které meditovali; śraddhayā — s vírou; dhārayet — medituje; yaḥ — kdo; tām — o ní; kṣemam — konečného úspĕchu; gacchet — dosáhne; akiñcanaḥ — oproštĕný od spojení s hmotou.

Překlad

Ti, kdo přišli dokonce ještĕ před našimi dávnými předchůdci, meditovali o tomto stejném důvĕrném poznání Absolutní Pravdy. Však také každý, kdo se s vírou soustředí na toto poznání, se zbaví hmotných pout a dosáhne konečného cíle života.

Význam

O tomto důvĕrném poznání týkajícím se Absolutní Pravdy by se nemĕlo pochybovat, protože se už od nepamĕti předává autoritativními posloupnostmi učených mudrců. Ten, kdo se s úctou zabývá vĕdou o Nejvyšším a vyhýbá se rozptýlení v podobĕ plodonosných obřadů a mentální spekulace, se naučí, jak se zbavit mylných označení v podobĕ hmotného tĕla a svĕtské společnosti, a tím se kvalifikuje pro dosažení dokonalosti.

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho lze první dva verše této kapitoly považovat za Upaniṣadu pojednávající o Brahmanu. Śukadeva Gosvāmī si zde nepřičítá autorství, neboť tuto Upaniṣadu v minulosti vyslovil Nārada Muni, který ji sám vyslechl od Sanaky Kumāra.

10.87.4

Verš

atra te varṇayiṣyāmi
gāthāṁ nārāyaṇānvitām
nāradasya ca saṁvādam
ṛṣer nārāyaṇasya ca

Synonyma

atra — v této souvislosti; te — tobĕ; varṇayiṣyāmi — vyložím; gāthām — příbĕh; nārāyaṇa-anvitām — týkající se Nejvyššího Pána, Nārāyaṇa; nāradasya — Nārady; ca — a; saṁvādam — rozhovor; ṛṣeḥ nārāyaṇasya — Śrī Nārāyaṇa Ṛṣiho; ca — a.

Překlad

Sdĕlím ti v této souvislosti vyprávĕní týkající se Nejvyššího Pána Nārāyaṇa. Popisuje rozhovor, který kdysi probĕhl mezi Śrī Nārāyaṇem Ṛṣim a Nāradou Munim.

Význam

Pán Nārāyaṇa je s následujícím vyprávĕním spojený dvĕma způsoby: jako ten, kdo hovoří, a jako námĕt, který popisuje.

10.87.5

Verš

ekadā nārado lokān
paryaṭan bhagavat-priyaḥ
sanātanam ṛṣiṁ draṣṭuṁ
yayau nārāyaṇāśramam

Synonyma

ekadā — jednou; nāradaḥ — Nārada Muni; lokān — svĕty; paryaṭan — cestující skrze; bhagavat — Nejvyššího Pána; priyaḥ — milovaný; sanātanam — prvotního; ṛṣim — božského mudrce; draṣṭum — vidĕt; yayau — vydal se; nārāyaṇa-āśramam — do poustevny Pána Nārāyaṇa Ṛṣiho.

Překlad

Pánův milovaný oddaný Nārada se jednou při svých cestách po různých planetách vesmíru vydal navštívit prvotního mudrce Nārāyaṇa v Jeho āśramu.

10.87.6

Verš

yo vai bhārata-varṣe ’smin
kṣemāya svastaye nṛṇām
dharma-jñāna-śamopetam
ā-kalpād āsthitas tapaḥ

Synonyma

yaḥ — jenž; vai — vskutku; bhārata-varṣe — v posvátné zemi zvané Bhārata (Indie); asmin — této; kṣemāya — pro blaho v tomto životĕ; svastaye — a pro blaho v příštím životĕ; nṛṇām — lidí; dharma — dodržováním náboženských standardů; jñāna — duchovním poznáním; śama — a sebeovládáním; upetam — obohacený; ā-kalpāt — od samého počátku dne Pána Brahmy; āsthitaḥ — podstupující; tapaḥ — askezi.

Překlad

Pán Nārāyaṇa Ṛṣi již od samého počátku Brahmova dne podstupoval v této zemi zvané Bhārata tvrdou askezi, při níž dokonale plnil náboženské povinnosti a byl příkladem duchovního poznání a sebeovládání – to vše pro blaho lidských bytostí v tomto i v příštím svĕtĕ.

10.87.7

Verš

tatropaviṣṭam ṛṣibhiḥ
kalāpa-grāma-vāsibhiḥ
parītaṁ praṇato ’pṛcchad
idam eva kurūdvaha

Synonyma

tatra — tam; upaviṣṭam — sedícího; ṛṣibhiḥ — mudrci; kalāpa-grāma — ve vesnici Kalāpĕ (poblíž Badarikāśramu); vāsibhiḥ — kteří žili; parītam — obklopeného; praṇataḥ — poté, co se poklonil; apṛcchat — zeptal se; idam eva — na tutéž (otázku); kuru-udvaha — ó nejvýznačnĕjší z Kuruovců.

Překlad

Tam Nārada přistoupil k Pánu Nārāyaṇovi Ṛṣimu, jenž sedĕl uprostřed mudrců z vesnice Kalāpy. Poté, co se Pánu poklonil, ó hrdino mezi Kuruovci, položil Mu stejnou otázku, na kterou ses zeptal ty mĕ.

10.87.8

Verš

tasmai hy avocad bhagavān
ṛṣīṇāṁ śṛṇvatām idam
yo brahma-vādaḥ pūrveṣāṁ
jana-loka-nivāsinām

Synonyma

tasmai — jemu; hi — jistĕ; avocat — pravil; bhagavān — Nejvyšší Pán; ṛṣīṇām — mudrci; śṛṇvatām — zatímco poslouchali; idam — tuto; yaḥ — kterou; brahma — o Absolutní Pravdĕ; vādaḥ — rozpravu; pūrveṣām — pradávnou; jana-loka-nivāsinām — mezi obyvateli Janaloky.

Překlad

Zatímco mudrci poslouchali, Pán Nārāyaṇa Ṛṣi vyprávĕl Nāradovi pradávnou rozpravu o Absolutní Pravdĕ, která probĕhla mezi obyvateli Janaloky.

10.87.9

Verš

śrī-bhagavān uvāca
svāyambhuva brahma-satraṁ
jana-loke ’bhavat purā
tatra-sthānāṁ mānasānāṁ
munīnām ūrdhva-retasām

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; svāyambhuva — ó synu samozrozeného Brahmy; brahma — konaná pronášením transcendentálního zvuku; satram — obĕť; jana-loke — na planetĕ Janaloce; abhavat — odehrála se; purā — v minulosti; tatra — tam; sthānām — mezi tĕmi, jež sídlili; mānasānām — zrozenými z mysli (Brahmy); munīnām — mudrci; ūrdhva — (stoupající) vzhůru; retasām — jejichž semeno.

Překlad

Pán, Osobnost Božství, pravil: Ó synu samozrozeného Brahmy, kdysi dávno provádĕli na Janaloce mudrci, kteří tam sídlili, velkou obĕť pro Absolutní Pravdu pronášením transcendentálních zvuků. Všichni tito mudrci, mentální synové Brahmy, žili v přísném celibátu.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī vysvĕtluje, že slovo satram se zde vztahuje na védskou obĕť, při níž jsou všichni účastníci rovnocennĕ kvalifikovaní sloužit jako knĕží. V tomto případĕ dokázal každý z mudrců přítomných na Janaloce stejnĕ dobře hovořit na téma Brahmanu.

10.87.10

Verš

śvetadvīpaṁ gatavati
tvayi draṣṭuṁ tad-īśvaram
brahma-vādaḥ su-saṁvṛttaḥ
śrutayo yatra śerate
tatra hāyam abhūt praśnas
tvaṁ māṁ yam anupṛcchasi

Synonyma

śvetadvīpam — na Śvetadvīp; gatavati — odešel jsi; tvayi — ty (Nārado); draṣṭum — vidĕt; tat — jeho; īśvaram — Pána (Aniruddhu); brahma — o povaze Nejvyššího; vādaḥ — diskuse; su — nadšenĕ; saṁvṛttaḥ — rozpoutaná; śrutayaḥ — Védy; yatra — do nĕhož (Pána Aniruddhy, rovnĕž známého jako Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu); śerate — ulehají, aby si odpočinuly; tatra — o Nĕm; ha — vskutku; ayam — tato; abhūt — vyvstala; praśnaḥ — otázka; tvam — ty; mām — Mnĕ; yam — kterou; anupṛcchasi — znovu kladeš.

Překlad

Tehdy jsi byl právĕ na návštĕvĕ Pána Śvetadvīpu – toho Nejvyššího Pána, do nĕhož ulehají Védy k odpočinku po dobu zničení vesmíru. Mezi mudrci na Janaloce vypukla živá diskuse ohlednĕ povahy Nejvyšší Absolutní Pravdy. Tehdy zaznĕla stejná otázka, kterou kladeš nyní Mnĕ.

10.87.11

Verš

tulya-śruta-tapaḥ-śīlās
tulya-svīyāri-madhyamāḥ
api cakruḥ pravacanam
ekaṁ śuśrūṣavo ’pare

Synonyma

tulya — stejný; śruta — v naslouchání z Véd; tapaḥ — a podstupování askeze; śīlāḥ — jejichž charakter; tulya — stejní; svīya — k přátelům; ari — nepřátelům; madhyamāḥ — a neutrálním stranám; api — i když; cakruḥ — učinili; pravacanam — mluvčím; ekam — jednoho z nich; śuśrūṣavaḥ — dychtiví posluchači; apare — ostatní.

Překlad

I když byli všichni tito mudrci stejnĕ kvalifikovaní ohlednĕ studia Véd a askeze a přestože všichni hledĕli stejnĕ na přátele, nepřátele a neutrální strany, zvolili si mezi sebou jednoho mluvčího a ostatní se stali dychtivými posluchači.

10.87.12-13

Verš

śrī-sanandana uvāca
sva-sṛṣṭam idam āpīya
śayānaṁ saha śaktibhiḥ
tad-ante bodhayāṁ cakrus
tal-liṅgaiḥ śrutayaḥ param

yathā śayānaṁ saṁrājaṁ
vandinas tat-parākramaiḥ
pratyūṣe ’bhetya su-ślokair
bodhayanty anujīvinaḥ

Synonyma

śrī-sanandanaḥ — Śrī Sanandana (vznešený syn Brahmy, zrozený z jeho mysli, vybraný, aby odpovídal na otázky mudrců); uvāca — řekl; sva — Jím samotným; sṛṣṭam — stvořený; idam — tento (vesmír); āpīya — poté, co stáhl; śayānam — ležícího a spícího; saha — se; śaktibhiḥ — svými energiemi; tat — toho (období zničení vesmíru); ante — na konci; bodhayām cakruḥ — probudily Ho; tat — Jeho; liṅgaiḥ — (popisovanými) vlastnostmi; śrutayaḥ — Védy; param — Nejvyššího; yathā — jako; śayānam — spícího; saṁrājam — krále; vandinaḥ — jeho dvorní básníci; tat — jeho; parākramaiḥ — (chvalozpĕvy na) hrdinské činy; pratyūṣe — za úsvitu; abhetya — poté, co k nĕmu přijdou; suślokaiḥ — poetickými; bodhayanti — probouzejí; anujīvinaḥ — jeho služebníci.

Překlad

Śrī Sanandana odpovĕdĕl: Poté, co Nejvyšší Pán stáhl vesmír, který předtím stvořil, nĕjaký čas ležel jakoby spal a všechny Jeho energie dřímaly v Nĕm. Když nastal čas pro další stvoření, zosobnĕné Védy Ho probudily opĕvováním Jeho slávy, jako když dvorní básníci přijdou za úsvitu ke králi a probouzejí ho recitováním básní, které velebí jeho hrdinské činy.

Význam

Védy jsou v čase stvoření tím prvním, co vychází z dechu Pána Mahā-Viṣṇua, a v zosobnĕné podobĕ Mu slouží tak, že Ho probouzejí z Jeho mystického spánku. Z tohoto Sanandanova prohlášení je zřejmé, že Sanaka a ostatní mudrci mu položili stejnou otázku, kterou dal Nārada Nārāyaṇovi Ṛṣimu a Mahārāja Parīkṣit Śukadevovi Gosvāmīmu. Sanandana uvádí otázku zpĕtnĕ do souvislosti s příkladem samotných zosobnĕných Véd, jež oslovují Pána Mahā-Viṣṇua. I když Védy vĕdĕly, že Pán ve své vševĕdoucnosti nepotřebuje, aby Mu nĕkdo říkal o Jeho slávĕ, přesto nadšenĕ využily této příležitosti k tomu, aby Ho opĕvovaly.

10.87.14

Verš

śrī-śrutaya ūcuḥ
jaya jaya jahy ajām ajita doṣa-gṛbhīta-guṇāṁ
tvam asi yad ātmanā samavaruddha-samasta-bhagaḥ
aga-jagad-okasām akhila-śakty-avabodhaka te
kvacid ajayātmanā ca carato ’nucaren nigamaḥ

Synonyma

śrī-śrutayaḥ ūcuḥ — Védy řekly; jayajaya — vítĕzství Tobĕ, vítĕzství Tobĕ; jahi — prosím poraž; ajām — vĕčnou matoucí energii Māyi; ajita — ó nepřemožitelný; doṣa — aby vytvářela potíže; gṛbhīta — jež přijala; guṇām — hmotné kvality; tvam — Ty; asi — jsi; yat — protože; ātmanā — ve svém původním stavu; samavaruddha — úplný; samasta — ve všech; bhagaḥ — druzích majestátu; aga — nehybná; jagat — a pohyblivá; okasām — tĕch, kdo vlastní hmotná tĕla; akhila — všechny; śakti — energie; avabodhaka — ó Ty, který probouzíš; te — Tebe; kvacit — nĕkdy; ajayā — se svou hmotnou energií; ātmanā — a se svou vnitřní, duchovní energií; ca — také; carataḥ — který se bavíš; anucaret — dokáží rozeznat; nigamaḥ — Védy.

Překlad

Śruti pravily: Vítĕzství, vítĕzství Tobĕ, ó nepřemožitelný! Svou přirozeností dokonale oplýváš všemi druhy majestátu; proto prosím poraž vĕčnou energii klamu, jež se ujímá vlády nad kvalitami přírody, aby vytvářela potíže pro podmínĕné duše. Ó Ty, který probouzíš všechny energie pohyblivých a nehybných vtĕlených bytostí, Védy Tĕ nĕkdy rozeznávají, jak si hraješ se svou hmotnou a duchovní energií.

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmī představuje dvacet osm veršů, ze kterých se skládají modlitby zosobnĕných Véd (sloky 14–41), názory jedné každé z dvaceti osmi hlavních śruti. Tyto hlavní Upaniṣady a další śruti se zabývají různými přístupy k Absolutní Pravdĕ a nejvznešenĕjšími z nich jsou ty śruti, jež zdůrazňují čistou, ryzí oddanou službu Nejvyšší Osobnosti Božství. Upaniṣady zamĕřují naši pozornost na Osobnost Božství tím, že nejprve negují vše, co se od Pána liší, a pak definují nĕkteré z Jeho významných vlastností.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vykládá první slova této modlitby, jaya jaya, tak, že znamenají „Prosím vyjev svou jedinečnost.“ Slovo jaya se opakuje buď z úcty, nebo z radosti.

Pán se může zeptat: „Jak mám vyjevit své vynikající vlastnosti?“

Śruti odpovídají žádostí, aby milostivĕ zničil nevĕdomost všech živých bytostí a přitáhl je ke svým lotosovým nohám.

Pán říká: „Ale Māyā, která uvádí jīvy do nevĕdomosti, je plná dobrých vlastností (gṛbhīta-guṇām). Proč bych mĕl jednat proti ní?“

„Ano“, odpovídají Védy, „ale ona přijala tři kvality přírody, aby mátla podmínĕné duše a navádĕla je k tomu, aby se mylnĕ ztotožňovaly se svými hmotnými tĕly. Její kvality dobra, vášnĕ a nevĕdomosti jsou navíc znečištĕné (doṣa-gṛbhīta), protože Ty nejsi v jejich přítomnosti projevený.“

Śruti dále oslovují Pána slovem ajita, čímž říkají: „Jedinĕ Tebe nemůže Māyā přemoci, kdežto jiní, jako Brahmā, jsou přemoženi svými vlastními chybami.“

Pán odpovídá: „Jaký však máte důkaz, že Mĕ Māyā nepřemůže?“

„Důkazem je to, že ve svém původním stavu jsi již zrealizoval dokonalost všech druhů majestátu.“

V tuto chvíli by Pán mohl namítat, že k tomu, aby přivedl jīvy ke svým lotosovým nohám, nestačí jen zničit jejich nevĕdomost, neboť žádná jīva neboli duše nemůže ani poté dosáhnout Pána, aniž by se zamĕstnala oddanou službou. Slovy samotného Pána: bhaktyāham ekayā grāhyaḥ – „Jedinĕ oddanou službou Mĕ lze dosáhnout.“ (Bhāg. 11.14.21)

Na tuto námitku śruti odpovídají: „Můj Pane, ó Ty, jenž probouzíš všechny energie, poté, co vytváříš inteligenci a smysly živých bytostí, tak je inspiruješ, aby tĕžce pracovaly a tĕšily se z plodů své práce. Dále v nich svou milostí probouzíš schopnost následovat cesty rozvoje poznání, mystické yogy a oddané služby, které jim umožňují přibližovat se k Tobĕ ve Tvých aspektech Brahmanu, Paramātmy a Bhagavāna. A když jñāna, yoga a bhakti dozrají, zplnomocňuješ živé bytosti, aby Tĕ mohly v každém z tĕchto tří aspektů přímo vnímat.“

Kdyby se snad Pán chtĕl ptát na autoritativní důkaz, který by podpořil toto tvrzení zosobnĕných Véd, pokornĕ Mu odpovídají: „My samy jsme toho důkazem. Při nĕkterých příležitostech – jako třeba nyní, v dobĕ stvoření – se stýkáš se svou vnĕjší energií Māyou, zatímco se svou vnitřní energií jsi neustále. Právĕ v dobách, jako je tato, kdy se Tvé činnosti projevují navenek, Tĕ dokážeme my, Védy, rozeznat ve Tvých hrách.“

Śruti, takto obdařené autoritou díky svému osobnímu styku s Nejvyšším Pánem, vyhlašují procesy karmy, jñāny, yogy a bhakti jako různé prostředky pro podmínĕné duše, jak využít svou inteligenci, smysly, mysl a vitalitu při hledání Absolutní Pravdy.

Na mnoha místech Védy oslavují transcendentální, osobní vlastnosti Nejvyššího. Následující verš se objevuje ve Śvetāśvatara Upaniṣadĕ (6.11), Gopāla-tāpanī Upaniṣadĕ (Uttara 97) a Brahma Upaniṣadĕ (4.1):

eko devaḥ sarva-bhūteṣu gūḍhaḥ
sarva-vyāpī sarva-bhūtāntarātmā
karmādhyakṣaḥ sarva-bhūtādhivāsaḥ
sākṣī cetāḥ kevalo nirguṇaś ca

„Jeden Nejvyšší Pán žije skrytý ve všech stvořených bytostech. Prostupuje veškerou hmotou a sídlí v srdcích všech živých bytostí. Jako Nadduše dlící v jejich nitru sleduje jejich hmotné činnosti. Je tedy jedinečným svĕdkem a dárcem vĕdomí, i když sám nemá žádné hmotné vlastnosti.“

Osobní vlastnosti Nejvyššího dále popisují následující citáty z Upaniṣad: Yaḥ sarva-jñaḥ sa sarva-vid yasya jñāna-mayaṁ tapaḥ. „Ten, kdo je vševĕdoucí, z nĕhož pochází energie všeho poznání, je nejmoudřejší ze všech.“ (Muṇḍaka Upaniṣad 1.1.9); sarvasya vaśī sarvasyeśānaḥ – „On je Pánem a vládcem všech“ (Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 4.4.22) a yaḥ pṛthivyāṁ tiṣṭhan pṛthivyā āntaro yaṁ pṛthivī na veda – „Ten, kdo sídlí v zemi a prostupuje jí, ale jehož zemĕ sama nezná.“ (Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 3.7.3)

Pánovu roli ve stvoření zmiňuje mnoho výroků śruti. Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (1.2.4) uvádí: so 'kāmayata bahu syām – „Zatoužil: ,Stanu se mnoha.̀“ Slovní spojení so 'kāmayata („zatoužil“) zde naznačuje, že Pánova osobnost je vĕčná, protože již před stvořením Absolutní Pravda prožívala touhu, jedinečný rys osob. Aitareya Upaniṣad (3.11) podobnĕ uvádí: sa aikṣata tat-tejo 'sṛjata – „Pohlédl na svou energii, jež protom projevila stvoření.“ Zde se slovo tat-tejaḥ týká Pánovy částečné expanze Mahā-Viṣṇua, jenž pohlíží na Māyu a tak projevuje hmotné stvoření. Tat-tejaḥ může rovnĕž poukazovat na Pánův neosobní rys Brahmanu neboli Jeho energii všeprostupující, vĕčné existence. Śrī Brahma-saṁhitā (5.40) to popisuje takto:

yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi-
koṭiṣv aśeṣa-vasudhādi-vibhūti-bhinnam
tad brahma niṣkalam anantam aśeṣa-bhūtaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

„Uctívám Govindu, prvotního Pána, který má nesmírnou moc. Záře Jeho transcendentální podoby tvoří neosobní Brahman, který je absolutní, úplný a neomezený a který projevuje v mnoha miliónech vesmírů nesčetné planety s rozličným bohatstvím.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī shrnuje tento verš modlitbou:

jaya jayājita jahy aga-jaṅgamā-
vṛtim ajām upanīta-mṛṣā-guṇām
na hi bhavantam ṛte prabhavanty amī
nigama-gītā-guṇārṇavatā tava

„Sláva Tobĕ, ó nepřemožitelný! Prosím přemož vliv své vĕčné Māyi, jež zahaluje všechny pohyblivé i nehybné tvory a jež vládne kvalitám klamu. Bez Tvého vlivu by všechny tyto védské mantry nemĕly sílu Tĕ opĕvovat jako oceán transcendentálních vlastností.“

10.87.15

Verš

bṛhad upalabdham etad avayanty avaśeṣatayā
yata udayāstam-ayau vikṛter mṛdi vāvikṛtāt
ata ṛṣayo dadhus tvayi mano-vacanācaritaṁ
katham ayathā bhavanti bhuvi datta-padāni nṛṇām

Synonyma

bṛhat — jako Nejvyšší; upalabdham — vnímaný; etat — tento (svĕt); avayanti — považují; avaśeṣatayā — z hlediska toho, že je všeprostupujícím základem existence; yataḥ — jelikož; udaya — stvoření; astam-ayau — a zničení; vikṛteḥ — přemĕny; mṛdi — hlíny; vā — jako kdyby; avikṛtāt — (sám Nejvyšší) nepodléhající přemĕnĕ; ataḥ — proto; ṛṣayaḥ — mudrci (kteří sestavili védské mantry); dadhuḥ — umístĕné; tvayi — v Tobĕ; manaḥ — jejich mysli; vacana — slova; ācaritam — a činy; katham — jak; ayathā — ne takové, jaké jsou; bhavanti — stávají se; bhuvi — na zemi; datta — umístĕné; padāni — kroky; nṛṇām — lidí.

Překlad

Tento vnímaný svĕt je ztotožňován s Nejvyšším, protože Nejvyšší Brahman je konečným základem veškeré existence, který zůstává nezmĕnĕný, zatímco z nĕho vzniká vše stvořené a nakonec se v nĕm ztrácí, tak jako hlínu nemĕní výrobky z ní vytvořené a potom s ní opĕt smísené. Jen k Tobĕ tedy védští mudrci smĕřují všechny své myšlenky, slova a činy. Jak by se mohly kroky lidí nedotýkat zemĕ, na které žijí?

Význam

Mohou vyvstat jisté pochyby, zda jsou védské mantry jednotné, když určují totožnost Nejvyšší Osobnosti Božství. Nĕkteré mantry koneckonců říkají: indro yāto 'vasitasya rājā – „Indra je králem všech pohyblivých i nehybných bytostí“ (Ṛg Veda 1.32.15), zatímco jiné říkají: agnir mūrdhā divaḥ – „Agni je vládcem nebes“ a ještĕ jiné mantry poukazují na další božstva jako na Absolutní. Zdálo by se tedy, že Védy představují polyteistický svĕtový názor.

Tuto pochybu Védy samy v tomto verši zodpovídají vysvĕtlením, že vesmírné stvoření může mít jen jeden zdroj, zvaný Brahman či Bṛhat, „nejvĕtší“, který je jedinou pravdou tvořící základ veškeré existence a prostupující vším. Tuto jedinečnou úlohu nemůže plnit žádné omezené božstvo jako Indra nebo Agni a śruti by nebyly tak nevĕdomé, aby nĕco takového tvrdily. Jak je zde vyjádřeno slovem tvayi, jedinĕ Pán Viṣṇu je Absolutní Pravda. Indra a další polobozi mohou být různými způsoby oslavováni, ale vlastní jen ty schopnosti, které jim přidĕlil Pán Śrī Viṣṇu.

Védští mudrci chápou, že celý tento svĕt – včetnĕ Indry, Agniho a všeho ostatního, co lze vnímat očima, ušima a dalšími smysly – je totožný s jedinou Nejvyšší Pravdou, Osobností Božství, které se říká Bṛhat, „nejvĕtší“, protože je avaśeṣa, „konečnou podstatnou, která zůstává“. Z Pána při stvoření vše vychází a v Nĕm se vše ztrácí při zničení. On existuje před hmotným projevem i po nĕm jako trvalý základ, který je filosofům známý jako „hmotná příčina“, upādāna. Přestože z Nĕho vychází nespočet projevů, Nejvyšší Pán existuje vĕčnĕ beze zmĕn – to zde śruti zdůrazňují slovem avikṛtāt.

Slova mṛdi vā („jako v případĕ hlíny“) jsou narážkou na slavný přímĕr, který použil Udālaka, když hovořil ke svému synovi Śvetaketuovi v Chāndogya Upaniṣadĕ (6.1.4): vācārambhanaṁ vikāro nāmadheyaṁ mṛttikety eva satyam. „Objekty hmotného svĕta existují pouze jako jména, přemĕny definované jazykem, zatímco skutečnou realitou je hmotná příčina, jako hlína, z níž se vyrábĕjí nádoby.“ Hrouda hlíny je hmotnou příčinou různých nádob, soch a podobnĕ, ale hlína sama zůstává ve své podstatĕ nezmĕnĕná. Nádoby a ostatní předmĕty budou nakonec zničeny a navrátí se do hlíny, ze které vzešly. Podobnĕ je Nejvyšší Pán hmotnou příčinou všeho, ale zůstává vĕčnĕ nedotčený jakýmikoliv přemĕnami. Tak třeba chápat výrok: sarvaṁ khalv idaṁ brahma – „Vše je Brahman." (Chāndogya Upaniṣad 3.14.1) Velký oddaný Gajendra se podivoval nad touto záhadou a modlil se:

namo namas te 'khila-kāraṇāya
niṣkāraṇāyādbhuta-kāraṇāya

„Můj Pane, jsi příčinou všech příčin, ale sám žádnou příčinu nemáš. Jsi tedy podivuhodnou příčinou všeho. S úctou se Ti klaním.“ (Bhāg. 8.3.15)

Prakṛti, hmotná příroda, je často považována za hmotnou příčinu stvoření, jak v západní vĕdĕ, tak ve Védách. To není v rozporu s vyšší skutečností, že Nejvyšší Pán je konečnou příčinou, jelikož prakṛti je Jeho energie, která sama podléhá zmĕnám. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (11.24.19) Pán Kṛṣṇa říká:

prakṛtir yasyopādānam
ādhāraḥ puruṣaḥ paraḥ
sato 'bhivyañjakaḥ kālo
brahma tat tritayaṁ tv aham

„Hmotný vesmír lze považovat za skutečný s tím, že příroda je jeho původní složkou a konečným stavem. Pán Mahā-Viṣṇu je místem spočinutí přírody, která se projevuje silou času. Příroda, všemocný Viṣṇu ani čas se tedy neliší ode Mĕ, Nejvyšší Absolutní Pravdy.“ Prakṛti však podstupuje přemĕnu, zatímco její Pán, svrchovaný puruṣa, nikoliv. Prakṛti je vnĕjší energie Osobnosti Božství, ale Pán má ještĕ jinou energii – svou vnitřní energii – která je svarūpa-bhūtā, neodlišná od Jeho samotné podstaty. Pánova vnitřní energie, jako On sám, nikdy hmotným zmĕnám nepodléhá.

Proto mantry z Véd a také ṛṣiové, kteří přijali tyto mantry v meditaci a předali je dál pro dobro lidstva, zamĕřují svou pozornost v první řadĕ na Osobnost Božství. Védští mudrci smĕřují činnosti své mysli a slov – tedy jak vnitřní, tak doslovný význam (abhidhā-vṛtti) toho, co říkají – především k Nĕmu a teprve druhotnĕ k oddĕleným přemĕnám prakṛti, jako je Indra a další polobozi.

Tak jako se kroky lidí, ať umístĕné na hlínu, kámen či cihly, nemohou nedotknout povrchu zemĕ, i Védy vztahují vše, o čem pojednávají v oblasti hmotného stvoření, k Absolutní Pravdĕ. Svĕtská literatura popisuje omezené jevy a přehlíží vztah svých témat k celkové realitĕ, ale Védy vždy zamĕřují svůj dokonalý pohled na Nejvyššího. Chāndogya Upaniṣad ve svých výrocích mṛttikety eva satyam a sarvaṁ khalv idaṁ brahma potvrzuje, že realita je chápána správnĕ tehdy, když je existence všeho vidĕna jako závislá na Brahmanu neboli Absolutním. Jen Brahman je skutečný, ne proto, že by nic, co vidíme v tomto svĕtĕ, nebylo skutečné, ale proto, že Brahman je absolutní, konečnou příčinou všeho. V jiném kontextu bylo tedy slovo satyam, které je použité ve rčení mṛttikety eva satyam, definováno jako „hmotná příčina“ autoritou o nic menší než samotným Pánem Kṛṣṇou:

yad upādāya pūrvas tu
bhāvo vikurute param
ādir anto yadā yasya
tat satyam abhidhīyate

„Hmotný objekt, sám vytvořený ze složky, která je jeho podstatou, vytváří svou promĕnou další hmotný objekt. Tak se jeden stvořený objekt stává příčinou a základem jiného. Určitou vĕc je tedy možné označit za skutečnou v tom smyslu, že vlastní základní povahu jiného objektu, který je jejím počátečním a konečným stavem.“ (Bhāg. 11.24.18)

Takto vysvĕtluje slovo Brahman Śrīla Prabhupāda v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství: „Slovo Brahman znamená nejvĕtší ze všech a udržovatel všeho. Impersonalisty přitahuje velikost oblohy, ale vzhledem k jejich nedostatečnému poznání je nepřitahuje Kṛṣṇova velikost. Ve všedním životĕ nás však přitahuje velikost osoby, a ne velikost hory. Slovo Brahman se tedy vztahuje pouze na Kṛṣṇu, a proto Arjuna v Bhagavad-gītĕ uznal Kṛṣṇu za Parabrahman, svrchované útočištĕ všeho.

Kṛṣṇa je Nejvyšší Brahman, neboť má nekonečné poznání, nekonečné energie, nekonečnou sílu, nekonečný vliv, je nekonečnĕ krásný a umí si nekonečnĕ odříkat. Slovo Brahman se tedy může vztahovat jen na Kṛṣṇu. Arjuna potvrzuje, že jelikož neosobní Brahman je záře paprsků vycházející z Kṛṣṇova transcendentálního tĕla, Kṛṣṇa je Parabrahman. Všechno spočívá v Brahmanu, ale samotný Brahman spočívá v Kṛṣṇovi. Kṛṣṇa je tedy svrchovaný Brahman, neboli Parabrahman. Hmotné prvky se považují za Kṛṣṇovu nižší energii. Jejich vzájemným působením vesmírný projev vzniká, spočívá na Kṛṣṇovi a po zničení opĕt vstoupí do Kṛṣṇova tĕla jako Jeho subtilní energie. Kṛṣṇa je proto příčina tvoření i ničení.“

Význam tohoto verše shrnuje Śrīla Śrīdhara Svāmī modlitbou:

druhiṇa-vahni-ravīndra-mukhāmarā
jagad idaṁ na bhavet pṛthag utthitam
bahu-mukhair api mantra-gaṇair ajas
tvam uru-mūrtir ato vinigadyase

„Polobozi v čele se Śivou, Agnim, Sūryou a Indrou, a vlastnĕ všechny bytosti ve vesmíru, nevznikají nezávisle na Tobĕ. I když mantry Véd vyjadřují různé pohledy, všechny hovoří o Tobĕ, nezrozeném Pánu, jenž se zjevuje v četných podobách.“

10.87.16

Verš

iti tava sūrayas try-adhipate ’khila-loka-mala-
kṣapaṇa-kathāmṛtābdhim avagāhya tapāṁsi jahuḥ
kim uta punaḥ sva-dhāma-vidhutāśaya-kāla-guṇāḥ
parama bhajanti ye padam ajasra-sukhānubhavam

Synonyma

iti — takto; tava — Tvých; sūrayaḥ — moudří svĕtci; tri — tří (planetárních systémů ve vesmíru nebo tří kvalit přírody); adhipate — ó vládce; akhila — všech; loka — svĕtů; mala — znečištĕní; kṣapaṇa — jenž odstraňuje; kathā — rozhovorů; amṛta — nektaru; abdhim — do oceánu; avagāhya — když se noří hluboko; tapāṁsi — svých potíží; jahuḥ — zbavují se; kim uta — což teprve; punaḥ — navíc; sva — vlastní; dhāma — silou; vidhuta — rozptýlené; āśaya — jejich myslí; kāla — a času; guṇāḥ — (nežádoucí) vlastnosti; parama — ó Nejvyšší; bhajanti — uctívají; ye — kdo; padam — Tvou pravou povahu; ajasra — nepřerušovaného; sukha — štĕstí; anubhavam — (což přináší) zážitek.

Překlad

Proto, ó vládce tří svĕtů, se moudří zbavují všeho utrpení tím, že se noří hluboko do nektarového oceánu rozprav o Tobĕ, který smývá veškeré znečištĕní vesmíru. Co potom říci o tĕch, kdo poté, co duchovní silou oprostili své mysli od zlozvyků a osvobodili se od času, jsou schopni uctívat Tvou pravou povahu, ó Nejvyšší, a nacházejí v tom nepřerušovanou blaženost?

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho v předchozím verši ty śruti, jež zdánlivĕ představují Nejvyšší Pravdu jako neosobní, vyjasnily, co skutečnĕ chtĕjí říct. V tomto verši se dostávají ke slovu ty, jež se soustředí výlučnĕ na božskou Osobnost Pána a jež mluví o Jeho transcendentálních zábavách, a nyní Ho opĕvují.

Jelikož všechny Védy prohlašují svrchovanost Osobnosti Božství jako příčiny všech příčin, inteligentní osoby by mĕly začít Pána uctívat. Tím, že se moudří oddaní noří do oceánu Jeho slávy, pomáhají rozptylovat utrpení všech duší a oslabují vlastní palčivou připoutanost k materialistickému životu. Tito vyvíjející se oddaní se postupnĕ zbavují všech pout ke hmotĕ a ztrácejí veškerý zájem, který kdysi mĕli o náročné cesty karmy, jñāny a yogy.

Dále než tito oddaní jsou sūriové, zasvĕcení znalci duchovní pravdy, kteří uctívají nektarový oceán slávy Nejvyššího Pána tak, že se do nĕho celí noří. Tito zralí oddaní Nejvyššího Pána dosahují nepředstavitelné dokonalosti. Pán, který opĕtuje jejich upřímné úsilí, je zplnomocňuje, aby Ho poznali v Jeho osobní podobĕ. Když v extázi vzpomínají na Pánovy důvĕrné zábavy a společníky, zbavují se automaticky posledních jemných zbytků mentálního znečištĕní a přestávají vnímat nevyhnutelné bolesti nemoci a stáří.

Ohlednĕ očistné moci oddané služby śruti říkají: tad yathā puṣkara-palāśa āpo na śliṣyante evam evaṁ-vidi pāpaṁ karma na śliṣyate – „Tak jako se voda nedrží na lotosovém listu, hříšné činnosti se nedrží toho, kdo takto poznal pravdu.“ Śatapatha Brāhmaṇa (14.7.28), Taittirīya Brāhmaṇa (3.12.9.8), Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (4.4.23) i Baudhāyana-dharma-śāstra (2.6.11.30) se shodují: na karmaṇā lipyate pāpakena. „Tak se človĕk vyhne poskvrnĕní hříšným jednáním.“

Ṛg Veda (1.154.1) se vyjadřuje o zábavách Nejvyššího Pána takto: viṣṇor nu kaṁ vīryāṇi pravocaṁ yaḥ pārthivāni vimame rajāṁsi. „Plnĕ vylíčit hrdinské činy Pána Viṣṇua může jen ten, kdo dokáže spočítat všechny částečky prachu na svĕtĕ.“ Mnoho śruti-manter oslavuje oddanou službu Pánu, jako například eko vaśī sarva-gaḥ... ye 'nubhajanti dhīrās teṣāṁ sukhaṁ śāśvataṁ netareṣām – „On je jediný všudypřítomný Pán a vládce; jen ty moudré duše, které Ho uctívají, dosahují vĕčného štĕstí, nikdo jiný.“

V této souvislosti se Śrīla Śrīdhara Svāmī modlí:

sakala-veda-gaṇerita-sad-guṇas
tvam iti sarva-manīṣi-janā ratāḥ
tvayi subhadra-guṇa-śravaṇādibhis
tava pada-smaraṇena gata-klamāḥ

„Jelikož všechny Védy popisují Tvé transcendentální vlastnosti, poslouchání a vyprávĕní o Tvých dokonale příznivých vlastnostech přitahuje všechny přemýšlivé lidi. Tím, že vzpomínají na Tvé lotosové nohy, se zbavují hmotného utrpení.“

10.87.17

Verš

dṛtaya iva śvasanty asu-bhṛto yadi te ’nuvidhā
mahad-aham-ādayo ’ṇḍam asṛjan yad-anugrahataḥ
puruṣa-vidho ’nvayo ’tra caramo ’nna-mayādiṣu yaḥ
sad-asataḥ paraṁ tvam atha yad eṣv avaśeṣam ṛtam

Synonyma

dṛtayaḥ — mĕchy; iva — jako; śvasanti — dýchají; asu-bhṛtaḥ — živí; yadi — jestliže; te — Tvoji; anuvidhāḥ — vĕrní následovníci; mahat — celková hmotná energie; aham — falešné ego; ādayaḥ — a ostatní prvky stvoření; aṇḍam — vesmírné vejce; asṛjan — zformovaly; yat — jehož; anugrahataḥ — milostí; puruṣa — živé bytosti; vidhaḥ — podle určitých podob; anvayaḥ — jehož vstup; atra — mezi tĕmito; caramaḥ — konečný; anna-maya-ādiṣu — mezi projevy zvanými anna-maya a tak dále; yaḥ — kdo; sat-asataḥ — od hrubé a jemné hmoty; param — lišící se; tvam — Ty; atha — a navíc; yat — jenž; eṣu — mezi tĕmito; avaśeṣam — tvořící základ; ṛtam — realita.

Překlad

Ti, kdo dýchají, jsou skutečnĕ naživu jen tehdy , když se stanou Tvými vĕrnými následovníky, jinak je jejich dýchání jako nafukování mĕchů. Jen Tvojí milostí zformovaly prvky, počínaje mahat-tattvou a falešným egem, vejce v podobĕ tohoto vesmíru. Mezi projevy zvanými anna-maya a tak dále jsi Ty tím konečným, když vstupuješ do hmotných obalů společnĕ se živou bytostí a přijímáš stejné podoby jako ona. Lišíš se od hrubohmotných a jemnohmotných projevů a jsi realitou tvořící základ jich všech.

Význam

Pokud nĕkdo nepozná svého nejvlídnĕjšího dobrodince a nezačne Ho uctívat, jeho život zůstává beze smyslu. Dýchání takové osoby není o nic lepší než nafukování kovářských mĕchů. Dar lidského života je pro podmínĕnou duši požehnanou příležitostí, ale když se živá bytost odvrací od svého Pána, páchá duchovní sebevraždu.

Slovy Śrī Īśopaniṣady (3):

asuryā nāma te lokā
andhena tamasāvṛtāḥ
tāṁs te pretyābhigacchanti
ye ke cātma-hano janāḥ

„Kdokoliv zabíjí duši, musí vstoupit na planety známé jako svĕty bezvĕrců, plné temna a nevĕdomosti.“ Asuryāḥ znamená „to, co čeká démony“ a démoni jsou ti, kdo postrádají oddanost Nejvyššímu Pánu, Viṣṇuovi. Tuto definici uvádí Agni Purāṇa:

dvau bhūta-sargau loke 'smin
daiva āsura eva ca
viṣṇu-bhakti-paro daiva
āsuras tad-viparyayaḥ

„Na tomto svĕtĕ existují dva druhy stvořených bytostí: božské a démonské. Ti, kdo jsou odevzdaní oddané službĕ Pánu Viṣṇuovi, patří mezi božské a ti, kdo se staví proti ní, mezi démonské.“

Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (4.4.15) podobnĕ říká: na ced avedīn mahatī vinaṣṭiḥ... ye tad vidur amṛtās te bhavanty athetare duḥkham evopayanti – „Pokud nĕkdo nepozná Nejvyššího, čeká ho nutnĕ úplné zničení... Ti, kdo poznávají Nejvyššího, se stávají nesmrtelnými, ale ostatní nevyhnutelnĕ trpí.“ Každý musí obnovit své vĕdomí Kṛṣṇy, aby se oprostil od utrpení způsobeného nevĕdomostí, ale proces, jak toho dosáhnout, nemusí být tĕžký, jak nás ujišťuje Pán Kṛṣṇa v Bhagavad-gītĕ (9.34):

man-manā bhava mad-bhakto
mad-yājī māṁ namaskuru
mām evaiṣyasi yuktvaivam
ātmānaṁ mat-parāyaṇaḥ

„Vždy na Mĕ mysli, staň se Mým oddaným, skládej Mi poklony a uctívej Mĕ. Plnĕ pohroužen ve Mnĕ pak ke Mnĕ zaručenĕ dospĕješ.“ Bez ohledu na to, jak jsme nezpůsobilí a slabí, stačí jen chtít se stát anuvidhy, důvĕřujícími a důvĕryhodnými služebníky Nejvyššího Pána. Kaṭha Upaniṣad (2.2.13) prohlašuje:

nityo nityānāṁ cetanaś cetanānām
eko bahūnāṁ yo vidadhāti kāmān
taṁ pīṭha-gaṁ ye 'nupaśyanti dhīrās
teṣāṁ śāntiḥ śāśvatī netareṣām

„Mezi všemi vĕčnými, vĕdomými bytostmi existuje jedna, která všem ostatním dodává to, co potřebují. Ty moudré duše, které Pána uctívají v Jeho sídle, dosahují trvalého míru. Jiní ne.“

Co je živé a co mrtvé? Tĕla a mysli materialistických neoddaných zdánlivĕ projevují příznaky života, ale to je klamné zdání. Podmínĕná duše má ve skutečnosti velmi malou kontrolu nad svou tĕlesnou existencí. Aniž by si to přála, musí vymĕšovat, čas od času onemocnĕt a nakonec zestárnout a zemřít. A v mysli zažívá hnĕv, dychtĕní a nářek, přestože nechce. Pán Kṛṣṇa tuto situaci popisuje slovy yantrārūḍhāni māyayā (Bg. 18.61) jako bezmocnou jízdu pasažéra v mechanickém dopravním prostředku. Duše je nepochybnĕ živá a to jí nelze upřít, ale v její nevĕdomosti je tento vnitřní život zahalen a upadá v zapomnĕní. Namísto toho automat, kterým je vnĕjší mysl a tĕlo, plní příkazy kvalit přírody, které nutí živou bytost jednat způsobem naprosto neodpovídajícím spícím potřebám duše. Śvetāśvatara Upaniṣad (2.5) naléhavĕ volá na zapomnĕtlivé vĕznĕ klamu:

śṛṇvantu viśve amṛtasya putrā
ā ye dhāmāni divyāni tasthuḥ

„Poslouchejte, vy všichni synové nesmrtelnosti, vy, kteří jste kdysi žili v božském království!“

Takže na jednu stranu to, co je normálnĕ vnímáno jako živé – hmotné tĕlo – je ve skutečnosti mrtvý stroj řízený kvalitami přírody. A na druhou stranu to, na co materialista shovívavĕ pohlíží jako na neživou hmotu určenou k využívání, je ve své neznámé podstatĕ spojeno s živou inteligencí mnohem mocnĕjší, než je ta jeho. Védská civilizace uznává inteligenci skrytou za přírodou jako tu, která patří polobohům vládnoucím jednotlivým prvkům a v konečném smyslu samotnému Nejvyššímu Pánu. Hmota přece nemůže cílevĕdomĕ jednat bez popudu a vedení nĕjaké živé síly. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītĕ (9.10):

mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ
sūyate sa-carācaram
hetunānena kaunteya
jagad viparivartate

„Tato hmotná příroda, která je jednou z Mých energií, jedná pod Mým dohledem, ó synu Kuntī, a přivádí na svĕt všechny pohyblivé a nehybné bytosti. Jejím působením je tento projev znovu a znovu tvořen a ničen.“

Na počátku stvoření pohlédl Pán Mahā-Viṣṇu na spící hmotnou přírodu, prakṛti. Po tomto probuzení se subtilní prakṛti začala vyvíjet do konkrétnĕjších podob: nejprve mahat, potom falešné ego ve spojení s každou ze tří kvalit prakṛti a postupnĕ jednotlivé hmotné prvky včetnĕ inteligence, mysli, smyslů a pĕti hrubohmotných prvků s jejich vládnoucími polobohy. Ani po svém oddĕleném projevení však nedokázala božstva ovládající jednotlivé prvky spolupracovat na stvoření vnímatelného svĕta, dokud Pán Viṣṇu, ze své zvláštní milosti, nezasáhl ještĕ jednou. To je popsáno ve třetím zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu (3.5.38–39):

ete devāḥ kalā viṣṇoḥ
kāla-māyāṁśa-liṅginaḥ
nānātvāt sva-kriyānīśāḥ
procuḥ prāñjalayo vibhum

devā ūcuḥ
nanāma te deva padāravindaṁ
prapanna-tāpopaśamātapatram
yan-mūla-ketā yatayo ’ñjasoru-
saṁsāra-duḥkhaṁ bahir utkṣipanti

„Vládnoucí polobozi všech hmotných prvků jsou zplnomocnĕné expanze Pána Viṣṇua. Tĕla dostávají prostřednictvím vĕčného času a vnĕjší energie a jsou Jeho nedílné části. Jelikož byli povĕřeni různými úlohami ve správĕ vesmíru a nebyli schopni je vykonávat, pronesli k Pánovi následující úžasné modlitby. Polobozi řekli: ,Ó Pane, Tvé lotosové nohy jsou pro odevzdané duše deštníkem, chránícím je před vším strádáním hmotné existence. Všichni mudrci se v tomto úkrytu zbavují všeho hmotného utrpení. Proto se hluboce klaníme Tvým lotosovým nohám.̀“

Poté, co Nejvyšší Pán uslyšel modlitbu shromáždĕných polobohů jednotlivých prvků, projevil jim svoji přízeň (Bhāg. 3.6.1–3):

iti tāsāṁ sva-śaktīnāṁ
satīnām asametya saḥ
prasupta-loka-tantrāṇāṁ
niśāmya gatim īśvaraḥ

kāla-saṁjñāṁ tadā devīṁ
bibhrac chaktim urukramaḥ
trayoviṁśati tattvānāṁ
gaṇaṁ yugapad āviśat

so ’nupraviṣṭo bhagavāṁś
ceṣṭā-rūpeṇa taṁ gaṇam
bhinnaṁ saṁyojayām āsa
suptaṁ karma prabodhayan

„Pán vyslechl zprávu o pozastavení průbĕhu stvoření vesmíru, které bylo způsobené nespoluprací Jeho energií uvnitř mahat-tattvy. Svrchovanĕ mocný Pán potom vstoupil zároveň do dvaceti tří prvků spolu s bohyní Kālī, svojí vnĕjší energií, která sama slučuje všechny různé prvky. Když Pán, Osobnost Božství, vstoupil do prvků svojí energií, všechny živé bytosti se probudily k různým činnostem, stejnĕ jako se človĕk po procitnutí ze spánku vĕnuje své práci.“

V knize Kṛṣṇa vysvĕtluje Śrīla Prabhupāda pĕt úrovní ega, jež zahalují vlastní já: „V tĕle je pĕt různých úrovní existence, které se nazývají anna-maya, prāṇa-maya, mano-maya, vijñāna-maya a nakonec ānanda-maya. (Takto je vyjmenovává Brahmānanda-vallī v Taittirīya Upaniṣadĕ.) Na počátku života si je každá živá bytost vĕdoma pouze jídla. Dítĕ nebo zvíře je spokojeno, když dostane dobré jídlo. Tento stav vĕdomí, jehož cílem je dosyta se najíst, se nazývá anna-maya. Anna znamená „jídlo“. Následuje vĕdomí, že je naživu. Udrží-li se živá bytost naživu, aniž by byla napadena nebo zabita, považuje se za šťastnou. Tento stav se nazývá prāṇa-maya neboli vĕdomí vlastní existence. Když pak spočívá na mentální úrovni, její vĕdomí se nazývá mano-maya. Materialistická civilizace se vĕtšinou nachází v tĕchto třech stavech – anna-maya, prāṇa-maya a mano-maya. První starostí civilizovaných osob je ekonomický rozvoj, druhou je obrana následována vĕdomím mentální spekulace, filosofickým přístupem k životním hodnotám.

Pokud se živé bytosti rozvojem filosofického života podaří dosáhnout úrovnĕ intelektuálního života a pochopí, že není toto hmotné tĕlo, ale duchovní duše, je ve stavu vijñāna-maya. Potom duchovním vývojem získá poznání o Nejvyšším Pánu neboli Nejvyšší Duši. Když rozvine svůj vztah s Ním a oddanĕ Mu slouží, tato úroveň života se nazývá vĕdomí Kṛṣṇy, stav ānanda-maya. Jedná se o vĕčnĕ blažený život s plným poznáním. Ve Vedānta-sūtře stojí: ānanda-mayo 'bhyāsāt. Povaha Nejvyššího Brahmanu i podřízeného Brahmanu, neboli Nejvyšší Osobnosti Božství a živých bytostí, je blažená. Dokud živé bytosti setrvávají na čtyřech nižších stádiích života (anna-maya, prāṇa-maya, mano-maya a vijñāna-maya), jsou považovány za podmínĕné hmotou, ale duše, která dosáhne stavu ānanda-maya, je osvobozená. Tento stav ānanda-maya Bhagavad-gītā popisuje jako brahma-bhūta. Uvádí, že ve stavu brahma-bhūta neexistuje úzkost ani touha. Na počátku tohoto stavu je stejný přístup ke všem živým bytostem a dále se rozvíjí vĕdomí Kṛṣṇy, kdy oddaný neustále touží sloužit Nejvyšší Osobnosti Božství. Tato touha po pokroku v oddané službĕ není totožná s touhou po smyslovém požitku na úrovni hmotné existence. Jinak řečeno, touha existuje i v duchovním životĕ, ale je očištĕna. Když jsou naše smysly očištĕné, jsou také osvobozené ode všech hmotných úrovní – anna-maya, prāṇa-maya, mano-maya a vijñāna-maya – a dosahují nejvyšší úrovnĕ – ānanda-maya, neboli blaženého života s vĕdomím Kṛṣṇy.

Māyāvādští filosofové považují ānanda-mayu za stav splynutí s Nejvyšším. Ānanda-maya pro nĕ znamená jednotu Nadduše a individuální duše. Jednota však ve skutečnosti neznamená splynutí s Nejvyšším a ztrátu vlastní individuální existence. Ponoření do duchovní existence znamená, že živá bytost realizuje kvalitativní jednotu s Nejvyšším Pánem v Jeho aspektech vĕčnosti a poznání. Pravou ānanda-mayu, stav blaženosti, však představuje oddaná služba. To je potvrzeno v Bhagavad-gītĕ: mad-bhaktiṁ labhate parām. Zde Pán Kṛṣṇa uvádí, že stav brahma-bhūta ānanda-maya je úplný jen tehdy, když dochází k láskyplné výmĕnĕ mezi Nejvyšším a podřízenými živými bytostmi. Dokud živá bytost nedospĕje do tohoto stavu ānanda-maya, její dýchání je jako nafukování mĕchů v kovárnĕ, její dlouhý život připomíná život stromu a sama není o nic lepší než nižší zvířata jako velbloudi, prasata a psi.“

Když Paramātmā doprovází jīvu v obalech tvořených Māyou, sama není, na rozdíl od jīvy, svázaná karmou. Spojení Nejvyšší Duše s tĕmito obaly je spíše jako zdánlivé spojení mezi mĕsícem a vĕtvemi stromu, skrze které se na nĕj díváme. Nadduše je sad-asataḥ param, vždy transcendentální vůči jemným a hrubým projevům anna-mayi a tak dále, přestože do nich vstupuje jako svĕdek dávající svolení ke všem činnostem. Jako jejich konečná příčina je Nadduše v jednom smyslu totožná s projevenými výsledky stvoření, ale ve své původní totožnosti (svarūpĕ) od nich zůstává odlišná. V tomto druhém smyslu je pouze ānanda-mayou, poslední z pĕti kośí. Proto zde śruti oslovují Pána jako avaśeṣam, podstatu, která zůstává. To je rovnĕž vyjádřeno v textu Taittirīya Upaniṣady (2.7): raso vai saḥ. Nejvyšší Pán se ve své osobní podstatĕ tĕší z rasy, opĕtování nálad oddané služby, a k projevům ras nedílnĕ patří účast realizovaných jīv. Raso vai saḥ, rasam hy evāyaṁ labdhvānandī bhavati – „On je vtĕlením rasy a ta jīva, která tuto rasu poznává, zažívá naprostou blaženost.“ Nebo, slovy zosobnĕných Véd v tomto verši, Nadduše je ṛtam, což zde podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho znamená „realizována velkými mudrci“.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī prohlašuje, že poslední slovo všech autoritativních písem (sarvāntima-śruti) je obsaženo v aforismu raso vai saḥ, který jasnĕ odkazuje na Pána Śrī Kṛṣṇu jako neomezenĕ se rozpínající ztĕlesnĕní božské radosti (sarva-bṛhattamānanda). Gopāla-tāpanī śruti (Uttara 96) uvádí: yo 'sau jāgrat-svapna-suṣuptim atītya turyātīto gopālaḥ – „Pán Kṛṣṇa, který pase krávy, přesahuje nejen hmotné vĕdomí ve stavu bdĕní, snĕní a hlubokého spánku, ale i čtvrtou oblast čistého, duchovního vĕdomí.“ Nadduše na úrovni ānanda-maya je pouze aspektem prvotního Pána Govindy, jak On sám prohlašuje: viṣṭabhyāham idaṁ kṛtsnam ekāṁśena sthito jagat – „Jedinou svou částí prostupuji celým tímto vesmírem a udržuji ho.“ (Bg. 10.42)

Śruti tímto taktnĕ postulují, že i mezi různými osobními podobami Boha je Kṛṣṇa tou nejvyšší. S tímto pochopením se bude Nārada Muni pozdĕji klanĕt Pánu Kṛṣṇovi slovy namas tasmai bhagavate kṛṣṇāyāmala-kīrtaye (Text 46), přestože stojí před Pánem Nārāyaṇem Ṛṣim.

Śrīla Śrīdhara Svāmī uzavírá svůj komentář k tomuto verši modlitbou:

nara-vapuḥ pratipādya yadi tvayi
śravaṇa-varṇana-saṁsmaraṇādibhiḥ
nara-hare na bhajanti nṛṇām idaṁ
dṛti-vad ucchvasitaṁ viphalaṁ tataḥ

„Ó Pane Narahari, ti, kdo získali tuto lidskou podobu, žijí nadarmo a dýchají jen jako mĕchy, pokud Tĕ neuctívají nasloucháním o Tobĕ, opĕvováním Tvé slávy, vzpomínáním na Tebe a ostatními způsoby oddané služby.“

10.87.18

Verš

udaram upāsate ya ṛṣi-vartmasu kūrpa-dṛśaḥ
parisara-paddhatiṁ hṛdayam āruṇayo daharam
tata udagād ananta tava dhāma śiraḥ paramaṁ
punar iha yat sametya na patanti kṛtānta-mukhe

Synonyma

udaram — břicho; upāsate — uctívají; ye — kdo; ṛṣi — mudrců; vartmasu — podle standardních metod; kūrpa — hrubý; dṛśaḥ — jejich pohled; parisara — ze které vycházejí všechny prāṇické kanály; paddhatim — uzlinu; hṛdayam — srdce; āruṇayaḥ — mudrci Āruṇiové; daharam — jemnou; tataḥ — poté; udagāt — (duše) stoupá; ananta — ó neomezený Pane; tava — Tvoje; dhāma — místo zjevení; śiraḥ — do hlavy; paramam — nejvyšší cíl; punaḥ — znovu; iha — do tohoto svĕta; yat — jehož; sametya — poté, co dosáhnou; na patanti — neklesají; kṛta-anta — smrti; mukhe — do chřtánu.

Překlad

Mezi následovníky metod vytyčených velkými mudrci uctívají ti s ménĕ vytříbeným pohledem Nejvyššího jako přítomného v oblasti břicha, zatímco Āruṇiové Ho uctívají jako přítomného v srdci, jemném ústředí, z nĕhož vycházejí všechny prāṇické kanály. Odtamtud tito Tvoji ctitelé, ó neomezený Pane, pozvedají své vĕdomí k vrcholku hlavy, kde Tĕ mohou přímo vnímat. Když potom projdou temenem hlavy na cestĕ k nejvyššímu cíli, dospĕjí na to místo, odkud již nikdy nepoklesnou zpátky do tohoto svĕta, do chřtánu smrti.

Význam

Zde oslavují Osobnost Božství śruti, jež vyučují meditativní yogu. Různé procesy yogy jsou vĕtšinou postupné a skýtají mnoho příležitostí k rozptýlení pozornosti. Všechny autentické metody yogy se však zamĕřují na meditaci o Nadduši (Paramātmĕ), jejíž hlavní sídlo je v oblasti srdce, hned vedle duše neboli jīvy. Tento projev Paramātmy v srdci je velmi subtilní a jen tĕžko vnímaný (daharam), takže tam mohou Pána poznat jen pokročilí yogī.

Ti, kdo začínají s meditací, se často učí zamĕřovat pozornost na druhotnou přítomnost Nadduše v jednom z nižších center životní energie, jako je například mūlādhāra-cakra u dolního konce páteře, svādhiṣṭhāna-cakra v oblasti pupku nebo maṇipūra-cakra v břiše. Pán Kṛṣṇa se zmiňuje o své expanzi Paramātmy v břišní cakře takto:

ahaṁ vaiśvānaro bhūtvā
prāṇinaṁ deham āsthitaḥ
prāṇāpāna-samāyuktaḥ
pacāmy annaṁ catur-vidham

„Jsem trávicí oheň v tĕlech všech živých bytostí a ve spojení s vycházejícím a vcházejícím vzduchem života trávím čtyři druhy potravy.“ (Bg. 15.14) Pán Vaiśvānara vládne trávení a obecnĕ vzato udílí pohyblivost zvířatům, lidem a polobohům. Podle úsudku śruti, jež vyslovily tento verš, jsou ti, kdo omezují svoji meditaci na tuto Pánovu podobu, ménĕ inteligentní, kūrpa-dṛśaḥ, což doslova znamená „mající oči zahalené prachem“.

Oproti tomu yogī na vyšší úrovni známí jako Āruṇiové uctívají Nadduši v podobĕ niterného společníka jīvy v srdci, Pána, jenž svého chránĕnce obdarovává silou poznání a inspiruje ho praktickou inteligencí všeho druhu. A stejnĕ jako je fyzické srdce ústředím krevního obĕhu, je subtilní srdeční cakra křižovatkou četných kanálů prāṇy zvaných nāḍī, jež se rozbíhají do všech částí tĕla. Když jsou tyto průchody dostatečnĕ očištĕné, mohou yogī Āruṇiové opustit oblast srdce a přejít vzhůru do cakry na vrcholu mozku. Yogī, kteří opouštĕjí tĕlo touto cakrou zvanou brahma-randhra, jdou přímo do království Boha, odkud se už nikdy nemusí vracet, aby se znovu narodili. Dokonce i nejistý proces meditativní yogy tedy může přinést plod čisté oddanosti, je-li následován dokonalým způsobem.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura cituje nĕkolik śruti-manter, které říkají totéž, co tento verš: udaraṁ brahmeti śārkarākṣā upāsate hṛdayaṁ brahmety āruṇayo brahmā haivaitā ita ūrdhvaṁ tv evodasarpat tac-chiro 'śrayate. „Osoby se zahaleným pohledem ztotožňují Brahman s břichem, zatímco Āruṇiové uctívají Brahman v srdci. Ten, kdo skutečnĕ realizoval Brahman, putuje ze srdce vzhůru, aby přijal útočištĕ u Pána, který je projevený na vrcholu hlavy.“

śataṁ caikā ca hṛdayasya nāḍyas
tāsāṁ mūrdhānam abhiniḥsṛtaikā
tayordhvam āyann amṛtatvam eti
viśvaṅṅ anyā utkramaṇe bhavanti

„Ze srdce vychází sto jedna subtilních prāṇických kanálů. Jeden z nich – suṣumṇā – smĕřuje k vrcholu hlavy. Ten, kdo projde tímto kanálem, překoná smrt. Ostatní kanály vedou na všechny strany, k různým dalším druhům zrození.“ (Chāndogya Upaniṣad 8.6.6)

Upaniṣady se opakovanĕ zmiňují o Paramātmĕ sídlící v nitru srdce. Śrī Śvetāśvatara Upaniṣad (3.12–13) Ji popisuje takto:

mahān prabhur vai puruṣaḥ
sattvasyaiṣa pravartakaḥ
su-nirmalāṁ imāṁ prāptim
īśāno jyotir avyayaḥ

aṅguṣṭha-mātraḥ puruṣo ’ntar-ātmā
sadā janānāṁ hṛdaye sanniviṣṭaḥ
hṛdā manīṣā manasābhikḷpto
ya etad vidur amṛtās te bhavanti

„Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, se stává Puruṣou, aby zahájil expanzi tohoto vesmíru. Je dokonale čistým cílem, kterého se yogī snaží dosáhnout, zářícím a neklesajícím svrchovaným vládcem. Puruṣa o velikosti palce je vždy přítomný jako Nadduše v srdcích všech živých bytostí. Správným použitím inteligence Ho lze v srdci vnímat; ti, kdo se naučí tuto metodu, získají nesmrtelnost.“

Na závĕr se Śrīla Śrīdhara Svāmī modlí:

udarādiṣu yaḥ puṁsāṁ
cintito muni-vartmabhiḥ
hanti mṛtyu-bhayam devo
hṛd-gataṁ tam upāsmahe

„Uctívejme Nejvyššího Pána, jenž sídlí v srdci. Když na Nĕho smrtelné bytosti myslí podle standardních postupů, které zavedli velcí mudrci, a meditují o Nĕm v Jeho expanzích v břiše a dalších oblastech tĕla, Pán na oplátku ničí všechen strach ze smrti.“

10.87.19

Verš

sva-kṛta-vicitra-yoniṣu viśann iva hetutayā
taratamataś cakāssy anala-vat sva-kṛtānukṛtiḥ
atha vitathāsv amūṣv avitathāṁ tava dhāma samaṁ
viraja-dhiyo ’nuyanty abhivipaṇyava eka-rasam

Synonyma

sva — Tebou samotným; kṛta — stvořených; vicitra — rozmanitých; yoniṣu — do životních druhů; viśan — vstupující; iva — zdánlivĕ; hetutayā — jako jejich motivace; taratamataḥ — podle různých postavení; cakāssi — stáváš se viditelným; anala-vat — jako oheň; sva — své vlastní; kṛta — stvoření; anukṛtiḥ — napodobující; atha — proto; vitathāsu — neskutečnými; amūṣu — mezi tĕmito (různými druhy); avitatham — nikoliv neskutečné; tava — Tvoje; dhāma — projevení; samam — nerozlišené; viraja — bez poskvrny; dhiyaḥ — jejichž mysli; anuyanti — chápou; abhivipaṇyavaḥ — ti, kdo jsou oproštĕní ode všech pout ke hmotĕ (paṇa); eka-rasam — nemĕnné.

Překlad

Zdánlivĕ vstupuješ do rozmanitých druhů živých bytostí, které jsi stvořil, a inspiruješ je k jednání. Projevuješ se způsobem odpovídajícím jejich vyššímu či nižšímu postavení, tak jako se oheň projevuje různĕ podle tvaru toho, co spaluje. Proto ti, kdo mají neposkvrnĕnou inteligenci a jsou úplnĕ oproštĕní od veškerých pout ke hmotĕ, realizují Tvoje nerozlišené, nemĕnné vlastní Já jako trvalou realitu mezi všemi tĕmito pomíjivými životními podobami.

Význam

Když tyto modlitby zosobnĕných Véd, ve kterých śruti líčí, jak Nadduše vstupuje do nesčetných druhů hmotných tĕl, uslyší nĕjaký kritik, může se ptát, jak to může Nejvyšší udĕlat, aniž by Ho to omezovalo. Však také zastánci filosofie advaity nevidí žádný podstatný rozdíl mezi Nejvyšším a Jeho stvořením. Podle představ impersonalistů se Absolutní nechal nevysvĕtlitelnĕ polapit klamem, a tak se stal nejprve osobním Bohem a pak polobohy, lidmi, zvířaty, rostlinami a nakonec hmotou. Śaṅkarācārya a jeho následovníci vynakládají velké úsilí na vyhledávání védských důkazů, které by podpořily tuto teorii, jak se Absolutní dostává pod vliv klamu. Zde však samy Védy tuto námitku vyvracejí a odmítají propůjčit svou autoritu māyāvādskému impersonalismu.

Procesu stvoření se technicky říká sṛṣṭi, „vysílání“. Nejvyšší Pán vysílá své rozmanité energie a ty projevují známky Jeho povahy, ale přitom si od Nĕho zachovávají odlišnost. Tuto skutečnost vysvĕtluje pravá védská filosofie acintya-bhedābheda, nepochopitelná současná totožnost a odlišnost Nejvyššího Pána a Jeho energií. I když je tedy každá z mnoha individuálních duší odlišnou bytostí, všechny mají stejnou duchovní podstatu jako Nejvyšší. Jelikož sdílejí duchovní podstatu Nejvyššího Pána, jsou jīvy stejnĕ jako On nezrozené a vĕčné. Pán Kṛṣṇa to potvrzuje, když mluví k Arjunovi na Kurukṣetře:

na tv evāhaṁ jātu nāsaṁ
na tvaṁ neme janādhipāḥ
na caiva na bhaviṣyāmaḥ
sarve vayam ataḥ param

„Nikdy se nestalo, že by nebylo Mne, tebe či všech tĕchto králů; a ani v budoucnosti nikdo z nás nepřestane existovat.“ (Bg. 2.12) Hmotné stvoření je zvláštním zařízením pro ty jīvy, které se rozhodly oddĕlit se od služby Nejvyššímu Pánu, a proto vzniká napodobený svĕt, kde se mohou snažit být nezávislé.

Po stvoření mnoha druhů hmotného života se Nejvyšší Pán expanduje do svého stvoření jako Nadduše, aby poskytoval inteligenci a inspiraci, kterou každá živá bytost potřebuje pro svou každodenní existenci. Taittirīya Upaniṣad (2.6.2) říká: tat sṛṣṭvā tad evānuprāviśat – „Poté, co stvořil tento svĕt, vstoupil do nĕho.“ Pán však do hmotného svĕta vstupuje, aniž by si s ním vytvářel nĕjaké pouto; proto zde śruti používají výraz viśann iva, „vstupující jen zdánlivĕ“. Taratamataś cakāssi znamená, že Paramātmā vstupuje do tĕla každé živé bytosti, od velkého poloboha Brahmy až po nepatrnou bakterii, a projevuje různé stupnĕ své síly podle schopnosti každé duše přijmout osvícení. Analavat sva-kṛtānukṛtiḥ – tak jako když se zapálí nĕkolik předmĕtů a oheň hoří v každém jinak podle toho, jaké mají tvary, Nejvyšší Duše poté, co vstoupí do tĕl všech živých bytostí, osvĕtluje vĕdomí každé podmínĕné duše úmĕrnĕ její individuální schopnosti.

Dokonce i v průbĕhu hmotného stvoření a zničení zůstává Pán všech tvorů vĕčnĕ nezmĕnĕný, což je zde vyjádřeno slovem eka-rasam. Pán si jinými slovy vĕčnĕ udržuje svou osobní podobu, plnou nezmĕřitelné, čisté duchovní radosti. Ty vzácné živé bytosti, které se zcela (abhitas) vyprostí z jakýchkoliv hmotných záležitostí, neboli paṇa (a tak se stanou abhivipaṇyavaḥ), poznávají Nejvyššího Pána takového, jaký je. Každý inteligentní človĕk by mĕl následovat příklad tĕchto velkých duší a prosit je o příležitost také oddanĕ sloužit Nejvyššímu Pánu.

Tuto modlitbu pronášejí śruti, jejichž nálada je podobná náladĕ vyjádřené v následující mantře ze Śvetāśvatara Upaniṣady (6.11):

eko devaḥ sarva-bhūteṣu gūḍhaḥ
sarva-vyāpī sarva-bhūtāntarātmā
karmādhyakṣaḥ sarva-bhūtādhivāsaḥ
sākṣī cetā kevalo nirguṇaś ca

„Jeden Nejvyšší Pán žije skrytý ve všech stvořených bytostech. Prostupuje veškerou hmotou a sídlí v srdcích všech živých bytostí. Jako Nadduše dlící v jejich nitru sleduje jejich hmotné činnosti. Je tedy jedinečným svĕdkem a dárcem vĕdomí, i když sám nemá žádné hmotné vlastnosti.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī předkládá svou modlitbu:

sva-nirmiteṣu kāryeṣu
tāratamya-vivarjitam
sarvānusyūta-san-mātraṁ
bhagavantaṁ bhajāmahe

„Uctívejme Nejvyššího Pána, jenž vstupuje do svých výtvorů, ale zároveň zůstává povznesený nad jejich vyšší a nižší hmotné úrovnĕ. Je čistá, nerozlišená existence prostupující vše.“

10.87.20

Verš

sva-kṛta-pureṣv amīṣv abahir-antara-saṁvaraṇaṁ
tava puruṣaṁ vadanty akhila-śakti-dhṛto ’ṁśa-kṛtam
iti nṛ-gatiṁ vivicya kavayo nigamāvapanaṁ
bhavata upāsate ’ṅghrim abhavam bhuvi viśvasitāḥ

Synonyma

sva — jí samotnou; kṛta — stvořených; pureṣu — v tĕlech; amīṣu — tĕchto; abahiḥ — nikoli navenek; antara — či vnitřnĕ; saṁvaraṇam — jejíž skutečné zahalení; tava — Tvoje; puruṣam — živá bytost; vadanti — (Védy) říkají; akhila — všech; śakti — energií; dhṛtaḥ — vlastníka; aṁśa — jako expanze; kṛtam — projevená; iti — takto; nṛ — živé bytosti; gatim — postavení; vivicya — poté, co určili; kavayaḥ — učení mudrci; nigama — Véd; āvapanam — pole, do nĕhož jsou zasety všechny obĕti; bhavataḥ — Tvoje; upāsate — uctívají; aṅghrim — nohy; abhavam — jež jsou příčinou ukončení hmotné existence; bhuvi — na Zemi; viśvasitāḥ — poté, co vyvinuli víru.

Překlad

Zatímco individuální živá bytost obývá hmotná tĕla, která si pro sebe stvořila svojí karmou, ve skutečnosti zůstává hrubou i jemnou hmotou nezahalená. Je tomu tak proto, jak popisují Védy, že je nedílnou částí Tebe, vlastníka všech energií. Když učení mudrci zjišťují, že toto je postavení živé bytosti, naplní je to vírou a uctívají Tvé lotosové nohy, jimž jsou nabízeny všechny védské obĕti v tomto svĕtĕ a jež jsou zdrojem osvobození.

Význam

Nejen, že Nejvyšší Pán zůstává naprosto neznečištĕný, když sídlí v hmotných tĕlech podmínĕných duší, ale dokonce ani nekonečnĕ malých duší, jīv, se nikdy přímo nedotknou obaly nevĕdomosti a chtíče, které na sebe nabalují při procházení kolobĕhem opakovaného rození a umírání. Taittirīya Upaniṣad (3.10.5) proto prohlašuje: sa yaś cāyaṁ puruṣe yaś cāsāv āditye sa ekaḥ – „Duše vtĕlené živé bytosti je totožná s Ním, jenž sídlí ve slunci.“ Podobnĕ učí Chāndogya Upaniṣad (6.8.7): tat tvam asi – „Ty se nelišíš od té Nejvyšší Pravdy.“

V této modlitbĕ mluví zosobnĕné Védy o konečném poživateli hmotných tĕl (duši neboli jīvĕ) jako o expanzi transcendentálního zdroje všech energií, Nejvyššího Pána. Výrazu aṁśa-kṛtam, „vytvořená jako Jeho část“, je však třeba v této souvislosti správnĕ porozumĕt. Jīva není nikdy stvořená a není také stejným druhem Pánovy expanze jako jsou všemocné expanze kategorie viṣṇu-tattva. Nejvyšší Duše je správným cílem všeho uctívání a podřízená duše, jīva, má Pána uctívat. Nejvyšší Pán sehrává své zábavy, když se ukazuje v nesčetných aspektech své osobnosti, zatímco jīva je nucená mĕnit tĕla, kdykoliv to vyžadují její nahromadĕné karmické reakce. Slovy Śrī Nārada Pañcarātry:

yat taṭa-sthaṁ tu cid-rūpaṁ
sva-saṁvedyād vinirgatam
rañjitaṁ guṇa-rāgeṇa
sa jīva iti kathyate

„Okrajová energie, která je svou povahou duchovní, která emanuje ze sebe sama si vĕdomé energie saṁvit a která je poskvrnĕna svou připoutaností ke kvalitám hmotné přírody, se nazývá jīva.“

I když je jīva také expanzí Pána Kṛṣṇy, svým základním postavením na rozhraní mezi duchovní a hmotnou energií se liší od Kṛṣṇových nezávislých expanzí kategorie Viṣṇua. To vysvĕtluje Mahāvarāha Purāṇa:

svāṁśaś cātha vibhinnāṁśa
iti dvidhā śa iṣyate
aṁśino yat tu sāmarthyaṁ
yat-svarūpaṁ yathā sthitiḥ

tad eva nāṇu-mātro ’pi
bhedaṁ svāṁśāṁśinoḥ kvacit
vibhinnāṁśo ’lpa-śaktiḥ syāt
kiñcit sāmarthya-mātra-yuk

„Nejvyšší Pán je známý dvĕma způsoby: z hlediska svých úplných expanzí a svých oddĕlených expanzí. Mezi úplnými expanzemi a Jejich zdrojem není žádný podstatný rozdíl co se týče Jejich schopností, podob či postavení. Naproti tomu oddĕlené expanze vlastní jen nepatrnou moc, neboť jsou obdařeny Pánovými energiemi jen do malé míry.“

Podmínĕná duše se v tomto svĕtĕ jeví, jako by byla vnitřnĕ i navenek zahalená hmotou. Zvenčí ji obklopuje hrubá hmota v podobĕ jejího tĕla a okolí, zatímco vnitřnĕ ovlivňují její vĕdomí touha a odpor. Z transcendentálního pohledu realizovaných mudrců však nemá ani jeden z tĕchto dvou hmotných obalů podstatu. Když přemýšlivá osoba logicky vyloučí všechny druhy hmotné totožnosti, které jsou mylnými představami založenými na hrubých a jemných obalech duše, může zjistit, že duše není ničím hmotným. Naopak, duše je čistou jiskrou božského ducha, služebníkem Nejvyššího Božství. Jakmile osoba toto pochopí, mĕla by uctívat lotosové nohy Nejvyššího Pána; toto uctívání je plnĕ rozkvetlým kvĕtem stromu védských obřadů. Realizace slávy Pánových lotosových nohou, postupnĕ vyživovaná konáním védských obĕtí, přinese automaticky plody v podobĕ vysvobození z hmotné existence a nezvratné víry v Pánovu milost. Toho všeho může duše dosáhnout ještĕ bĕhem pobytu v hmotném svĕtĕ. Pán Kṛṣṇa říká v Gopāla-tāpanī Upaniṣadĕ (Uttara 47):

mathurā-maṇḍale yas tu
jambūdvīpe sthito 'tha vā
yo 'rcayet pratimāṁ prati
sa me priyataro bhuvi

„Ten, kdo Mĕ uctívá v Mé podobĕ Božstva, zatímco žije v oblasti Mathury – nebo koneckonců kdekoliv v Jambūdvīpu – je Mi v tomto svĕtĕ velmi drahý.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

tvad-aṁśasya mameśāna
tvan-māyā-kṛta-bandhanam
tvad-aṅghri-sevām ādiśya
parānanda nivartaya

„Můj Pane, prosím vysvoboď mĕ, svoji částečnou expanzi, z pout vytvořených Tvojí Māyou. Prosím učiň to, ó sídlo nejvyšší blaženosti, tak, že mĕ povedeš ke službĕ Tvým nohám.“

10.87.21

Verš

duravagamātma-tattva-nigamāya tavātta-tanoś carita-mahāmṛtābdhi-parivarta-pariśramaṇāḥ
na parilaṣanti kecid apavargam apīśvara te caraṇa-saroja-haṁsa-kula-saṅga-visṛṣṭa-gṛhāḥ

Synonyma

duravagama — tĕžko pochopitelnou; ātma — o vlastním já; tattva — pravdu; nigamāya — abys hlásal; tava — Tebe; ātta — jenž jsi přijal; tanoḥ — své osobní podoby; carita — zábav; mahā — rozlehlého; amṛta — nektaru; abdhi — do oceánu; parivarta — díky tomu, že se noří; pariśramaṇāḥ — kteří se zbavili únavy; na parilaṣanti — nepřejí si; kecit — nĕkolik málo osob; apavargam — osvobození; api — dokonce ani; īśvara — ó Pane; te — Tvých; caraṇa — u nohou; saroja — lotos; haṁsa — labutí; kula — se společenstvím; saṅga — díky stykům; visṛṣṭa — opuštĕné; gṛhāḥ — jejichž domovy.

Překlad

Můj Pane, nĕkteré požehnané duše se zbavily únavy z hmotného života tím, že se noří do rozlehlého oceánu nektaru Tvých zábav, které sehráváš, když projevuješ své osobní podoby, abys hlásal nevyzpytatelnou nauku o vlastním já. Tyto vzácné duše, lhostejné dokonce i k osvobození, se zříkají štĕstí domova a rodiny díky svým stykům s oddanými, kteří jsou jako hejna labutí, jež si hrají u lotosu Tvých nohou.

Význam

Obřadní brāhmaṇové (smārtové) a impersonalisté (māyāvādī) se vždy snaží degradovat proces bhakti-yogy do nĕjaké relativní či podřadné role. Říkají, že oddanost Osobnosti Božství je určená pro sentimentální osoby, kterým chybí zralost potřebná k dodržování přísných obřadů či důslednému rozvoji poznání.

V tomto verši však zosobnĕné Védy velmi důraznĕ vyhlašují jedinečnou vznešenost oddané služby, kterou jasnĕ ztotožňují s ātma-tattvou, naukou o vlastním já, kterou si impersonalisté tak pyšnĕ přisvojují. Śrīla Jīva Gosvāmī zde definuje ātma-tattvu jako důvĕrné tajemství ohlednĕ osobních podob, vlastností a zábav Nejvyššího Pána. Rovnĕž uvádí druhý význam pro výraz ātta-tanoḥ. Kromĕ významu „jenž přijímá různá tĕla“ také může znamenat „ten, který přitahuje každého ke svému transcendentálnímu tĕlu“.

Zábavy Pána Kṛṣṇy a Jeho různých expanzí a inkarnací jsou bezedným oceánem požitku. Když osoba dospĕje do bodu naprostého vyčerpání ve svém materialistickém snažení – ať usilovala o hmotný úspĕch, nebo o nĕjaký druh neosobního duchovního zániku – může se potopit do tohoto nektaru, a tak získat úlevu. Jak vysvĕtluje Śrīla Rūpa Gosvāmī ve své učebnici nauky o bhakti-yoze, Śrī Bhakti-rasāmṛta-sindhu (kterou Śrīla Prabhupāda zpřístupnil v knize Nektar oddanosti), ten, kdo ochutná byť jen jedinou kapku z tohoto rozlehlého oceánu, ztratí navĕky veškerou touhu po čemkoliv jiném.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí alternativní výklad slova pariśramaṇāḥ, a komentuje, že i když se Pánovi oddaní unaví tím, jak se znovu a znovu potápĕjí do nekonečných vln a spodních proudů v oceánu Pánových blažených zábav, přesto nikdy netouží po jiném štĕstí, než které plyne ze služby Pánu, dokonce ani po štĕstí z osvobození. Jejich únava se jim naopak stává radostí, stejnĕ jako je únava z pohlavního styku radostí pro ty, kdo propadli sexu. Čistí oddaní Nejvyššího Pána jsou nadšení, když slyší okouzlující vyprávĕní o Jeho zábavách, a chce se jim tančit, zpívat, hlasitĕ vykřikovat, skákat do vzduchu, omdlévat, plakat a bĕhat kolem jako šílenci. Jsou tedy příliš pohroužení v extázi na to, aby postřehli nĕjaké tĕlesné nepohodlí.

Čistí vaiṣṇavové nechtĕjí ani osvobození, nemluvĕ o jiných vytoužených cílech, jako je například vznešené postavení vládce nebeských planet. Takového stupnĕ výlučné oddanosti se nespornĕ dosahuje v tomto svĕtĕ jen vzácnĕ, což vyjadřují śruti, jež vyslovily tento verš, slovem kecit („nĕkolik“). Nejen, že se čistí oddaní zříkají tužeb po budoucím zisku, ale navíc ztrácejí všechen zájem o to, co již vlastní – o obvyklé pohodlí domova a rodinného života. Společnost svatých vaiṣṇavů – učednická posloupnost mistrů, jejich žáků a žáků jejich žáků – se pro nĕ stává skutečnou rodinou, plnou osobností podobných labutím, jako je Śrī Śukadeva Gosvāmī. Tyto vznešené osobnosti vždy pijí sladký nektar služby lotosovým nohám Nejvyššího Pána.

Mnohé mantry Upaniṣad a dalších śruti otevřenĕ prohlašují oddanou službu za vznešenĕjší, než je samotné osvobození. Slovy Nṛsiṁha-pūrva-tāpanī Upaniṣady: yaṁ sarve vedā namanti mumukṣavo brahma-vādinaś ca – „Jemu se klaní všechny Védy, všichni, kdo usilují o osvobození a kdo zkoumají Absolutní Pravdu.“ Ve svém komentáři k této mantře Śrī Śaṅkarācārya přiznává: muktā api līlayā vigrahaṁ kṛtvā bhajanti – „I osvobozené duše s potĕšením instalují Božstvo Nejvyššího Pána a uctívají Ho.“ Velký soupeř Ācāryi Śaṅkary, Śrīla Madhvācārya Ānandatīrtha, cituje v této souvislosti své oblíbené śruti-mantry, jako například muktā hy etam upāsate, muktānām api bhaktir hi paramānanda-rūpiṇī – „I ti, kdo jsou osvobození, Ho uctívají, a dokonce i pro nĕ je oddaná služba ztĕlesnĕním nejvyšší blaženosti,“ a amṛtasya dhārā bahudhā dohamānaṁ caraṇaṁ no loke su-dhitāṁ dadhātu oṁ tat sat – „Kéž Jeho nohy, které v hojnosti vydávají záplavy nektaru, udĕlí moudrost nám, kdo žijeme v tomto svĕtĕ.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī to shrnuje modlitbou:

tvat-kathāmṛta-pāthodhau
viharanto mahā-mudaḥ
kurvanti kṛtinaḥ kecic
catur-vargaṁ tṛṇopamam

„Pro ty vzácné, požehnané duše, které nacházejí velké potĕšení v tom, že si hrají v nektarovém oceánu vyprávĕní o Tobĕ, nejsou čtyři vznešené životní cíle (zbožnost, ekonomický rozvoj, smyslový požitek a osvobození) o nic důležitĕjší než stéblo trávy.“

10.87.22

Verš

tvad-anupathaṁ kulāyam idam ātma-suhṛt-priya-vac
carati tathonmukhe tvayi hite priya ātmani ca
na bata ramanty aho asad-upāsanayātma-hano
yad-anuśayā bhramanty uru-bhaye ku-śarīra-bhṛtaḥ

Synonyma

tvat — Tobĕ; anupatham — užitečné pro službu; kulāyam — tĕlo; idam — toto; ātma — vlastní já; suhṛt — přítel; priya — a milovaný partner; vat — jako; carati — jedná; tathā — nicménĕ; unmukhe — který jsi příznivĕ naklonĕný; tvayi — z Tebe; hite — který jsi nápomocný; priye — který jsi milující; ātmani — který jsi jejich pravým Já; ca — a; na — ne; bata — bĕda; ramanti — tĕší se; aho — ó; asat — neskutečného; upāsanayā — uctíváním; ātma — sebe; hanaḥ — zabíjející; yat — v čemž (uctívání neskutečného); anuśayāḥ — jejichž neodbytné touhy; bhramanti — putují; uru — velmi; bhaye — v hrůzostrašné (hmotné existenci); ku — degradovaná; śarīra — tĕla; bhṛtaḥ — nesoucí.

Překlad

Když se toto lidské tĕlo používá pro oddanou službu Tobĕ, jedná jako vlastní já, přítel a milovaný partner. Přestože však podmínĕným duším stále projevuješ milost a láskyplnĕ jim pomáháš ve všech ohledech a přestože jsi jejich pravým vlastním Já, obyčejní lidé se z Tebe netĕší. Místo toho páchají duchovní sebevraždu tím způsobem, že uctívají klam. Bĕda, kvůli tomu, že vytrvale doufají, že jim jejich oddanost neskutečnému přinese úspĕch, putují neustále tímto hrůzostrašným svĕtem v různých degradovaných tĕlech.

Význam

Védy mají pro ty, kdo se rozhodují setrvávat v klamu, místo aby sloužili dokonale milostivé Osobnosti Božství, silná slova. Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (4.3.15) uvádí: ārāmam asya paśyanti na taṁ paśyati kaścana. na tam vidātha ya imā jajānānyad yuṣmākam antaram babhūva. nīhāreṇa prāvṛtā jalpyā cāsu-tṛpa uktha-śāsaś caranti – „Každý může vidĕt místo, kde se Pán pro své potĕšení projevuje v tomto svĕtĕ, ale Jeho přesto nikdo nevidí. Nikdo z vás nezná Jeho, jenž stvořil všechny tyto živé bytosti, a proto je mezi vaší schopností vidĕt a Jeho propastný rozdíl. Vy, kteří zahaleni mlhou klamu konáte védské obřady, trávíte čas planým tlacháním a žijete jen pro uspokojování svých smyslů.“

Nejvyšší Pán prostupuje tímto vesmírem, jak sám říká v Bhagavad-gītĕ (9.4): mayā tataṁ idaṁ sarvaṁ jagat. Nic v tomto svĕtĕ, ani ta nejbezvýznamnĕjší hlinĕná nádoba nebo cár látky, nepostrádá přítomnost Osobnosti Božství. Jelikož však Pán zůstává pro závistivé oči neviditelný (avyakta-mūrtinā), materialisté jsou zmateni Jeho hmotnou energií a myslí si, že zdrojem hmotného stvoření je nĕjaká kombinace atomů a hmotných sil.

Zosobnĕné Védy v této modlitbĕ projevují soucit s tĕmito pošetilými materialisty a radí jim, aby si vzpomnĕli na skutečný důvod, proč existují: aby s láskyplnou oddaností sloužili Pánu, který je jejich nejvĕtším dobrodincem. Lidské tĕlo je ideálním prostředkem k tomu, aby živá bytost obnovila své duchovní vĕdomí; jeho orgány – uši, jazyk, oči a tak dále – jsou plnĕ způsobilé k naslouchání o Pánu, opĕvování Jeho slávy, uctívání Ho a provádĕní všech dalších důležitých způsobů oddané služby.

Hmotnému tĕlu živé bytosti je dáno zůstat neporušené jen po krátkou dobu, a proto se mu říká kulāyam, „to, co se rozpadá na prach“ (kau līyate). Při správném používání může být přesto jejím nejlepším přítelem. Je-li však nĕkdo pohroužený v hmotném vĕdomí, tĕlo se stává falešným přítelem, který odvádí zmatenou živou bytost od jejího pravého vlastního zájmu. Ti, kdo jsou příliš zamilovaní do svých tĕl a tĕl svých manželek, dĕtí, domácích zvířat a tak dále, ve skutečnosti mylnĕ zamĕřují svou oddanost k uctívání klamu, asad-upāsanā. Tímto způsobem, jak zde konstatují śruti, tito lidé páchají duchovní sebevraždu a zajišťují si budoucí potrestání za to, že nesplnili vyšší povinnost lidské existence. Īśopaniṣad (3) prohlašuje:

asuryā nāma te lokā
andhena tamasāvṛtāḥ
tāṁs te pretyābhigacchanti
ye ke cātma-hano janāḥ

„Kdokoliv zabíjí duši, musí vstoupit na planety známé jako svĕty bezvĕrců, plné tmy a nevĕdomosti.“

Ti, kdo jsou přehnanĕ připoutaní k uspokojování smyslů nebo uctívají pomíjivé v podobĕ klamných, materialistických písem a filosofií, si uchovávají touhy, které je v každém následujícím životĕ ponesou do čím dál degradovanĕjších tĕl. Jelikož jsou polapeni v neustále se otáčejícím kolobĕhu saṁsāry, jejich jedinou nadĕjí na osvobození je získat příležitost naslouchat milostivým pokynům, jež pronášejí oddaní Nejvyššího Pána.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

tvayy ātmani jagan-nāthe
man-mano ramatām iha
kadā mamedṛśaṁ janma
mānuṣaṁ sambhaviṣyati

„Kdy získám lidské zrození, ve kterém se má mysl bude moci tĕšit z Tebe, jenž jsi Nejvyšší Duší a Pánem vesmíru?“

10.87.23

Verš

nibhṛta-marun-mano-’kṣa-dṛḍha-yoga-yujo hṛdi yan
munaya upāsate tad arayo ’pi yayuḥ smaraṇāt
striya uragendra-bhoga-bhuja-daṇḍa-viṣakta-dhiyo
vayam api te samāḥ sama-dṛśo ’ṅghri-saroja-sudhāḥ

Synonyma

nibhṛta — ovládnutými; marut — dýcháním; manaḥ — myslí; akṣa — a smysly; dṛḍha-yoga — neochvĕjné yoze; yujaḥ — vĕnující se; hṛdi — v srdci; yat — co; munayaḥ — mudrci; upāsate — uctívají; tat — to; arayaḥ — nepřátelé; api — také; yayuḥ — dosáhli; smaraṇāt — vzpomínáním; striyaḥ — ženy; uraga-indra — ušlechtilých hadů; bhoga — (jako) tĕla; bhuja — jehož paže; daṇḍa — jako tyče; viṣakta — přitahované; dhiyaḥ — jejichž mysli; vayam — my; api — také; te — pro Tebe; samāḥ — stejní; sama — stejný; dṛśaḥ — jehož pohled; aṅghri — nohou; saroja — podobných lotosu; sudhāḥ — (vychutnávající si) nektar.

Překlad

Jednoduše tím, že na mysleli na Pána, dosáhli Jeho nepřátelé téže Nejvyšší Pravdy, kterou mudrci neochvĕjnĕ setrvávající v yoze uctívají ovládáním dechu, mysli a smyslů. Podobnĕ i my śruti, které Tĕ obvykle vidíme jako všudypřítomného, získáme stejný nektar ze Tvých lotosových nohou, který si Tvé společnice mohou vychutnávat díky tomu, jak jsou láskyplnĕ přitahovány ke Tvým silným pažím připomínajícím hady, protože Ty na nás i na své společnice hledíš stejnĕ.

Význam

Podle Ācāryi Śrī Jīvy Gosvāmīho tĕch nĕkolik śruti – jako například Gopāla-tāpanī Upaniṣad – jež ztotožňují pasáčka krav Kṛṣṇu s absolutním Brahmanem v jeho nejvyšším aspektu, dosud trpĕlivĕ čekalo, až budou moci promluvit. Avšak poté, co slyšely, jak ostatní śruti ve svých modlitbách otevřenĕ oslavují Pánovu osobnost, se tyto důvĕrné śruti již nedokázaly déle ovládat, a tak pronesly tento verš, aniž by čekaly, až na nĕ dojde řada.

Následovníci cesty mystické yogy si podrobují smysly a mysl ovládáním dechu a tvrdou askezí. Pokud se jim podaří důkladnĕ se tímto režimem očistit, mohou nakonec začít realizovat Paramātmu, osobní podobu Brahmanu v srdci. A pokud budou s touto meditací pokračovat bez odchýlení po dlouhou dobu, mohou nakonec dospĕt k pravému vĕdomí Boha. Stejného cíle, kterého lze dosáhnout tímto obtížným a nejistým postupem, však dosáhli i démoni, které zabil Pán Kṛṣṇa v průbĕhu svých zábav na Zemi. Démoni jako Kaṁsa a Śiśupāla, kteří byli posedlí nepřátelstvím vůči Nĕmu, rychle získali dokonalost osvobození jednoduše tím, že je zabil.

Zde ale zosobnĕné Védy, mluvící samy za sebe, prohlašují, že by radĕji vyvinuly lásku k Bohu tím, že by se naučily následovat příznivou odevzdanost důvĕrných oddaných Pána Kṛṣṇy, zvláštĕ mladých gopī z Vraji. Ačkoliv tyto bohynĕ z Vraji vypadaly jako prosté ženy s milostným zalíbením v Pánovĕ fyzické kráse a síle, projevovaly ve skutečnosti nejvyšší dokonalost meditace. Śruti chtĕjí být jako ony.

V této souvislosti vypráví Pán Brahmā v dodatku k Bṛhad-vāmana Purāṇĕ následující historický příbĕh:

brahmānanda-mayo loko
vyāpī vaikuṇṭha-saṁjñitaḥ
tal-loka-vāsī tatra-sthaiḥ
stuto vedaiḥ parāt-paraḥ

„Nekonečný svĕt duchovní blaženosti se nazývá Vaikuṇṭha. Tam žije Nejvyšší Pravda oslavovaná zosobnĕnými Védami, jež tam žijí také.“

ciraṁ stutvā tatas tuṣṭaḥ
parokṣaṁ prāha tān girā
tuṣṭo 'smi brūta bho prājñā
varaṁ yaṁ manasepsitam

„Jednou byl Pán zvláštĕ spokojený poté, co ho Védy obšírnĕ velebily, a promluvil k nim hlasem, jehož původ nebyl viditelný: ,Moji milí mudrci, velmi jste Mĕ potĕšili. Prosím, požádejte Mĕ o nĕjaké požehnání, po kterém skrytĕ toužíte.“

śrutaya ūcuḥ
yathā tal-loka-vāsinyaḥ
kāma-tattvena gopikāḥ
bhajanti ramaṇaṁ matvā
cikīrṣājani nas tathā

„Śruti odvĕtily: ,Vyvinuly jsme touhu stát se podobnými pasačkám krav ve svĕtĕ smrtelníků, které Tĕ na popud chtíče uctívají v náladĕ milence.̀“

śrī-bhagavān uvāca
durlabho durghaṭaś caiva
yuṣmākaṁ sa manorathaḥ
mayānumoditaḥ samyak
satyo bhavitum arhati

„Tehdy Pán řekl: ,Tuto vaši touhu je velmi obtížné splnit. Je to prakticky nemožné. Jelikož ale dávám svolení, vaše přání se musí nevyhnutelnĕ splnit.̀“

āgāmini viriñcau tu
jāte sṛṣṭy-artham udite
kalpaṁ sārasvataṁ prāpya
vraje gopyo bhaviṣyatha

„Až se narodí příští Brahmā, aby vĕrnĕ vykonával svou práci stvoření, a až nastane den jeho života zvaný Sārasvata-kalpa, přijdete všechny na svĕt ve Vraji jako gopī.̀“

pṛthivyāṁ bhārate kṣetre
māthure mama maṇḍale
vṛndāvane bhaviṣyāmi
preyān vo rāsa-maṇḍale

„,Na Zemi, na území Bhāraty, v Mém kraji zvaném Mathurā, v lese Vṛndāvanu, se stanu vaším milým v kruhu tance rāsa.̀“

jāra-dharmeṇa su-snehaṁ
su-dṛḍhaṁ sarvato 'dhikam
mayi samprāpya sarve 'pi
kṛta-kṛtyā bhaviṣyatha

„,Takto Mĕ získáte za svého milence a všechny si osvojíte tu nejvznešenĕjší a nejstálejší čistou lásku ke Mnĕ, a tak se vám splní všechna vaše přání.̀“

brahmovāca
śrutvaitac cintayantyas tā
rūpaṁ bhagavataś ciram
ukta-kālaṁ samāsādya
gopyo bhūtvā hariṁ gatāḥ

„Pán Brahmā řekl: Poté, co śruti vyslechly tato slova, po dlouhou dobu meditovaly o kráse Osobnosti Božství. Jakmile nakonec nadešel určený čas, staly se gopīmi a dosáhly Kṛṣṇovy společnosti.“

Podobný popis nalezneme ve Sṛṣṭi-khaṇḍĕ Padma Purāṇy, jež líčí, jak se Gāyatrī mantra také stala gopī.

Ohlednĕ rozvoje bhakti říká Pán Kṛṣṇa dále v Gopāla-tāpanī Upaniṣadĕ (Uttara 4): apūtaḥ pūto bhavati yaṁ māṁ smṛtvā, avratī vratī bhavati yaṁ māṁ smṛtvā, niṣkāmaḥ sa-kāmo bhavati yaṁ māṁ smṛtvā, aśrotrī śrotrī bhavati yaṁ māṁ smṛtvā – „Vzpomínáním na Mĕ se ten, kdo je nečistý, stane čistým. Vzpomínáním na Mĕ se ten, kdo nedodržuje žádné sliby, stane přísným následovníkem slibů. Vzpomínáním na Mĕ ten, kdo je bez tužeb, vyvine touhu (Mi sloužit). Vzpomínáním na Mĕ se ten, kdo nestudoval žádné védské mantry, stane zkušeným znalcem Véd.“

Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (4.5.6) zmiňuje postupné kroky vedoucí k rozvoji vĕdomí Kṛṣṇy: ātmā vā are draṣṭavyaḥ śrotavyo mantavyo nididhyāsitavyaḥ. „Nejvyšší Já je tím, co je třeba pozorovat, o čem je třeba naslouchat, uvažovat a meditovat se soustředĕnou pozorností.“ Jde o to, že je nutné realizovat Nejvyšší Já jako přímo viditelné v Jeho úplné osobnosti pomocí následujících způsobů: Nejprve by osoba mĕla naslouchat pokynům kvalifikovaného představitele Paramātmy a vzít si slova takového duchovního učitele k srdci tak, že mu bude pokornĕ sloužit a dĕlat všechno pro to, aby ho potĕšil. Nad božským poselstvím duchovního mistra by mĕl neustále rozjímat s cílem zbavit se všech pochybností a mylných představ. Potom by mĕl pokročit k meditaci o lotosových nohách Nejvyššího Pána s nezlomným přesvĕdčením a odhodláním.

Takzvaní jñānī si mohou myslet, že Upaniṣady opĕvují neosobní (nirviśeṣa) realizaci Nejvyššího jako úplnĕjší a konečnĕjší než osobní (sa-viśeṣa) uctívání Nejvyššího Boha. Všichni praví vaiṣṇavové se však zapojují do oddané služby Nejvyššímu Pánu a s potĕšením stále meditují o Jeho nekonečnĕ úžasných, rozmanitých duchovních vlastnostech. Slovy śruti-manter: yam evaiṣa vṛṇute tena labhyas tasyaiṣa ātmā vivṛṇute tanūṁ svām – „Nejvyšší Duše je dosažitelná pro toho, koho si sama vyvolí. Tomu vyjeví svou osobní podobu.“ (Kaṭha Upaniṣad 1.2.23 a Muṇḍaka Upaniṣad 3.2.3)

Śrīla Śrīdhara Svāmī uzavírá modlitbou:

caraṇa-smaraṇaṁ premṇā
tava deva su-durlabham
yathā kathañcid nṛ-hare
mama bhūyād ahar-niśam

„Ó Pane, je velmi vzácné dosáhnout láskyplného vzpomínání na Tvé lotosové nohy. Prosím, ó Nṛhari, nĕjak prosím zařiď, abych na nĕ mohl ve dne v noci vzpomínat.“

10.87.24

Verš

ka iha nu veda batāvara-janma-layo ’gra-saraṁ
yata udagād ṛṣir yam anu deva-gaṇā ubhaye
tarhi na san na cāsad ubhayaṁ na ca kāla-javaḥ
kim api na tatra śāstram avakṛṣya śayīta yadā

Synonyma

kaḥ — kdo; iha — na tomto svĕtĕ; nu — vskutku; veda — zná; bata — ó; avara — nedávné; janma — jehož zrození; layaḥ — a zničení; agra-saram — jenž přišel jako první; yataḥ — z nĕhož; udagāt — vzešel; ṛṣiḥ — učený mudrc, Brahmā; yam anu — po nĕmž (po Brahmovi); deva-gaṇāḥ — skupiny polobohů; ubhaye — obĕ (ti, kteří ovládají smysly, a ti, kteří žijí v oblastech nad nebeskými planetami); tarhi — tehdy; na — žádná; sat — hrubá hmota; na — žádná; ca — také; asat — jemná hmota; ubhayam — to, co se skládá z obojího (hmotná tĕla); na ca — ani; kāla — času; javaḥ — bĕh; kim api na — vůbec žádné; tatra — tam; śāstram — autoritativní písmo; avakṛṣya — po stažení; śayīta — (Nejvyšší Pán) ulehá; yadā — když.

Překlad

Každý na tomto svĕtĕ se nedávno narodil a brzy zemře. Jak zde tedy nĕkdo může znát Jeho, jenž existoval přede vším ostatním a jenž dal vzejít prvnímu učenému mudrci Brahmovi a všem dalším polobohům, nižším i vyšším? Když ulehá a stahuje všechno do sebe, nic jiného nezůstává – žádná hrubá ani jemná hmota, ani tĕla, která se skládají z obou, žádná síla času ani zjevené písmo.

Význam

Zde śruti vyjadřují, jak tĕžké je znát Nejvyššího. Oddaná služba neboli bhakti-yoga, kterou popisují tyto modlitby zosobnĕných Véd, je nejjistĕjší a nejsnadnĕjší cestou k poznání Pána a osvobození. Filosofické hledání pravdy, které se nazývá jñāna-yoga, je ve srovnání s ní velmi obtížné; byť ho i tak upřednostňují ti, kdo jsou znechuceni hmotným životem, ale nejsou přesto ochotni se odevzdat Pánu. Dokud omezená duše závidí Pánovi Jeho svrchovanost, Pán se jí nezjeví. On sám říká v Bhagavad-gītĕ (7.25):

nāhaṁ prakāśaḥ sarvasya
yoga-māyā-samāvṛtaḥ
mūdho 'yaṁ nābhijānāti
loko mām ajam avyayam

„Nikdy se nevyjevuji hlupákům a neinteligentním jedincům. Pro nĕ jsem zahalen svou vnitřní energií, a proto nevĕdí, že jsem nezrozený a Mé existence neubývá.“ A slovy Pána Brahmy:

panthās tu koṭi-śata-vatsara-sampragamyo
vāyor athāpi manaso muni-puṅgavānām
so 'py asti yat-prapada-sīmny avicintya-tattve
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

„Uctívám Govindu, prvotního Pána, jemuž se jen ke špičce prstu na lotosových nohách přibližují yogī, kteří chtĕjí dosáhnout transcendence a učí se ovládat dýchání procesem prāṇāyāmy, nebo jñānī, kteří hledají jednolitý Brahman procesem vylučování všeho svĕtského, který trvá miliardy let.“ (Brahma-saṁhitā 5.34)

Brahmā, první živá bytost, která se narodila v tomto vesmíru, je také nejpřednĕjším z mudrců. Narodil se z Pána Nārāyaṇa a z nĕho přicházejí na svĕt zástupy polobohů, mezi nĕž patří vládci pozemského dĕní a vládci nebes. Všechny tyto mocné a inteligentní bytosti jsou relativnĕ nedávnými výtvory Pánovy tvořivé energie. Pán Brahmā by jako první, kdo vyslovil Védy, mĕl znát jejich obsah přinejmenším stejnĕ dobře jako kterákoliv jiná autorita, ale i on zná Osobnost Božství jen v omezené míře. Śrīmad-Bhāgavatam (1.3.35) uvádí: veda-guhyāni hṛt-pateḥ – „Pán srdce se skrývá hluboko v důvĕrných zákoutích védského zvuku.“ Pokud ani pro Brahmu a z nĕho narozené polobohy není snadné znát Nejvyššího Pána, jak mohou obyčejní smrtelníci čekat, že se vlastní snahou úspĕšnĕ dopídí poznání?

Po celou dobu existence tohoto stvoření se živé bytosti setkávají na cestĕ poznání s mnoha překážkami. Kvůli tomu, že se ztotožňují se svými hmotnými obaly tvořenými tĕlem, myslí a egem, si vytvářejí všemožné předsudky a mylné představy. I když mají podmínĕné duše božská písma, která jim poskytují vedení, a příležitost praktikovat předepsané metody karmy, jñāny a yogy, mají přesto omezenou schopnost nabýt poznání o Absolutním. A když nastane doba zničení, védská písma a jejich usmĕrňující pokyny se stanou neprojevenými a ponechají spící jīvy v úplné temnotĕ. Proto bychom se mĕli vzdát našich marných snah o rozvoj poznání bez oddanosti a jednoduše se odevzdat milosti Nejvyššího Pána, jak doporučuje Pán Brahmā:

jñāne prayāsam udapāsya namanta eva
jīvanti san-mukharitāṁ bhavadīya-vārtām
sthāne sthitāḥ śruti-gataṁ tanu-vāṅ-manobhiḥ
ye prāyaśo jita jito 'py asi tais tri-lokyām

„Ti, kdo zavrhují rozvoj spekulativního poznání a svým tĕlem, slovy a myslí vzdávají veškerou úctu popisům Tvé osobnosti a Tvých činností, přičemž tĕmto vyprávĕním – ať v podání Tebe osobnĕ, nebo Tvých čistých oddaných – zasvĕcují celý svůj život, mohou dokonce i zůstávat ve svém zavedeném společenském postavení, a přesto si Tĕ podrobí, třebaže jsi jinak nepřemožitelný pro kohokoliv ve třech svĕtech.“ (Bhāg. 10.14.3)

V této souvislosti říká Taittirīya Upaniṣad (2.4.1) o Nejvyšším: yato vāco nivartante aprāpya manasā saha – „kde končí slova a kam mysl nemůže dosáhnout“. Īśopaniṣad (4) uvádí:

anejad ekaṁ manaso javīyo
naitad devā āpnuvan pūrvam arśat
tad dhāvato 'nyān atyeti tiṣṭhat
tasmin apo mātariśvā dadhāti

„Třebaže Nejvyšší Pán setrvává ve svém sídle, je rychlejší než myšlenka a může se pohybovat rychleji než kdokoliv jiný. Mocní polobozi se k Nĕmu nemohou přiblížit. Třebaže setrvává na jednom místĕ, ovládá ty, kdo dodávají vzduch a déšť. Předčí všechny svou znamenitostí.“ A v Ṛg Vedĕ (3.54.5) najdeme tuto mantru:

ko 'ddhā veda ka iha pravocat
kuta āyātāḥ kuta iyaṁ visṛṣṭiḥ
arvāg devā visarjanenā-
thā ko veda yata ā babhūva

„Kdo v tomto svĕtĕ skutečnĕ ví a kdo dokáže vysvĕtlit, odkud pochází toto stvoření? Polobozi jsou koneckonců mladší než samo stvoření. Kdo tedy může říct, z čeho vznikl tento svĕt?“

Śrīla Śrīdhara Svāmī se proto modlí:

kvāhaṁ buddhy-ādi-saṁruddhaḥ
kva ca bhūman mahas tava
dīna-bandho dayā-sindho
bhaktiṁ me nṛ-hare diśa

„Kdo jsem já, bytost lapená v hmotných obalech tvořených svĕtskou inteligencí a tak dále? A jaká je ve srovnání s tím Tvoje sláva, ó Všemocný? Ó příteli pokleslých, ó oceáne milosti, Pane Nṛhari, prosím požehnej mi svou oddanou službou.“

10.87.25

Verš

janim asataḥ sato mṛtim utātmani ye ca bhidāṁ
vipaṇam ṛtaṁ smaranty upadiśanti ta ārupitaiḥ
tri-guṇa-mayaḥ pumān iti bhidā yad abodha-kṛtā
tvayi na tataḥ paratra sa bhaved avabodha-rase

Synonyma

janim — stvoření; asataḥ — projeveného svĕta (z atomů); sataḥ — toho, co je vĕčné; mṛtim — zničení; uta — také; ātmani — v duši; ye — kdo; ca — a; bhidām — dualitu; vipaṇam — svĕtské počínání; ṛtam — pravé; smaranti — autoritativnĕ prohlašují; upadiśanti — učí; te — oni; ārupitaiḥ — z hlediska iluzí vztažených na realitu; tri — tří; guṇa — z hmotných kvalit; mayaḥ — složená; pumān — živá bytost; iti — takto; bhidā — dualistická představa; yat — která; abodha — nevĕdomostí; kṛtā — stvořená; tvayi — v Tobĕ; na — ne; tataḥ — vůči takové; paratra — transcendentální; saḥ — ta (nevĕdomost); bhavet — může existovat; avabodha — úplné vĕdomí; rase — jehož podstata.

Překlad

Domnĕlé autority, jež prohlašují, že hmota je původem existence, že trvalé vlastnosti duše lze zničit, že vlastní já se skládá ze dvou oddĕlených složek, ducha a hmoty, nebo že hmotné počínání představuje realitu, zakládají svá učení na mylných představách, jež skrývají pravdu. Dualistická představa, že živá bytost je výtvor tří kvalit přírody, není nic jiného než výplod nevĕdomosti. Tato představa nemá skutečný základ v Tobĕ, protože Ty jsi transcendentální vůči veškerému klamu a vždy oplýváš dokonalým, úplným vĕdomím.

Význam

Pravé postavení Nejvyšší Osobnosti je vznešená záhada, tak jako závislé postavení duše, jīvy. Vĕtšina myslitelů se ohlednĕ tĕchto pravd tak či onak mýlí, neboť existuje nesčetné množství klamných označení, jež mohou zahalit duši a vytvářet klam. Pošetilé podmínĕné duše pokládají za pravdu i zjevné iluze, ale matoucí síla Māyi dovede snadno ošálit inteligenci i tĕch nejsofistikovanĕjších filosofů a mystiků. Proto vždy existují navzájem si odporující myšlenkové školy, jež hlásají protichůdné teorie o základních principech pravdy.

V tradiční indické filosofii vystupují zastánci filosofických škol zvaných Vaiśeṣika, Nyāya, Sāṅkhya, Yoga a Mīmāṁsā s vlastními mylnými koncepty, na nĕž zosobnĕné Védy v této modlitbĕ poukazují. Vaiśeṣikovci říkají, že viditelný vesmír je stvořen z původní zásoby atomů (janim asataḥ). Vaiśeṣika-sūtry (7.1.20) Kaṇādy Ṛṣiho uvádĕjí: nityaṁ parimaṇḍalam – „To, co je nejmenší velikosti, atom, je vĕčné.“ Kaṇāda a jeho následovníci také postulují vĕčnost jiných skutečností než atomů, včetnĕ duší, které se vtĕlují, a dokonce i Nejvyšší Duše. Ale ve vaiśeṣikovské kosmologii hrají duše a Nadduše jen zástupné role v atomickém tvoření vesmíru. Śrīla Kṛṣṇa-dvaipāyana Vedavyāsa kritizuje tento postoj ve svých Vedānta-sūtrách (2.2.12): ubhayathāpi na karmātas tad-abhāvaḥ. Podle této sūtry nikdo nemůže tvrdit, že v dobĕ stvoření se atomy začínají slučovat, protože je k tomu pobízí nĕjaký karmický impuls spjatý se samotnými atomy, neboť atomy samy o sobĕ, ve svém prvotním stavu, než se sloučí do složitých objektů, nemají žádnou etickou zodpovĕdnost, se kterou by mohly hromadit zbožné a hříšné reakce. Počáteční slučování atomů se také nedá vysvĕtlovat jako výsledek zbytkové karmy živých bytostí, jež před stvořením spí, neboť tyto reakce jsou každé jīvĕ vlastní a nelze je předat ani jiným jīvám, natož neživým atomům.

Slova janim asataḥ lze také pochopit tak, že se nepřímo vztahují na jógovou filosofii Patañjaliho Ṛṣiho, jelikož jeho Yoga-sūtry učí, jak dosáhnout transcendentálního stavu totožnosti s Brahmanem mechanickým postupem cvičení a meditace. Patañjaliho jógová metoda je zde prohlášena za asat, protože ignoruje základní aspekt oddanosti – odevzdání se vůli Nejvyšší Osoby. Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītĕ (17.28):

aśraddhayā hutaṁ dattaṁ
tapas taptaṁ kṛtaṁ ca yat
asad ity ucyate pārtha
na ca tat pretya no iha

„Každá obĕť, dobročinnost nebo askeze prostá víry v Nejvyššího je pomíjivá, ó synu Pṛthy. Nazývá se asat a nepřináší nic v tomto ani v příštím životĕ.“

Yoga-sūtry nepřímým způsobem uznávají Osobnost Božství, ale jen jako pomocníka, jehož může yogī využít na cestĕ pokroku. Īśvara-praṇidhānād vā – „Oddaná meditace o Bohu je ještĕ dalším způsobem, jak dosáhnout soustředĕní.“ (Yoga-sūtra 1.23) Proti tomu filosofie vedānty, kterou sestavil Bādarāyaṇa Vedavyāsa, zdůrazňuje oddanou službu nejen jako nejdůležitĕjší prostředek k osvobození, ale i jako totožnou se samotným osvobozením. Ā-prāyaṇāt tatrāpi hi dṛṣṭam – „Uctívání Pána pokračuje až do bodu osvobození, a pokračuje i v osvobozeném stavu, jak vyjevují Védy.“ (Vedānta-sūtra 4.1.12)

Gautama Ṛṣi ve svých Nyāya-sūtrách prohlašuje, že osvobození lze dosáhnout negováním iluze i neštĕstí: duḥkha-janma-pravṛtti-doṣa-mithyā-jñānānām uttarottarāpāye tad-anantarābhāvād apavargaḥ. „Když se bude osoba zbavovat klamných představ, špatného charakteru, jednání, které zaplétá, opĕtovného zrození a utrpení – zbavení se jednoho umožňuje zbavit se následujícího – může dosáhnout konečného osvobození.“ (Nyāya-sūtra 1.1.2) Jelikož však filosofové prosazující nyāyu vĕří, že vĕdomí není základní vlastností duše, učí, že osvobozená duše nemá žádné vĕdomí. Představa osvobození podle nyāyi tedy uvádí duši do stavu neživého kamene. Tuto snahu filosofů vyznávajících nyāyu zahubit přirozené vĕdomí duše zde zosobnĕné Védy nazývají sato mṛtim. Vedānta-sūtra (2.3.17) však jednoznačnĕ říká: jño 'ta eva – „Duše, jīva, je vždy znalcem.“

I když je duše ve skutečnosti jak vĕdomá, tak činná, zastánci filosofie sāṅkhyi od sebe tyto dvĕ funkce životní síly mylnĕ oddĕlují (ātmani ye ca bhidām), přičemž vĕdomí připisují duši (puruṣovi) a jednání hmotné přírodĕ (prakṛti). Podle díla Sāṅkhya-kārikā (19–20):

tasmāc ca viparyāsāt
siddhaṁ sākṣitvaṁ puruṣasya
kaivalyaṁ madhya-sthyaṁ
draṣṭṛtvam akartṛ-bhāvaś ca

„Jelikož jsou zdánlivé rozdíly mezi puruṣi jen povrchní (vlivem různých kvalit přírody, které je halí), je proto dokázáno, že pravým postavením puruṣi je být svĕdkem charakterizovaným jeho oddĕleností, pasivní lhostejností, postavením pozorovatele a jeho nečinnosti.“

tasmāt tat-saṁyogād
acetanaṁ cetanā-vad iva liṅgam
guṇa-kartṛtve 'pi tathā
karteva bhavaty udāsīnaḥ

„Díky styku s duší se proto nevĕdomé jemnohmotné tĕlo jeví jako vĕdomé, zatímco duše se zdá být konatelem, i když je nad činnosti kvalit přírody povznesená.“

Śrīla Vyāsadeva vyvrací tuto představu v části Vedānta-sūtry (2.3.31–39) začínající slovy kartā śāstrārtha-vattvāt – „Duše (jīva) musí být konatelem, protože pokyny písem musí mít nĕjaký význam.“ Ācārya Baladeva Vidyābhūṣaṇa ve své Govinda-bhāṣyi vysvĕtluje: „Konatelem je jīva, a ne kvality přírody. Proč? Protože pokyny písem musí mít nĕjaký smysl (śāstrārtha-vattvāt). Například pokyny jako svarga-kāmo yajeta (,Kdo se chce dostat do nebe, musí provádĕt obĕtì) a ātmānam eva lokam upāsīta (Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 1.4.15: ,Uctívání by se mĕlo provádĕt s cílem dosáhnout duchovního království̀) dávají smysl jedinĕ tehdy, pokud existuje vĕdomý konatel. Kdyby byly konatelem kvality přírody, tyto výroky by nesloužily žádnému účelu. Pokyny písem přece vedou živou bytost k tomu, aby provádĕla předepsané úkony, tak, že ji přesvĕdčují, že určitým jednáním může dosáhnout jistých příjemných cílů. Takovou mentalitu nelze vyvolat v netečných kvalitách přírody.“

Jaimini Ṛṣi ve svých Pūrva-mīmāṁsā-sūtrách tvrdí, že hmotné konání a jeho výsledky jsou celou realitou (vipaṇam ṛtam). On a pozdĕjší zastánci filosofie karma-mīmāṁsā učí, že hmotná existence je nekonečná – že osvobození neexistuje. Kolobĕh karmy je podle nich vĕčný a nejlepší cíl, o který se dá usilovat, je vyšší zrození mezi polobohy. Proto říkají, že celým účelem Véd je zamĕstnávat lidské bytosti konáním obřadů, jež vytvářejí dobrou karmu, a prvořadou povinností každé zralé duše je tedy odhalit přesný význam obĕtních pokynů Véd a jednat podle nich. Codanā-lakṣaṇo 'rtho dharmaḥ – „Povinnost je to, co vyjadřují pokyny Véd.“ (Pūrva-mīmāṁsā-sūtra 1.1.2)

Vedānta-sūtra – zvláštĕ ve své čtvrté kapitole, která pojednává o konečném cíli života – však podrobnĕ popisuje schopnost duše osvobodit se od rození a umírání, přičemž obřadním obĕtem přisuzuje nižší úlohu: napomáhat človĕku, aby se kvalifikoval pro přijetí duchovního poznání. Stojí tam (Vedānta-sūtra 4.1.16): agnihotrādi tu tat-kāryāyaiva tad-darśanāt – „Agnihotra a další védské obĕti mají pouze vytvořit poznání, jak ukazují výroky Véd.“ A úplnĕ poslední slova Vedānta-sūtry (4.4.22) prohlašují: anāvṛttiḥ śabdāt – „Osvobozená duše se nikdy nevrací do tohoto svĕta, jak slibují zjevená písma.“

Chybné závĕry spekulativních filosofů tedy dokazují, že i velcí učenci a mudrci jsou často zmatení kvůli tomu, jak zneužívají svou Bohem danou inteligenci. Kaṭha Upaniṣad (1.2.5) uvádí:

avidyāyām antare vartamānāḥ
svayaṁ dhīrāḥ paṇḍitam-manyamānāḥ
jaṅghanyamānāḥ pariyanti mūḍhā
andhenaiva nīyamānā yathāndhāḥ

„Samozvaní odborníci, ač lapeni v poutech nevĕdomosti, se považují za učené autority. Ošáleni putují tímto svĕtem jako slepci vedoucí slepce.“

Ze šesti ortodoxních filosofií védské tradice – jimiž jsou Sāṅkhya, Yoga, Nyāya, Vaiśeṣika, Mīmāṁsā a Vedānta – je pouze Vedānta Bādarāyaṇy Vyāsy prostá chyb, a i to jen tehdy, když je náležitĕ vyložena pravými vaiṣṇavskými ācāryi. Každá z tĕchto šesti škol však přesto nĕjakým způsobem prakticky přispívá k védské vzdĕlanosti: ateistická Sāṅkhya vysvĕtluje vývoj přírodních prvků od subtilních k hrubohmotným, Patañjaliho yoga popisuje osmistupňovou metodu meditace, Nyāya představuje techniky logiky, Vaiśeṣika zvažuje základní metafyzické kategorie reality a Mīmāṁsā zavádí standardní postupy výkladu písem. Vedle tĕchto šesti existují i více zavádĕjící filosofie buddhistů, džinistů a cārvāků, jejichž teorie voidismu a materialismu popírají duchovní integritu vĕčné duše.

V konečném smyslu je jediným dokonale spolehlivým zdrojem poznání samotný Bůh. Osobnost Božství je avabodha-rasa, nekonečný zdroj neomylných vhledů. Tĕm, kdo na Nĕm závisejí s absolutním přesvĕdčením, udílí božský zrak poznání. Jiní, kteří následují své vlastní spekulativní teorie, musí tápavĕ hledat pravdu skrze zatemňující závoj Māyi. Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

mithyā-tarka-śukarkaśerita-mahā-vādāndhakārāntara-
bhrāmyan-manda-mater amanda-mahimaṁs tvad-jñāna-vartmāsphuṭam
śrīman mādhava vāmana tri-nayana śrī-śaṅkara śrī-pate
govindeti mudā vadan madhu-pate muktaḥ kadā syām aham

„Cesta pravého poznání Tebe, ó Pane velkolepé slávy, zůstává neviditelná pro zmatenou duši bloudící v temnotĕ onĕch vznešených filosofií hlásaných pomocí hrubých metod založených na falešné logice. Ó Pane Madhua, manželi bohynĕ štĕstí, kdy dosáhnu osvobození tak, že budu s radostí zpívat Tvá jména – Mādhava, Vāmana, Trinayana, Śrī Śaṅkara, Śrīpati a Govinda?“

10.87.26

Verš

sad iva manas tri-vṛt tvayi vibhāty asad ā-manujāt
sad abhimṛśanty aśeṣam idam ātmatayātma-vidaḥ
na hi vikṛtiṁ tyajanti kanakasya tad-ātmatayā
sva-kṛtam anupraviṣṭam idam ātmatayāvasitam

Synonyma

sat — skutečný; iva — jako kdyby; manaḥ — mysl (a její projevy); tri-vṛt — trojí (vlivem kvalit hmotné přírody); tvayi — v Tobĕ; vibhāti — vypadá; asat — neskutečný; ā-manujāt — po lidské bytosti; sat — jako skutečný; abhimṛśanti — považují; aśeṣam — celý; idam — tento (svĕt); ātmatayā — jako nelišící se od Já; ātma-vidaḥ — znalci Já; na — ne; hi — vskutku; vikṛtim — přemĕny; tyajanti — zavrhují; kanakasya — zlata; tat-ātmatayā — protože se od nĕj neliší; sva — Jím; kṛtam — jenž stvořil; anupraviṣṭam — a do nĕhož vstoupil; idam — tento; ātmatayā — jako nelišící se od Nĕho; avasitam — zjištĕný.

Překlad

Tři kvality hmotné přírody zahrnují všechno v tomto svĕtĕ – od toho nejjednoduššího jevu po složité lidské tĕlo. Ačkoliv tyto jevy vypadají jako skutečné, jsou pouze neskutečným odrazem duchovní skutečnosti, jímž Tĕ mysl překryla. Přesto ti, kdo znají Nejvyšší Já, považují celé hmotné stvoření za skutečné, protože se od Já neliší. Tak jako vĕci ze zlata jistĕ není žádoucí zavrhovat, neboť jejich podstatou je skutečné zlato, tento svĕt se nepochybnĕ neliší od Pána, který jej stvořil a potom do nĕho vstoupil.

Význam

V jednom smyslu je viditelný svĕt skutečný (sat), zatímco v jiném není (asat). Podstata tohoto vesmíru je nepopiratelná skutečnost, neboť je to Pánova vnĕjší energie, ale podoby, které Māyā této podstatĕ vnucuje, jsou pouze dočasné. A protože hmotné podoby jsou dočasné projevy, ti, kdo je považují za trvalé, podléhají klamu. Neosobní učenci však toto rozdĕlení na sat a asat mylnĕ vykládají, popírají bĕžnou skutečnost a prohlašují, že nejen hmotná podoba, ale i hmotná podstata je neskutečná, a zamĕňují svou duchovní podstatu s Absolutním Celkem. Māyāvādský filozof by považoval slova zosobnĕných Véd v předchozí modlitbĕ – tri-guṇa-mayaḥ pumān iti bhidā – za negaci všech rozdílů mezi Paramātmou a jīvou. Tvrdil by, že jelikož je hmotné vtĕlení jīvy pomíjivým projevem tří kvalit přírody, když je nevĕdomost jīvy zničena poznáním, stane se Paramātmou, Nejvyšší Duší; spoutanost, osvobození a projevený svĕt jsou vše neskutečné výtvory nevĕdomosti. Védy zde na tyto představy odpovídají objasnĕním skutečného vztahu mezi sat a asat.

Ve śruti nacházíme tento výrok: asato 'dhimano 'sṛjyata, manaḥ prajāpatim asṛjat, prajāpatiḥ prajā asṛjat, tad vā idaṁ manasy eva paramaṁ pratiṣṭhitaṁ yad idaṁ kiṁ ca. „Svrchovaná mysl byla původnĕ stvořena z asat. Tato mysl stvořila Prajāpatiho a Prajāpati stvořil všechny živé bytosti. Samotná mysl je tedy konečným základem všeho, co existuje v tomto svĕtĕ.“ Ačkoliv by to impersonalisté mohli mylnĕ vyložit tak, že veškerá projevená existence je založena na neskutečné povaze klamu (asat), zdánlivĕ protikladné použití slova asat v této pasáži ve skutečnosti označuje původní příčinu, Nejvyššího Boha, protože je transcendentální hmotné existenci (sat). Logika Vedānta-sūtry (2.1.17) potvrzuje tento výklad a popírá scestný výklad impersonalistů: asad-vyapadeśān neti cen na dharmāntareṇa vākya-śeṣāt. „Pokud nĕkdo namítá, že hmotný svĕt a jeho zdroj nemohou mít jedinou podstatu, protože svĕt byl nazván neskutečným, odpovídáme: ,Ne, protože výrok, že Brahman je asat, dává smysl z toho hlediska, že se Jeho vlastnosti liší od vlastností stvoření.̀“ Taittirīya Upaniṣad (2.7.1) tedy prohlašuje: asad vā idam agra āsīt: „Na počátku tohoto stvoření byl přítomen pouze asat.“

Podle názoru Śrīly Jīvy Gosvāmīho slovo adhimanaḥ ve výše citované pasáži označuje vládce souhrnné mysli vesmíru, Pána Aniruddhu, který se zjevuje jako úplná expanze Śrī Nārāyaṇa, když tento zatouží tvořit. Prajāpati je Brahmā, otec všech ostatních stvořených bytostí. To popisuje Mahā-nārāyaṇa Upaniṣad (1.4): atha punar eva nārāyaṇaḥ so 'nyaṁ kāmaṁ manasā dhyāyet. tasya dhyānāntaḥ-sthasya lalanāt svedo 'patat. tā imā pratatāpa tāsu tejo hiraṇ-mayam aṇḍaṁ tatra brahmā catur-mukho 'jāyata. „Potom Pán Nārāyaṇa meditoval o své další touze, a zatímco uvažoval, z čela mu spadla kapka potu. Z kvašení této kapky vzešla veškerá hmotná stvoření. Objevilo se v ní ohnivé, zlaté vesmírné vejce a v nĕm se zrodil čtyřhlavý Brahmā.“

Když se vyrobí konkrétní předmĕt, je přemĕnou své hmotné příčiny, tak jako v případĕ zlatých šperků. Osoby, které chtĕjí zlato, neodmítnou zlaté náušnice nebo náhrdelníky, neboť tyto vĕci jsou stále zlato, bez ohledu na jejich pozmĕnĕní. Skuteční jñānī vidí v tomto svĕtském příkladu analogii k odlišnému a přesto neodlišnému vztahu Puruṣi a Jeho hmotných i duchovních emanací. Toto transcendentální poznání je tedy zbavuje pouta klamu, neboť pak jsou schopni Pána vidĕt v celém Jeho stvoření.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

yat sattvataḥ sadā bhāti
jagad etad asat svataḥ
sad-ābhāsam asaty asmin
bhagavantaṁ bhajāma tam

„Uctívejme Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, díky jehož podstatĕ tento stvořený svĕt vypadá jako trvalý, ačkoliv nemá podstatu. Jako Nadduše Pán představuje projev skutečného uvnitř této neskutečnosti.“

10.87.27

Verš

tava pari ye caranty akhila-sattva-niketatayā
ta uta padākramanty avigaṇayya śiro nirṛteḥ
parivayase paśūn iva girā vibudhān api tāṁs
tvayi kṛta-sauhṛdāḥ khalu punanti na ye vimukhāḥ

Synonyma

tava — Tebe; pari ye caranti — kdo uctívají; akhila — všech; sattva — stvořených bytostí; niketatayā — jako útočištĕ; te — ony; uta — jednoduše; padā — svýma nohama; ākramanti — stoupají; avigaṇayya — neberoucí ohled na; śiraḥ — hlavu; nirṛteḥ — Smrti; parivayase — poutáš; paśūn iva — jako zvířata; girā — svými slovy (Véd); vibudhān — moudré; api — dokonce; tān — je; tvayi — s nímž; kṛta — ti, kdo navázali; sauhṛdāḥ — přátelství; khalu — vskutku; punanti — očišťují; na — ne; ye — kdo; vimukhāḥ — nepřátelští.

Překlad

Oddaní, kteří Tĕ uctívají jako útočištĕ všech bytostí, neberou ohled na Smrt a stoupají na její hlavu. Slovy Véd však poutáš neoddané jako zvířata, i kdyby to byli nesmírnĕ vzdĕlaní učenci. To Tvoji láskyplní oddaní dokáží očistit sebe a ostatní, nikoliv ti, kdo se k Tobĕ chovají nepřátelsky.

Význam

Zosobnĕné Védy se nyní vypořádaly s chybnými filozofiemi nĕkolika soupeřících škol: asad-utpatti-vādou Vaiśeṣikovců, kteří předpokládají hmotný zdroj stvoření; sad-vināśa-vādou Naiyāyikovců, kteří se snaží zbavit osvobozenou duši vĕdomí; saguṇatva-bheda-vādou Sāṅkhyovců, kteří izolují duši ode všech jejích zjevných vlastností; vipaṇa-vādou Mīmāṁsakovců, kteří duši odsuzují ke vĕčné svĕtské karmĕ; a vivarta-vādou Māyāvādīch, kteří pomlouvají skutečný život duše v tomto svĕtĕ jako halucinaci. Poté, zosobnĕné Védy zavrhly všechny tyto představy, nyní předkládají filozofii oddané služby, paricaryā-vādu.

Vaiṣṇavové, kteří přijímají tuto filozofii, učí, že jīva je atomická částečka duchovní osobnosti, která vlastní nepatrné poznání, není nezávislá a nemá hmotné vlastnosti. Kvůli své nepatrnosti má sklon podlehnout hmotné energii, kde trpí bolestmi hmotného života. Své utrpení může ukončit a znovu získat útočištĕ v božské, vnitřní energii Nejvyššího Pána pouze oddanou službou Pánu, nikoliv ploduchtivou prací, mentální spekulací nebo jakýmkoliv jiným způsobem.

Pán Kṛṣṇa říká vlastními slovy:

bhaktyāham ekayā grāhyaḥ
śraddhayātmā priyaḥ satām
bhaktiḥ punāti man-niṣṭhā
śva-pākān api sambhavāt

„Jedinĕ čistou oddanou službou s plnou vírou ve Mĕ je možné Mĕ, Nejvyšší Osobnost Božství, získat. Jsem přirozenĕ drahý svým oddaným, kteří Mĕ mají za jediný cíl své láskyplné služby. Touto čistou oddanou službou se i pojídači psů mohou zbavit nečistot daných nízkým původem.“ (Bhāg. 11.14.21)

Oddaní Pána, Osobnosti Božství, Ho uctívají jako útočištĕ (niketa) všeho, co existuje (akhila-sattva). Navíc sami tito vaiṣṇavové mohou být nazýváni akhila-sattva-niketa v tom smyslu, že jejich sídlem a útočištĕm je filozofická pravda o skutečnosti (sattvam) hmotných i duchovních svĕtů. Śrīpāda Madhvācārya ve své Vedānta-sūtra-bhāṣyi proto cituje tuto śruti-mantru: satyaṁ hy evedaṁ viśvam asṛjata. „Stvořil tento svĕt jako skutečný.“ A sedmý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu (7.1.11) označuje Nejvyššího Pána za pradhāna-pumbhyāṁ naradeva satya-kṛt, „stvořitele skutečného vesmíru hmoty a živých bytostí.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poukazuje na ještĕ další, důvĕrnĕjší význam akhila-sattva-niketa: že osobní sídla Nejvyššího Pána nejsou v žádném smyslu khila, nedokonalá, a proto se nazývají Vaikuṇṭha, říše prosté úzkosti a omezení. Vaiṣṇavové, jejichž oddanou službu Pán laskavĕ přijal, si jsou natolik jisti Jeho ochranou, že se již nebojí smrti, která se jim stává jen dalším snadným stupínkem na cestĕ zpĕt do jejich vĕčného domova.

Jsou však pouze oddaní Nejvyššího Pána kvalifikovaní být osvobozeni od strachu ze smrti? Proč nejsou kvalifikovaní všichni ostatní mystici a učenci? Zde śruti odpovídají: „Každý, kdo je vimukha, kdo neotočil svou tvář k Pánu s nadĕjným očekáváním Jeho milosti, je spoután klamem stejnými slovy Véd, které osvĕcují odevzdané oddané.“ Védy samy varují: tasya vāk-tantir nāmāni dāmāni. tasyedaṁ vācā tantyā nāmabhir dāmabhiḥ sarvaṁ sitam: „Vlákna tohoto transcendentálního zvuku tvoří šňůru svatých jmen, ale také sérii poutajících provazů. Provazem svých pokynů Védy poutají celý tento svĕt a ponechávají všechny bytosti v poutech falešných přívlastků.“

Realita duše a Nadduše je aparokṣa, vnímatelná, ale pouze pro osobu s transcendentálním zrakem. Filozofové, jejichž srdce jsou nečistá, chybnĕ předpokládají, že tato pravda je naopak parokṣa, že o ní lze pouze spekulovat a nikdy ji nelze přímo vnímat. Poznání tĕchto myslitelů jim může pomoci rozptýlit jisté pochyby a mylné představy o nižších aspektech skutečnosti, ale nestačí k transcendování hmotné iluze a přiblížení se Absolutní Pravdĕ. Obecným pravidlem je, že pouze oddaní, kteří vĕrnĕ a láskyplnĕ slouží Nejvyššímu Pánu až po dokonalé očištĕní, získají Jeho milost v podobĕ aparokṣa-jñāny, přímé realizace Jeho vznešenosti a úžasného soucitu. Osobnost Božství samozřejmĕ může udĕlit milost i tĕm, kdo si ji nezaslouží, jak činí, když osobnĕ zabíjí démony, ale je mnohem ménĕ naklonĕn žehnání Māyāvādīm a ostatním ateistickým filozofovům.

Nikdo by si však nemĕl myslet, že oddaným Viṣṇua chybí poznání, protože nemusí být zkušení ve filozofické analýze a debatĕ. Duše nezíská dokonalou realizaci vlastní snahou v rámci mentální spekulace, ale přijetím Pánovy příznĕ. To slyšíme od védské autority (Kaṭha Upaniṣad 2.2.23 a Muṇḍaka Upaniṣad 3.2.3):

nāyam ātmā pravacanena labhyo
na medhayā na bahunā śrutena
yam evaiṣa vṛṇute tena labhyas
tasyaiṣa ātmā vivṛṇute tanūṁ svām

„Toto Nejvyšší Já nelze dosáhnout argumentací nebo používáním své nezávislé schopnosti mozku či studiem mnoha písem. Já může naopak dosáhnout pouze ten, komu Já udĕlí přízeň. Té osobĕ Já odhalí svou skutečnou, osobní podobu.“

Jinde śruti popisuje úspĕch oddaného: dehānte devaḥ paraṁ brahma tārakaṁ vyacaṣṭe. „Na konci života tohoto tĕla posvĕcená duše vnímá Nejvyššího Pána stejnĕ jasnĕ jako hvĕzdy na obloze.“ A ve svém posledním výroku Śvetāśvatara Upaniṣad (6.23) dává toto povzbuzení aspirantům na vaiṣṇavy:

yasya deve parā bhaktir
yathā deve tathā gurau
tasyaite kathitā hy arthāḥ
prakāśante mahātmanaḥ

„Tĕm velkým duším, které mají bezvýhradnou víru v Pána a duchovního mistra, jsou automaticky vyjeveny všechny významy védského poznání.“

V tomto ohledu Śrīla Jīva Gosvāmī cituje další verše ze Śrī Śvetāśvatara Upaniṣady (4.7–8 a 4.13):

juṣṭaṁ yadā paśyaty anyam īśam
asya mahimānam iti vīta-śokaḥ
ṛco ’kṣare pare vyoman
yasmin devā adhi viśve niṣeduḥ
yas taṁ veda kim ṛcā kariṣyati
ya it tad vidus ta ime samāsate

„Nejvyšší Pán je ten, na kterého se vztahují mantry Ṛg Vedy, který sídlí ve svrchovaném, vĕčném nebi, a který povznáší své svaté oddané, aby se podíleli na tom samém postavení. Ten, kdo k Nĕmu vyvinul čistou lásku a uvĕdomuje si Jeho jedinečnost, pak vnímá Jeho slávu a je zbaven utrpení. Jaké další dobro mohou mantry Ṛg Vedy udĕlit tomu, kdo zná tohoto Nejvyššího Pána? Všichni, kdo Ho poznají, dosáhnou svrchovaného sídla.“

yo vedānām adhipo
yasmiḻ lokā adhiśrītāḥ
ya īśo ’sya dvipadaś catuṣpadas
tasmai devāya haviṣā vidhema

„Jeho, který je vládcem všech Véd, v nĕmž spočívají všechny planety, který je Pánem všech známých tvorů, dvounohých a čtyřnohých – Jeho, Osobnost Božství, uctíváme obĕtinami ghí.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī ve své modlitbĕ poukazuje ty, kdo touží po osvobození:

tapantu tāpaiḥ prapatantu parvatād
aṭantu tīrthāni paṭhantu cāgamān
yajantu yāgair vivadantu vādair
hariṁ vina naiva mṛtiṁ taranti

„Nechť trpí askezí, vrhají se z vrcholů hor, putují na svatá místa, studují písma, uctívají ohňovými obĕťmi a diskutují různé filozofie, ale bez Pána Hariho nikdy nepřekonají smrt.“

10.87.28

Verš

tvam akaraṇaḥ sva-rāḍ akhila-kāraka-śakti-dharas
tava balim udvahanti samadanty ajayānimiṣāḥ
varṣa-bhujo ’khila-kṣiti-pater iva viśva-sṛjo
vidadhati yatra ye tv adhikṛtā bhavataś cakitāḥ

Synonyma

tvam — Ty; akaraṇaḥ — bez hmotných smyslů; sva-rāṭ — vydávající vlastní záři; akhila — všech; kāraka — funkcí smyslů; śakti — energií; dharaḥ — udržovatel; tava — Tvou; balim — daň; udvahanti — přinášejí; samadanti — a podílejí se na; ajayā — spolu s hmotnou přírodou; animiṣāḥ — polobozi; varṣa — oblastí království; bhujaḥ — vládci; akhila — celé; kṣiti — zemĕ; pateḥ — vládce; iva — jako kdyby; viśva — vesmíru; sṛjaḥ — stvořitelé; vidadhati — konají; yatra — v nĕmž; ye — oni; tu — vskutku; adhikṛtā — určené; bhavataḥ — Tebe; cakitāḥ — obávající se.

Překlad

Třebaže nemáš hmotné smysly, jsi udržovatel schopností smyslů všech bytostí a vydáváš vlastní záři. Polobozi a sama hmotná příroda Ti odvádĕjí daň, zatímco si také užívají daní od svých uctívačů, tak jako podřízení vládci různých oblastí království odvádĕjí daň svému pánovi, svrchovanému vlastníkovi zemĕ, zatímco si také užívají daní placených jejich vlastními podřízenými. Tímto způsobem stvořitelé vesmíru vĕrnĕ konají jim určené služby ze strachu z Tebe.

Význam

Všechny inteligentní živé bytosti by mĕly uznat Pánovu svrchovanost a dobrovolnĕ se vĕnovat oddané službĕ Jemu. Na tom se shodují zosobnĕné Védy. Pán Nārāyaṇa by se však při naslouchání tĕmto modlitbám mohl odůvodnĕnĕ zeptat: „Jelikož mám také tĕlesnou podobu se smysly a končetinami, nejsem jen další konatel a poživatel? Zvláštĕ proto, že jako Nadduše v srdci každé bytosti dohlížím na nesčetné orgány a končetiny, jak to, že nejsem zapleten v souhrnu smyslového požitku všech bytostí?“ „Ne“, odpovídají shromáždĕné śruti zde: „Nemáš hmotné smysly, ale přesto jsi absolutní vládce všech bytostí.“ Śvetāśvatara Upaniṣad (3.19 [Dravida, 20.8.08]) to vyjadřuje:

apāṇi-pādo javano grahītā
paśyaty acakṣuḥ sa śṛṇoty akarṇaḥ
sa vetti vedyaṁ na ca tasya vettā
tam āhur agryaṁ puruṣaṁ purāṇam

„Nemá nohy ani ruce, a přesto je nejrychlejším bĕžcem a dokáže uchopit cokoliv. Třebaže nemá oči ani uši, vidí a slyší. Nikdo Ho nezná, a přesto je znalcem a cílem poznání. Mudrci Ho popisují jako svrchovanou, původní Osobnost Božství.“

Ruce, nohy, oči a uši Nejvyšší Osoby se liší od tĕch, které patří bĕžné, podmínĕné duši, které jsou odvozené z falešného ega, hmotné podstaty. Naopak, Pánovy transcendentálnĕ krásné rysy jsou přímé projevy Jeho vnitřní přirozenosti. Na rozdíl od duše a tĕla podmínĕných živých bytostí jsou tedy Pán a Jeho tĕlo ve všech ohledech totožní. Navíc Jeho lotosové ruce, lotosové nohy, lotosové oči a ostatní končetiny nejsou ve svých funkcích omezené. Śrī Brahmā, Pánův první tvor, Ho proto oslavuje:

angāni yasya sakalendriya-vṛttimanti
paśyanti pānti kalayanti ciraṁ jaganti
ānanda-cinmaya-sad-ujjvala-vigrahasya
govindam ādi-puruṣam tam ahaṁ bhajāmi

„Uctívám Govindu, prvotního Pána, jehož transcendentální podoba oplývá blažeností, pravdou a skutečností a tak vydává tu nejúžasnĕjší oslnivou záři. Každý z údů Jeho transcendentálního tĕla může konat funkce všech ostatních orgánů a vĕčnĕ vidí, udržuje a vytváří nekonečné vesmíry, duchovní i hmotné.“ (Brahma-saṁhitā 5.32)

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává alternativní vysvĕtlení fráze akhila-śakti-dhara: moc, kterou v sobĕ Nejvyšší Pán udržuje, je akhila, prostá omezení všeho, co je khila, neboli nižší a nepatrné. Dodává energii smyslům živé bytosti, jak popisuje Kena Upaniṣad (1.2): śrotrasya śrotraṁ manaso mano yad vāco ha vācam. „Je uchem ucha, myslí mysli a schopností hlasu mluvit.“ A Śvetāśvatara Upaniṣad (6.8) prohlašuje:

na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate
na tat-samaś cābhyadhikaś ca dṛśyate
parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

„Nemá nic hmotného na práci, ani žádné hmotné smysly, jimiž by pracoval. Nelze nalézt nikoho, kdo se Mu vyrovná nebo je vĕtší než On. Z Véd slyšíme, jak tento Nejvyšší Pán vlastní rozmanité energie – energie poznání, síly a jednání – z nichž každá jedná samostatnĕ.“

Indra a ostatní polobozi, kteří vládnou smrtelným bytostem, jsou sami služebníky Osobnosti Božství, tak jako jejich představení – Brahmā a jeho synové, druhotní stvořitelé. Všichni tito vznešení bozi a mudrci uctívají Nejvyššího Pána konáním svých příslušných služeb v rámci správy vesmíru a poskytováním náboženského vedení lidstvu.

Mocní vládci vesmíru se v báznivé úctĕ podrobují svrchovanému vládci, Pánu Śrī Viṣṇuovi. Taittirīya Upaniṣad (2.8.1) uvádí:

bhīṣāsmād vātaḥ pavate
bhīṣād eti sūryaḥ
bhīṣāsmād agniś cendraś ca
mṛtyur dhāvati pañcamaḥ

„Vítr vane ze strachu před Ním. Slunce se pohybuje a Agni a Indra konají své povinnosti ze strachu před Ním. A smrt, pátá do počtu, pronásleduje ze strachu před Ním.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

anindriyo 'pi yo devaḥ
sarva-kāraka-śakti-dhṛk
sarva-jñaḥ sarva-kartā ca
sarva-sevyaṁ namāmi tam

„Nejvyšší Pán nemá hmotné smysly, a přesto ovládá smysly každé živé bytosti. Je znalcem všeho, svrchovaným konatelem všech činností, a správným cílem oddané služby každé osoby. Jemu se klaním.“

10.87.29

Verš

sthira-cara-jātayaḥ syur ajayottha-nimitta-yujo
vihara udīkṣayā yadi parasya vimukta tataḥ
na hi paramasya kaścid aparo na paraś ca bhaved
viyata ivāpadasya tava śūnya-tulāṁ dadhataḥ

Synonyma

sthira — nehybné; cara — a pohyblivé; jātayaḥ — druhy života; syuḥ — projevují se; ajayā — s hmotnou energií; uttha — probuzené; nimitta — jejich motivace k činnosti (a jimi v činnost uvádĕná jemnohmotná tĕla); yujaḥ — přijímající; viharaḥ — bavíš se; udīkṣayā — Tvým letmým pohledem; yadi — jestli; parasya — Jeho, který je odpoutaný; vimukta — ó vĕčnĕ osvobozený; tataḥ — od ní; na — ne; hi — vskutku; paramasya — pro svrchovaného; kaścit — nikdo; aparaḥ — nikoliv cizí; na — ani; paraḥ — cizí; ca — také; bhavet — může být; viyataḥ — pro nebe tvořené éterem; iva — jako kdyby; apadasya — jež nemá vnímatelné vlastnosti; tava — pro Tebe; śūnya — s prázdnotou; tulām — podobnost; dadhataḥ — který přijímáš.

Překlad

Ó vĕčnĕ osvobozený, transcendentální Pane, Tvá hmotná energie způsobuje, že se objevují různé pohyblivé a nehybné druhy života tím, že probudí jejich hmotné touhy, ale pouze tehdy a pokud se s ní bavíš letmým pohledem na ni. Ty, Nejvyšší Osobnost Božství, nevidíš nikoho jako důvĕrného přítele ani jako cizího, tak jako nebe tvořené éterem není spojeno s vnímatelnými vlastnostmi. V tomto smyslu se podobáš prázdnotĕ.

Význam

Nejen, že živé bytosti obživou a zaopatřením naprosto závisejí na všemocném, nezávislém Pánu, ale dokonce i samotná skutečnost jejich vtĕlené existence je jen výsledkem Jeho výjimečné milosti. Pán, Osobnost Božství, se nijak nezajímá o hmotné záležitosti, neboť nemá co získat z nicotných rozkoší tohoto svĕta a je zcela prost jakéhokoliv znečištĕní závistí nebo chtíčem. Vĕnuje se výlučnĕ důvĕrným, láskyplným zábavám se svými čistými oddanými v niterné oblasti své duchovní energie. Proto jediný důvod, proč se vůbec zabývá hmotným stvořením, je pomoci přivést ztracené duše zpátky do tohoto niterného kruhu vĕčného požitku.

Aby se vzpurné duše mohly pokoušet o život nezávislý na Pánu, musí dostat vhodná tĕla a klamné prostředí, v nĕmž by mohly uskutečňovat své fantazie o nezávislosti. Milostivý Pán souhlasí s tím, že je nechá učit se jejich vlastním způsobem, a tak pohlédne na Mahā-Māyu, svou energii hmotného stvoření. Ta se pouhým tímto pohledem probudí a Jeho jménem zařídí vše potřebné. Se svými pomocníky vytváří nesčetnou rozmanitost hrubých a subtilních tĕl polobohů, lidí, zvířat a tak dále spolu s nesčetnými situacemi v nebeských a pekelných svĕtech – to vše jen proto, aby dala podmínĕným duším přesnĕ ty možnosti, po kterých touží a které si zaslouží.

I když neinformované osoby mohou vinit Boha utrpením Jeho tvorů, upřímný student védské literatury ocení nestranný zájem Nejvyššího Pána o každou duši. Jelikož Pán nemá co ztratit ani co získat, nemá důvod rozlišovat mezi přáteli a protivníky. Můžeme si zvolit, že se Mu budeme protivit a podstoupit veškeré úsilí, abychom na Nĕho zapomnĕli, ale On nikdy nezapomene na nás, ani nám nikdy nepřestane poskytovat vše, co potřebujeme, spolu se svým neviditelným vedením.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

tvad-īkṣaṇa-vaśa-kśobha-
māyā-bodhita-karmabhiḥ
jatān saṁsarataḥ khinnān
nṛ-hare pāhi naḥ pitaḥ

„Ó otče, ó Pane zjevující se jako napůl človĕk a napůl lev, prosím zachraň ty, kdo se zrodili v nekonečném kolobĕhu rození a umírání. Tyto duše sužuje jejich karmické zapletení, které probudila Māyā poté, co ji Tvůj pohled vybudil k činnosti.“

10.87.30

Verš

aparimitā dhruvās tanu-bhṛto yadi sarva-gatās
tarhi na śāsyateti niyamo dhruva netarathā
ajani ca yan-mayaṁ tad avimucya niyantṛ bhavet
samam anujānatāṁ yad amataṁ mata-duṣṭatayā

Synonyma

aparimitāḥ — nesčetné; dhruvāḥ — trvalé; tanu-bhṛtaḥ — vtĕlené živé bytosti; yadi — pokud; sarva-gatāḥ — všudypřítomné; tarhi — potom; na — ne; śāsyatā — vláda; iti — takové; niyamaḥ — pravidlo; dhruva — ó nemĕnný; na — ne; itarathā — jinak; ajani — byl stvořen; ca — a; yat-mayam — z jehož podstaty; tat — z té; avimucya — neoddĕlující se; niyantṛ — ten, který ovládá; bhavet — musí být; samam — stejnomĕrnĕ přítomný; anujānatām — tĕch, kdo údajnĕ vĕdí; yat — které; amatam — nepochopené; mata — toho, co je známo; duṣṭatayā — kvůli nedokonalosti.

Překlad

Pokud by nesčetné živé bytosti byly všudypřítomné a mĕly nemĕnné podoby, nemohl bys být jejich absolutním vládcem, ó nemĕnný. Jelikož jsou však Tvé lokalizované expanze a jejich podoby podléhají zmĕnĕ, ovládáš je. To, co poskytuje složky pro stvoření nĕčeho, je nutnĕ jeho vládcem, protože výtvor nikdy neexistuje oddĕlenĕ od své hmotné příčiny. Pokud si nĕkdo myslí, že zná Nejvyššího Pána, který je stejnomĕrnĕ přítomný v každé ze svých expanzí, jde o pouhý klam, neboť jakékoliv poznání získané hmotným způsobem musí být nedokonalé.

Význam

Jelikož podmínĕná duše nemůže přímo poznat Nejvyššího, Védy obvykle označují tuto Nejvyšší Pravdu tak neosobními názvy jako Brahman a oṁ tat sat. Pokud se obyčejný učenec domnívá, že zná důvĕrný význam tĕchto symbolických odkazů, mĕl by být zavržen jako podvodník. Slovy Śrī Kena Upaniṣady (2.1): yadi manyase su-vedeti dabhram evāpi nūnaṁ tvaṁ vettha brahmaṇo rūpaṁ, yad asya tvaṁ yad asya deveṣu: „Jestli si myslíš, že znáš Brahman dobře, pak je tvé poznání velmi skrovné. Jestli si myslíš, že můžeš rozeznat podobu Brahmanu mezi polobohy, pak vskutku znáš jen málo.“ A znovu:

yasyāmataṁ tasya mataṁ
mataṁ yasya na veda saḥ
avijñātaṁ vijānatāṁ
vijñātam avijānatām

„Kdokoliv popře, že má jakýkoliv vlastní názor na Nejvyšší Pravdu, má správný názor, zatímco ten, kdo má na Nejvyššího svůj vlastní názor, Ho nezná. Je neznámý tĕm, kdo tvrdí, že Ho znají, a může být poznán pouze tĕmi, kdo netvrdí, že Ho znají.“ (Kena Upaniṣad 2.3)

Ācārya Śrīdhara Svāmī uvádí vysvĕtlení tohoto verše: Mnozí filozofové studovali záhady života z různých perspektiv a vytvořili velmi se lišící teorie. Například advaita māyāvādī navrhují, že existuje pouze jedna živá bytost a jedna moc klamu (avidyā), která ji halí, čímž vytváří zdání mnohosti. Tato hypotéza však vede k absurdnímu závĕru, že když se kterákoliv živá bytost stane osvobozenou, dosáhnou osvobození všechny. Pokud, na druhou stranu, existuje mnoho avidyí halících jednu živou bytost, každá avidyā halí pouze nĕkterou její část, a museli bychom mluvit o jejím částečném osvobození v určitou dobu, zatímco její ostatní části zůstávají spoutané. To je také očividnĕ absurdní. Nevyhnutelným závĕrem tedy je mnohačetnost živých bytostí.

Navíc existují další teoretici, jmenovitĕ zastánci nyāyi a vaiśeṣiky, kteří tvrdí, že jīva má nekonečnou velikost. Kdyby byly duše nekonečnĕ malé, namítají tito učenci, neprostupovaly by svá vlastní tĕla, zatímco kdyby byly střední velikosti, bylo by je možné dĕlit na části, a tak by nemohly být vĕčné, alespoň podle axiomů nyāyovsko-vaiśeṣikovské metafyziky. Jsou-li však četné vĕčné jīvy nekonečnĕ velké, jak by mohly být zahaleny jakoukoliv poutající silou, ať by patřila avidyi nebo samotnému Nejvyššímu Pánu? Podle této teorie nemůže existovat žádná iluze duše, žádná omezení, z nichž je třeba být vysvobozen. Nekonečné duše musí vĕčnĕ zůstávat takové, jaké jsou, beze zmĕny. To by znamenalo, že by všechny duše byly rovny Bohu, neboť On by nemĕl žádnou možnost jak tyto všudypřítomné, nemĕnné soupeře ovládat.

Védské śruti-mantry, které jednohlasnĕ potvrzují Pánovu nadvládu nad individuálními dušemi, nemohou být platným způsobem popřeny. A pravý filozof musí přijmout výroky śruti jako spolehlivou autoritu ve všech záležitostech, jichž se týkají. Samozřejmĕ, že védské texty na mnoha místech srovnávají trvalou, nemĕnnou jednotu Nejvyššího Pána s vĕčnĕ se mĕnícími vtĕleními živých bytostí polapených v kolobĕhu rození a umírání.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

antar-yantā sarva-lokasya gītaḥ
śrutyā yuktyā caivam evāvaseyaḥ
yaḥ sarva-jñaḥ sarva-śaktir nṛṣiṁhaḥ
śrīmantaṁ taṁ cetasaivāvalambe

„Ve svém srdci přijímám útočištĕ u Nĕho, který je oslavován jako niterný vládce všech svĕtů, a jehož Védy pravdivĕ zjišťují pomocí logické úvahy. Je to Nṛsiṁha, vševĕdoucí a všemocný Pán bohynĕ štĕstí.“

10.87.31

Verš

na ghaṭata udbhavaḥ prakṛti-pūruṣayor ajayor
ubhaya-yujā bhavanty asu-bhṛto jala-budbuda-vat
tvayi ta ime tato vividha-nāma-guṇaiḥ parame
sarita ivārṇave madhuni lilyur aśeṣa-rasāḥ

Synonyma

na ghaṭate — nedĕje se; udbhavaḥ — rození; prakṛti — hmotné přírody; pūruṣayoḥ — a duše, která si jí užívá; ajayoḥ — nezrozených; ubhaya — obou; yujā — spojením; bhavanti — vznikají; asu-bhṛtaḥ — živá tĕla; jala — na vodĕ; budbuda — bubliny; vat — jako; tvayi — v Tobĕ; te ime — tyto (živé bytosti); tataḥ — proto; vividha — různými; nāma — se jmény; guṇaiḥ — a vlastnostmi; parame — v Nejvyšším; saritaḥ — řeky; iva — jako; arṇave — v oceánu; madhuni — v medu; lilyuḥ — splynou; aśeṣa — všechny; rasāḥ — chutĕ a vůnĕ.

Překlad

Hmotná příroda ani duše, která si jí snaží užívat, se nikdy nerodí, a přesto živá tĕla vznikají, když se tyto dvĕ spojí, tak jako se tam, kde se voda setkává se vzduchem, tvoří bubliny. A tak jako řeky splývají s oceánem nebo nektar z mnoha různých kvĕtin splývá s medem, všechny tyto podmínĕné bytosti nakonec splynou s Tebou, Nejvyšším, spolu se svými různými jmény a vlastnostmi.

Význam

Bez správného duchovního vedení hrozí, že popis Véd o tom, jak živé bytosti vycházejí z Pána, mylnĕ pochopíme tak, že v tomto procesu vznikly a nakonec znovu přestanou existovat. Pokud by však živé bytosti mĕly takto mít pouze dočasnou existenci, potom když by jedna z nich zemřela, její zbývající karma by jednoduše zmizela nevyužita, a když by se nĕjaká duše zrodila, objevila by se s neodůvodnitelnou karmou, kterou si nijak nezasloužila. Navíc by osvobození živé bytosti znamenalo naprostý zánik její totožnosti a existence.

Pravdou však je, že podstata duše je totožná s podstatou Brahmanu, tak jako malá část prostoru obsažená v hlinĕné nádobĕ je svou podstatou totožná s oblohou. „Zrození“ individuální duše představuje její první pokrytí hmotným tĕlem a její „smrt“ či osvobození představuje zničení jejích hrubých a subtilních tĕl jednou provždy, tak jako v případĕ výroby a rozbití nádoby. Toto „zrození“ a „smrt“ se probíhají zajisté pouze milostí Nejvyššího Pána.

Kombinace hmotné přírody a jejího vládce, která vytváří četné podmínĕné bytosti v hmotném stvoření se zde přirovnává ke kombinaci vody a vzduchu, která vytváří nesčetné bubliny pĕny na hladinĕ moře. Tak jako bezprostřední příčina, vzduch, pobízí hmotnou příčinu, vodu, aby se přemĕnila v bubliny, Nejvyšší Puruṣa svým pohledem inspiruje prakṛti, aby se přemĕnila v řadu hmotných prvků a z nich projevené nesčetné hmotné podoby. Prakṛti takto slouží jako upādāna-kāraṇa, neboli hmotná příčina stvoření. Z konečného hlediska je však hmotnou i bezprostřední příčinou samotný Nejvyšší Pán, neboť ona je také Jeho expanzí. To je uvedeno v Taittirīya Upaniṣadĕ (2.2.1): tasmād vā etasmād ātmana ākāśaḥ sambhūtaḥ: „Z této Nejvyšší Duše se vyvinul éter,“ a so 'kāmayata bahu syāṁ prajāyeya: „Zatoužil: ,Nechť se stanu mnoha expandováním se do potomstva.̀“

Individuální jīvy nejsou stvořené, když se „narodí“ z Nejvyššího Pána a prakṛti, a nejsou ani zničené, když s Pánem opĕt „splynou“ poté, co se k Nĕmu připojí v radostných zábavách Jeho vĕčného království. A tak jako se nekonečnĕ malé jīvy mohou zdánlivĕ rodit a umírat bez jakékoliv skutečné zmĕny, Nejvyšší Pán může vysílat a stahovat své emanace, aniž by sám podstupoval jakoukoliv přemĕnu. Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (4.5.14) proto potvrzuje: avināśi vāre 'yam ātmā: „Tato ātmā je vskutku nezničitelná“ – výrok, který lze vztáhnout jak na Nejvyšší Duši tak na podřízenou jīvu.

Jak vysvĕtlil Śrīla Śrīdhara Svāmī, k zániku hmotného podmínĕní živé bytosti dochází dvĕma způsoby, částečným a úplným. Částečný zánik nastává, když duše zažívá hluboký spánek, když opustí tĕlo a když všechny duše znovu vstoupí do tĕla Mahā-Viṣṇua v dobĕ zničení vesmíru. Tyto různé druhy zániku jsou jako smíšení nektaru přineseného včelami z různých druhů kvĕtin. Různé chutĕ a vůnĕ nektaru představují neprojevené individuální karmické reakce každé živé bytosti, které stále existují, ale nelze je od sebe snadno rozeznat. Naopak konečným zánikem hmotného podmínĕní duše je její osvobození ze saṁsāry, které je jako plynutí řek do oceánu. Tak jako se vody z různých řek smísí poté, co se vlijí do oceánu a stanou se od sebe nerozlišitelnými, falešná hmotná označení jīv jsou v dobĕ osvobození opuštĕna a všechny osvobozené jīvy se opĕt stanou služebníky Nejvyššího Pána.

Upaniṣady popisují tyto zániky takto: yathā saumya madhu madhu-kṛto nistiṣṭhanti nānātyayānāṁ vṛkṣānāṁ rasān samavahāram ekatāṁ saṅgayanti. te yathā tatra na vivekaṁ labhante amuṣyāhaṁ vṛkṣasya raso 'smy amuṣyāham raso 'smīty evam eva khalu saumyemāḥ sarvāḥ prajāḥ sati sampadya na viduḥ sati sampadyāmahe: „Můj milý chlapče, toto (částečné zničení) se podobá tomu, co se dĕje, když včely sbírají nektar z kvĕtů různých druhů stromů a všechen smíchají v jedinou smĕs. Tak jako smíšené nektary nemohou rozlišovat: ,Jsem šťávou toho a toho kvĕtù nebo ,Jsem šťávou jiného kvĕtù, milý chlapče, když všechny tyto živé bytosti spolu splynou, nemohou vĕdomĕ uvažovat: ,Nyní jsme spolu splynuly.̀“ (Chāndogya Upaniṣad 6.9.1–2)

yathā nadyaḥ syandamānāḥ samudre
'staṁ gacchanti nāma-rūpe vihāya
tathā vidvān nāma-rūpād vimuktaḥ
parāt-paraṁ puruṣam upaiti divyam

„Tak jako řeky spĕjí ke svému zániku v moři, jímž se vzdávají svých jmen a podob, moudrý človĕk, který se oprostí od hmotných jmen a podob, dosáhne Nejvyšší Absolutní Pravdy, úžasné Osobnosti Božství.“ (Muṇḍaka Upaniṣad 3.2.8)

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

yasminn udyad-vilayam api yad bhāti viśvaṁ layādau
jīvopetaṁ guru-karuṇayā kevalātmāvabodhe
atyantāntaṁ vrajati sahasā sindhu-vat sindhu-madhye
madhye cittaṁ tri-bhuvana-guruṁ bhāvaye taṁ nṛ-siṁham

„Nejvyšší Pán je vševĕdoucí a vydává vlastní záři. Jeho velkou milostí tento vesmír, který podléhá opakovanému stvoření a zničení, zůstává přítomný v Nĕm poté, co s Ním spolu se živými bytostmi v dobĕ zničení vesmíru splynul. K tomuto celkovému stažení vesmírného projevu dochází náhle, jako když řeka splyne s oceánem. V nitru srdce medituji o tomto vládci třech svĕtů, Pánu Nṛsiṁhovi.“

10.87.32

Verš

nṛṣu tava mayayā bhramam amīṣv avagatya bhṛśaṁ
tvayi su-dhiyo ’bhave dadhati bhāvam anuprabhavam
katham anuvartatāṁ bhava-bhayaṁ tava yad bhru-kuṭiḥ
sṛjati muhus tri-nemir abhavac-charaṇeṣu bhayam

Synonyma

nṛṣu — mezi lidmi; tava — Tvou; māyayā — energií klamu; bhramam — zmatenost; amīṣu — mezi tĕmito; avagatya — pochopení; bhṛśam — silná; tvayi — Tobĕ; su-dhiyaḥ — moudří; abhave — zdroji osvobození; dadhati — konají; bhāvam — láskyplnou službu; anuprabhavam — mocnou; katham — jak; anuvartatām — pro ty, kdo Tĕ vĕrnĕ následují; bhava — hmotného života; bhayam — strach; tava — Tvé; yat — jelikož; bhru — obočí; kuṭiḥ — svraštĕlé; sṛjati — tvoří; muhuḥ — opakovanĕ; tri-nemiḥ — se třemi obručemi (ve třech fázích času, minulosti, přítomnosti a budoucnosti); a — ne; bhavat — u Tebe; śaraṇeṣu — pro ty, kdo přijímají útočištĕ; bhayam — strach.

Překlad

Moudré duše, které chápou, jak Tvoje Māyā mate všechny lidské bytosti, konají mocnou láskyplnou službu Tobĕ, zdroji osvobození od rození a umírání. Jak může vůbec strach z hmotného života ovlivnit Tvé vĕrné služebníky? Na druhou stranu Tvé svraštĕlé obočí – kolo času se třemi obručemi – opakovanĕ dĕsí ty, kdo u Tebe odmítají přijmout útočištĕ.

Význam

Védy zjevují své nejpečlivĕji střežené tajemství – oddanou službu Osobnosti Božství – pouze tĕm, kdo jsou unaveni hmotným klamem, který je založen na falešném pocitu nezávislosti na Pánu. Vājasaneyī-saṁhitā (32.11) Bílé Yajur Vedy obsahuje tuto mantru:

parītya bhūtāni parītya lokān
parītya sarvāḥ pradiśo diśaś ca
upasthāya prathama-jāmṛtasyā-
tmanātmānam abhisaṁviveśa

„Poté, co osoba překoná všechny druhy života, všechny planetární soustavy a všechny hranice vesmíru na všech svĕtových stranách, přiblíží se k původní Duši nesmrtelnosti. Potom získá příležitost trvale vstoupit do Pánova sídla a uctívat Ho osobní službou.“

Šiřitelé různých soupeřících materialistických filozofií se mohou považovat za velmi moudré, ale ve skutečnosti jsou všichni zmateni Māyou Nejvyššího Pána. Vaiṣṇavové tuto obecnou pomatenost znají a odevzdávají se Nejvyššímu Pánu v náladách oddaného služebnictví, přátelství a tak dále. Místo zápalu a hádky filozofického sporu čistí vaiṣṇavové každým okamžikem prožívají pouze radost, protože cílem jejich lásky je Ten, který ukončuje zapletení ve hmotĕ. A oddaní Pána Viṣṇua si užívají trvalého požitku nejen v tomto životĕ, ale i v budoucích životech. Ať se narodí kdekoliv, užívají si s Pánem láskyplných výmĕn. Upřímný vaiṣṇava se tedy modlí:

nātha yoni-sahasreṣu
yeṣu yeṣu bhramāmy aham
tatra tatrācyutā bhaktir
acyutāstu dṛḍhā tvayi

„Ať se mezi tisíci druhy života dostanu kamkoliv, ó Pane, nechť jsem v každé situaci neochvĕjnĕ oddán Tobĕ, ó Acyuto.“ (Viṣṇu Purāṇa)

Nĕkteří filozofové se budou ptát, jak mohou vaiṣṇavové překonat své hmotné pouto bez podrobného analytického poznání bytostí tvam („ty,“ jīva) a tat („to,“ Nejvyšší), a bez rozvinutí dostatečné nenávisti vůči hmotnému životu. Zosobnĕné Védy zde odpovídají, že hmotný klam nemůže na oddané Pána dále působit, protože již v počátečních stádiích oddané služby Pánova milost odstranila všechen strach a připoutanost.

Čas je kořenem všeho strachu v tomto svĕtĕ. Svými třemi fázemi, minulostí, přítomností a budoucností vytváří strach výhledem na hrozící nemoc, smrt a utrpení v pekle – ale pouze u tĕch, kdo nepřijali útočištĕ u nohou Nejvyššího Pána. Pán sám říká v Rāmāyaṇĕ (Yuddha-kāṇḍa 18.33):

sakṛd eva prapanno yas
tavāsmīti ca yācate
abhayaṁ sarvadā tasmai
dadāmy etad vrataṁ mama

„Tomu, kdo se Mi byť jen jedenkrát odevzdá se slovy ,Jsem Tvůj̀, dám vĕčnou nebojácnost. To je Můj slavnostní slib.“ A dále, v Bhagavad-gītĕ (7.14) Pán říká:

daivī hy eṣā guṇa-mayī
mama māyā duratyayā
mām eva ye prapadyante
māyāṁ etāṁ taranti te

„Tuto Mou božskou energii, složenou ze tří kvalit hmotné přírody, je tĕžké překonat, ale ti, kdo se Mi odevzdali, ji zdolají velmi snadno.“

Vaiṣṇavové neradi marní čas dlouhotrvajícími a neplodnými hádkami o suchých filozofických tématech. Radĕji uctívahí Osobnost Božství než se hádají s filozofickými protivníky. Vaiṣṇavské pochopení se shoduje se základním vzkazem zjevených písem. Představa tĕchto oddaných o Nejvyšší Absolutní Pravdĕ jako nekonečném oceánu osobnosti a láskyplných zábav v uctívaných podobách Kṛṣṇy, Rāmy a ostatních božských projevů, a jejich představa o nich samotných jako Jeho vĕčných služebnících představuje dokonalý závĕr filozofie Vedānty o bytostech tat a tvam.

Osobnost Božství a Jeho emanace jako jīvy se zároveň liší a neliší, tak jako slunce a jeho paprsky. Jīv je více, než dokáže kdokoliv spočítat, a každá je vĕčnĕ živá a vĕdomá, jak potvrzují śruti: nityo nityānāṁ cetanaś cetanānām. (Kaṭha Upaniṣad 5.13 a Śvetāśvatara Upaniṣad 6.13) Když jsou jīvy na počátku hmotného stvoření vypuštĕny z tĕla Mahā-Viṣṇua, jsou si všechny rovny v tom smyslu, že jsou atomickými částečkami Pánovy okrajové energie. Podle svých odlišných podmínĕní se však dĕlí do čtyř skupin: Nĕkteré jsou pokryty nevĕdomostí, která halí jejich zraky jako mrak. Jiné jsou osvobozené z nevĕdomosti kombinací poznání a oddanosti. Třetí skupina duší je obdařena čistou oddaností s lehkou přímĕsí touhy po spekulativním poznání a plodonosné činnosti. Tyto duše získávají očištĕná tĕla tvořená dokonalým poznáním a blažeností, s nimiž mohou sloužit Pánu. Nakonec jsou zde ty, které nemají žádné spojení s nevĕdomostí; to jsou Pánovi vĕční společníci.

Okrajové postavení jīvy je popsáno v Nārada Pañcarātře:

yat taṭa-sthaṁ tu cid-rūpaṁ
sva-saṁvedyād vinirgatam
rañjitaṁ guṇa-rāgeṇa
sa jīva iti kathyate

„Energie taṭa-stha by mĕla být pochopena jako ta, která emanuje z Pánovy energie saṁvit (poznání). Tato emanace zvaná jīva podléhá podmínĕní vlastnostmi hmotné přírody.“ Jelikož nepatrná jīva žije na okraji mezi Pánovou vnĕjší, klamnou energií Māyou a Jeho vnitřní, duchovní energií cit, nazývá se taṭa-stha, „okrajová“. Když však dosáhne osvobození rozvíjením oddanosti Pánu, dostane se plnĕ do útočištĕ Pánovy vnitřní energie, a tehdy již není znečištĕna kvalitami hmotné přírody. Pán Kṛṣṇa to potvrzuje v Bhagavad-gītĕ (14.26):

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

„Kdo Mi slouží s naprostou a výlučnou, neselhávající oddaností, okamžitĕ překonává kvality hmotné přírody a tak se dostává na úroveň Brahmanu.“

Cíl svého uctívání duše realizuje ve třech aspektech: Brahman, Paramātmā a Bhagavān. Neosobní Brahman je jako záře Slunce; Nadduše, neboli Paramātmā, je jako sluneční koule; a Osobnost Božství, Bhagavān, je jako vládnoucí božstvo ve Slunci se svým rozsáhlým doprovodem a výbavou. Nebo podle jiného přímĕru, cestovatelé blížící se k mĕstu nemohou nejprve z dálky rozlišit jeho rysy, ale vidí před sebou nĕco nejasnĕ zářícího. Jak se přiblíží, mohou rozlišit nĕkolik vyšších budouv. Potom, když jsou dostatečnĕ blízko, uvidí mĕsto takové, jaké je – kypící metropoli s mnoha obyvateli, sídly, veřejnými budovami, dálnicemi a parky. Stejným způsobem osoby se sklonem k neosobní meditaci mohou přinejlepším získat nĕjakou realizaci záře Nejvyššího Pána (Brahman), ti, kdo se přiblíží více, se Ho mohou naučit vidĕt jako Pána v srdci (Paramātmā), a ti, kdo přijdou velmi blízko, mohou poznat Jeho úplnou osobnost (Bhagavān).

Śrīla Śrīdhara Svāmī to shrnuje v modlitbĕ:

saṁsāra-cakra-krakacair vidīrṇam
udīrṇa-nānā-bhava-tāpa-taptam
kathañcid āpannam iha prapannaṁ
tvam uddhara śrī-nṛhare nṛ-lokam

„Ó Śrī Nṛhari, prosím osvoboď ty lidské bytosti, které prošly všemi druhy utrpení a byly rozervány ostrým okrajem kola saṁsāry, ale nyní nĕjak nalezly Tebe a odevzdávají se Ti.“

10.87.33

Verš

vijita-hṛṣīka-vāyubhir adānta-manas tura-gaṁ
ya iha yatanti yantum ati-lolam upāya-khidaḥ
vyasana-śatānvitāḥ samavahāya guroś caraṇaṁ
vaṇija ivāja santy akṛta-karṇa-dharā jaladhau

Synonyma

vijita — přemoženými; hṛṣīka — se smysly; vāyubhiḥ — životní vzduch; adānta — neovládnutý; manaḥ — mysl; tura-gam — (která je jako) kůň; ye — ti, kdo; iha — v tomto svĕtĕ; yatanti — usilují; yantum — ovládnout; ati — velmi; lolam — neklidný; upāya — svými různými metodami rozvoje; khidaḥ — sužovaní; vyasana — potíží; śata — stovkami; anvitāḥ — provázení; samavahāya — opouštĕjící; guroḥ — duchovního mistra; caraṇam — nohy; vaṇijaḥ — kupci; iva — jako kdyby; aja — ó nezrozený; santi — jsou; akṛta — poté, co si nevzali; karṇa-dharāḥ — kormidelníka; jala-dhau — v oceánu.

Překlad

Mysl je jako horkokrevný kůň, kterého nemohou ovládnout ani osoby, jež ovládly své smysly a dech. Ti v tomto svĕtĕ, kteří se snaží zkrotit neovládnutou mysl, ale opustí nohy svého duchovního mistra, se při svém rozvoji různých utrpení přinášejících činností střetávají se stovkami překážek. Ó nezrozený Pane, jsou jako kupci na lodi v oceánu, kteří nezamĕstnali kormidelníka.

Význam

Aby oddaný získal kvalifikaci k dosažení lásky k Bohu, zralého plodu osvobození, musí si nejdříve podmanit vzpurnou hmotnou mysl. I když je to obtížné, je toho možné dosáhnout, když nahradí své závislosti na smyslovém požitku chutí na vyšší požitky duchovního života. Tuto vyšší chuť však lze získat jen milostí představitele Boha, duchovního mistra.

Duchovní mistr otevírá oči žáka zázrakům transcendentální říše, jak vyjadřuje v modlitbách Gāyatrī semenná mantra božského poznání, aiṁ.

Muṇḍaka Upaniṣad (1.2.12) uvádí:

tad-vijñānārthaṁ sa gurum evābhigacchet
samit-pāṇiḥ śrotriyaṁ brahma-niṣṭham

„Pro správné pochopení tĕchto vĕcí je nutné pokornĕ přijít, s palivovým dřívím v ruce, za duchovním mistrem, který zná Védy a je neochvĕjnĕ oddán Absolutní Pravdĕ.“ A Kaṭha Upaniṣad (2.9) prohlašuje:

naiṣā tarkeṇa matir āpaneyā
proktānyenaiva su-jñānāya preṣṭha

„Tuto realizaci, můj milý chlapče, nelze dosáhnout logikou. Musí být sdĕlena výjimečnĕ kvalifikovaným duchovním mistrem znalému žákovi.“

Nevaiṣṇavové často neberou ohled na důležitost odevzdání se duchovnímu mistrovi v autorizované linii žákovské posloupnosti. Pyšní yogī a jñānī místo toho spoléhají na své vlastní schopnosti a vystavují na odiv svůj zdánlivý úspĕch, aby udĕlali dojem na svĕt, ale jejich sláva je jen dočasná:

yuñjānānām abhaktānāṁ
prāṇāyāmādibhir manaḥ
akṣīṇa-vāsanaṁ rājan
dṛśyate punar utthitam

„Mysli neoddaných, kteří se zabývají praktikami jako je prāṇāyāma, nejsou plnĕ očištĕné od hmotných tužeb. Ty se tak v jejich myslích znovu probouzejí, ó králi.“ (Bhāg. 10.51.60)

Na druhou stranu pokorný a neochvĕjný oddaný Pána Viṣṇua a vaiṣṇavů má zaručeno snadné vítĕzství nad nezkrotnou myslí. Nemusí následovat osmistupňový systém yogy nebo přijímat podobné prostředky pro udržení mysli v klidu. Sarvaṁ caitad gurau bhaktyā puruṣo hy añjasā jayet: „Osoba může snadno dosáhnout všech tĕchto cílů pouhou oddaností duchovnímu mistrovi.“ Jinak neoddaný může přemoci své smysly a životní vzduch a přesto neovládnout svou mysl, která bude dál divoce uhánĕt jako nezkrocený kůň. Bude trpĕt nekonečnou úzkostí ze strastiplného provádĕní různých duchovních praktik a nakonec zůstane stejnĕ ztraceným v rozlehlém hmotném oceánu jako odjakživa. Zde uvedený přímĕr je velmi vhodný: Skupina kupců, kteří se spĕšnĕ vydají na cestu po moři s očekáváním velkého zisku, ale nenajmou na svou loď zkušeného kormidelníka, budou mít jen velké potíže.

Bhāgavatam jasnĕ ukazuje důležitost pravého duchovního mistra na mnoha místech, jako je tento verš z jedenáctého zpĕvu (20.17):

nṛ-deham ādyam su-labhaṁ su-durlabhaṁ
plavaṁ su-kalpaṁ guru-karṇa-dhāram
mayānukūlena nabhasvateritaṁ
pumān bhavābdhiṁ na taret sa ātma-hā

„Lidské tĕlo, které může poskytnout veškerý prospĕch v životĕ, se automaticky získává působením přírodních zákonů, i když obdržet ho je velmi vzácné. Dá se přirovnat k dokonale stavĕné lodi, která má duchovního učitele za kapitána a pokyny Osobnosti Božství za příznivé vĕtry, které ji při plavbĕ pohánĕjí. Človĕk, který při všech tĕchto výhodách nevyužije lidského života k překonání oceánu hmotné existence, musí být považován za vraha své vlastní duše.“ Prvořadým zájmem toho, kdo bere lidský život vážnĕ, je najít duchovního mistra, který ho dokáže vést v rozvoji vĕdomí Kṛṣṇy.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

yadā parānanda-guro bhavat-pade
padaṁ mano me bhagaval labheta
tadā nirastākhila-sādhana-śramaḥ
śrayeya saukhyaṁ bhavataḥ kṛpātaḥ

„Ó transcendentálnĕ blažený guru, až má mysl nakonec dosáhne místa u tvých lotosových nohou, všechny mé namáhavé duchovní činnosti skončí, a tvou milostí budu zažívat to nejvĕtší štĕstí.“

10.87.34

Verš

svajana-sutātma-dāra-dhana-dhāma-dharāsu-rathais
tvayi sati kiṁ nṛṇām śrayata ātmani sarva-rase
iti sad ajānatāṁ mithunato rataye caratāṁ
sukhayati ko nv iha sva-vihate sva-nirasta-bhage

Synonyma

svajana — se služebníky; suta — dĕtmi; ātma — tĕlem; dāra — manželkou; dhana — penĕzi; dhāma — domovem; dharā — pozemky; asu — životním elánem; rathaiḥ — a dopravními prostředky; tvayi — když Ty; sati — stal ses; kim — jaké (využití); nṛṇām — pro lidské bytosti; śrayataḥ — které přijímají útočištĕ; ātmani — svého vlastního Já; sarva-rase — vtĕlení všech požitků; iti — takto; sat — pravdu; ajānatām — pro ty, kdo neoceňují; mithunataḥ — z pohlavních styků; rataye — pro smyslový požitek; caratām — pokračující v; sukhayati — poskytne štĕstí; kaḥ — co; nu — vůbec; iha — v tomto (svĕtĕ); sva — svou samotnou povahou; vihate — který podléhá zániku; sva — svou samotnou povahou; nirasta — který postrádá; bhage — jakoukoliv podstatu.

Překlad

Tĕm, kdo u Tebe přijmou útočištĕ, se zjevíš jako Nadduše, ztĕlesnĕní veškeré transcendentální radosti. K čemu pak tĕmto oddaným jsou jejich služebníci, dĕti nebo tĕla, manželky, peníze nebo domy, pozemky, pevné zdraví nebo dopravní prostředky? A co by tĕm, kdo neoceňují pravdu o Tobĕ a dál holdují pohlavním rozkoším, mohlo v celém tomto svĕtĕ – místĕ neodmyslitelnĕ odsouzeném k zániku a prostém významu – poskytnout skutečné štĕstí?

Význam

Oddaná služba Pánu Viṣṇuovi je považována za čistou, když jedinou touhou oddaného je potĕšit Pána. Vaiṣṇava s tímto dokonalým vĕdomím nemá žádný další zájem o svĕtské zisky, a tak je zbaven všech povinností konat obřadní obĕti a následovat tvrdé praktiky yogy. Muṇḍaka Upaniṣad (1.2.12) uvádí:

parīkṣya lokān karma-citān brāhmaṇo
nirvedam āyān nāsty akṛtaḥ kṛtena

„Když brāhmaṇa pochopí, že povznesení se na nebeské planety je pouze dalším hromadĕním karmy, stane se odříkavým a jeho činnosti ho již nedegradují.“ Bṛhad-āraṇyaka (4.4.9) a Kaṭha (6.14) Upaniṣady to potvrzují:

yadā sarve pramucyante
kāmā ye 'sya hṛdi śritāḥ
atha martyo 'mṛto bhavaty
atra brahma samaśnute

„Když se osoba zcela vzdá všech hříšných tužeb, které chová v srdci, vymĕní smrtelnost za vĕčný duchovní život a dosáhne skutečné radosti v Absolutní Pravdĕ.“ A Gopāla-tāpanī Upaniṣad (Pūrva 15) uzavírá: bhaktir asya bhajanaṁ tad ihāmutropādhi-nairāsyenāmuṣmin manaḥ-kalpanam etad eva naiṣkarmyam. „Oddaná služba je proces uctívání Nejvyššího Pána. Představuje ji zamĕření mysli na Nĕho pomocí ztráty zájmu o všechna hmotná označení, jak v tomto tak v příštím životĕ. Toto je vskutku pravé odříkání.“

Všechny položky, které zde śruti zmiňují, jsou míry svĕtského úspĕchu: svajanāḥ, služebníci; ātmā, krásné tĕlo; sutāḥ, dĕti, na které lze být pyšný; dārāḥ, přitažlivý a schopný partner; dhanam, finanční aktiva; dhāma, významné sídlo; dharā, pozemky; asavaḥ, zdraví a síla; a rathāḥ, auta a ostatní dopravní prostředky, které svĕdčí o postavení osoby. Toho, kdo však začal prožívat extázi oddané služby, přestanou tyto vĕci zcela přitahovat, neboť nachází skutečnou spokojenost v Nejvyšším Pánu, zdroji veškeré radosti, který si užívá tím, že sdílí své vlastní radosti se svými služebníky.

Svou životní cestu si můžeme svobodnĕ vybrat: buď můžeme vĕnovat své tĕlo, mysl, slova, nadání a bohatství slávĕ Boha, nebo Ho můžeme ignorovat a místo toho usilovat o své osobní štĕstí. Druhá cesta vede do otroctví sexu a ctižádosti, v nichž duše nikdy necítí skutečnou spokojenost, ale místo toho neustále trpí. Vaiṣṇavům působí pohled na takto trpící materialisty bolest, a tak vždy usilují o to, aby je osvítili.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

bhajato hi bhavān sākṣāt
paramānanda-cid-dhanaḥ
ātmaiva kim ataḥ kṛtyaṁ
tuccha-dāra-sutādibhiḥ

„Pro ty, kdo Tĕ uctívají, se staneš jejich samotným Já, jejich duchovním pokladem prvotřídní blaženosti. K čemu jim pak jsou svĕtské manželky, dĕti a tak dále?“

10.87.35

Verš

bhuvi puru-puṇya-tīrtha-sadanāny ṛṣayo vimadās
ta uta bhavat-padāmbuja-hṛdo ’gha-bhid-aṅghri-jalāḥ
dadhati sakṛn manas tvayi ya ātmani nitya-sukhe
na punar upāsate puruṣa-sāra-harāvasathān

Synonyma

bhuvi — na Zemi; puru — velmi; puṇya — zbožná; tīrtha — poutní místa; sadanāni — a osobní sídla Nejvyššího Pána; ṛṣayaḥ — mudrci; vimadaḥ — prostí pýchy; te — oni; uta — vskutku; bhavat — Tvé; pada — nohy; ambuja — lotosové; hṛdaḥ — v jejichž srdcích; agha — hříchy; bhit — která ničí; aṅghri — (jež omyla) jejich nohy; jalāḥ — voda; dadhati — obrátí se; sakṛt — byť jen jednou; manaḥ — jejich mysli; tvayi — k Tobĕ; ye — kdo; ātmani — k Nejvyšší Duši; nitya — vždy; sukhe — šťastné; na punaḥ — nikdy více; upāsate — uctívají; puruṣa — muže; sāra — podstatných vlastností; hara — které zbavují; āvasathān — jejich svĕtské domovy.

Překlad

Mudrci prostí pýchy žijící na této Zemi navštĕvují svatá poutní místa a místa, kde Nejvyšší Pán vyjevil své zábavy. Jelikož tito oddaní v srdci chovají Tvé lotosové nohy, voda, která omývá jejich nohy, ničí všechny hříchy. Každý, kdo třeba jen jednou obrátí mysl k Tobĕ, vĕčnĕ blažené Duši veškeré existence, se již neoddává službĕ rodinnému životu doma, který muže jen zbavuje dobrých vlastností.

Význam

Kvalifikací aspiranta na mudrce je, že se naučil o Absolutní Pravdĕ od uznávaných autorit a vyvinul rozvážnou náladu odříkání. Aby tato osoba vyvinula schopnost rozlišovat důležité od nedůležitého, často putuje z jednoho svatého místa na druhé a využívá společnosti velkých duší, které tato místa navštĕvují nebo na nich sídlí. Pokud bĕhem svých cest aspirant na mudrce dokáže v hloubi svého srdce začít realizovat lotosové nohy Nejvyššího Pána, bude zproštĕn klamu falešného ega a bolestného pouta chtíče, závisti a chamtivosti. I když může stále chodit smývat své hříchy na poutní místa, nyní očištĕný mudrc má schopnost posvĕtit ostatní vodou, která omyla jeho nohy, a realizovanými pokyny, které dává. Takového mudrce popisuje Muṇḍaka Upaniṣad (2.2.9)

bhidyate hṛdaya-granthiś
chidyante sarva-saṁśayāḥ
kṣīyante cāsya karmāṇi
tasmin dṛṣṭe parāvare

„Uzel v srdci je přetnut, veškeré pochybnosti se rozplynou a řetĕz plodonosných činností je ukončen, když vidíme Nejvyššího Pána všude, ve všech vyšších a nižších bytostech.“ Mudrcům, kteří dosáhli tohoto stádia, Muṇḍaka Upaniṣad (3.2.11) takto vzdává poctu: namaḥ paramarṣibhyaḥ, namaḥ paramarṣibhyaḥ. „Poklony prvotřídním mudrcům, poklony prvotřídním mudrcům!“

Svatí vaiṣṇavové se vzdávají láskyplné společnosti manželek, dĕtí, přátel a následovníků, a putují do svatých dhāmů, kde lze s nejvĕtším úspĕchem uctívat Nejvyššího Pána – na místa jako Vṛndāvana, Māyāpura a Jagannātha Purī, nebo kamkoliv jinam, kde se shromažďují upřímní oddaní Pána Viṣṇua. I ti vaiṣṇavové, kteří nepřijali sannyās a stále žijí doma nebo v āśramu svého gurua, ale jedinkrát ochutnali pouhou kapku vznešeného potĕšení oddané služby, budou také mít zanedbatelný sklon meditovat o potĕšeních materialistického rodinného života, který zbavuje rozvahy, odhodlání, střízlivosti, tolerance a klidu mysli.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

muñcann aṅga tad aṅga-saṅgam aniśaṁ tvām eva sañcintayan
santaḥ santi yato yato gata-madās tān āśramān āvasan
nityaṁ tan-mukha-paṅkajād vigalita-tvat-puṇya-gāthāmṛta-
srotaḥ-samplava-sampluto nara-hare na syām ahaṁ deha-bhṛt

„Můj drahý Pane, až se vzdám všeho smyslového požitku a budu o Tobĕ neustále meditovat, a až se usadím v poustevnách svatých oddaných prostých pýchy, pak se plnĕ pohroužím do záplavy nektaru řinoucího se z lotosových úst oddaných, když pronášejí posvátná vyprávĕní o Tobĕ. A potom, ó Pane Narahari, již nikdy nebudu muset přijmout hmotné tĕlo.“

10.87.36

Verš

sata idaṁ utthitaṁ sad iti cen nanu tarka-hataṁ
vyabhicarati kva ca kva ca mṛṣā na tathobhaya-yuk
vyavahṛtaye vikalpa iṣito ’ndha-paramparayā
bhramayati bhāratī ta uru-vṛttibhir uktha-jaḍān

Synonyma

sataḥ — z toho, co je trvalé; idam — tento (vesmír); utthitam — vznikl; sat — trvalý; iti — takto; cet — pokud (nĕkdo navrhne); nanu — jistĕ; tarka — logickým protimluvem; hatam — vyvrácen; vyabhicarati — odporuje; kva ca — v nĕkterých případech; kva ca — v ostatních případech; mṛṣā — klam; na — ne; tathā — tak; ubhaya — obou (skutečnosti a klamu); yuk — spojení; vyavahṛtaye — kvůli bĕžným záležitostem; vikalpaḥ — imaginární situace; iṣitaḥ — vytoužená; andha — slepců; paramparayā — posloupností; bhramayati — matou; bhāratī — slova moudrosti; te — Tvá; uru — četná; vṛttibhiḥ — s jejich významovými funkcemi; uktha — obřadními hymny; jaḍān — otupené.

Překlad

Je možné předložit návrh, že tento svĕt je trvale skutečný, protože je stvořen z trvalé skutečnosti, ale tento argument vyvrací logika. Nĕkdy se vskutku neprokáže zdánlivá neodlišnost příčiny a následku a jindy je výtvor nĕčeho skutečného klamný. Navíc tento svĕt nemůže být trvale skutečný, neboť má povahu nejen absolutní skutečnosti, ale také klamu, který tuto skutečnost zahaluje. Ve skutečnosti viditelné podoby tohoto svĕta jsou jen zdánlivé uspořádání, k nĕmuž se uchyluje posloupnost nevĕdomých osob, aby umožnilo jejich hmotné záležitosti. Učená slova Tvých Véd se svými různými významy a závĕry matou všechny osoby, jejichž mysli byly otupeny nasloucháním hymnům obĕtních obřadů.

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura Upaniṣady učí, že tento stvořený svĕt je skutečný, ale dočasný. Tohoto pochopení se drží oddaní Pána Viṣṇua. Existují však i materialističtí filozofové jako stoupenci Karma mīmāṁsy Jaiminiho Ṛṣiho, kteří tvrdí, že tento svĕt je jediná skutečnost a existuje vĕčnĕ. Podle Jaiminiho je kolobĕh karmické akce a reakce trvalý, bez možnosti osvobození do jiné, transcendentální říše. Tento jeho názor je však chybný, jak ukazuje pečlivé zkoumání manter Upaniṣad, které obsahují mnoho popisů vyšší, duchovní existence. Například sad eva saumyedam agra āsīd ekam evādvitīyam: „Můj milý chlapče, před tímto stvořením existovala pouze jedna jediná Absolutní Pravda.“ (Chāndogya Upaniṣad 6.2.1) Také vijñānam ānandaṁ brahma: „Svrchovaná skutečnost je božské poznání a blaženost.“ (Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 3.9.34)

V této modlitbĕ zosobnĕných Véd je argument materialistů shrnut slovy sata idam utthitaṁ sat: „Viditelný svĕt je trvale skutečný, protože je stvořen z trvalé skutečnosti.“ Tento argument obecnĕ uvádí, že to, co vzniklo z určité vĕci, se z této vĕci skládá. Například náušnice a ostatní ozdoby vyrobené ze zlata sdílejí povahu zlata. Mīmāṁsoví logikové tedy docházejí k závĕru, že když je nám známý svĕt projevem vĕčné skutečnosti, je také vĕčnĕ skutečný. Sanskrtský ablativ sataḥ, „z vĕčné skutečnosti“, však znamená výslovné oddĕlení příčiny a následku. Tedy to, co je stvořeno ze sat, trvalé skutečnost, od toho musí být významnĕ odlišné – jinak řečeno dočasné. Tímto způsobem je argument materialistů chybný, protože dokazuje přesný opak toho, co má dokázat (tarka-hatam), tedy že nám známý svĕt je vším, co existuje, že je vĕčný a že neexistuje žádná oddĕlená, transcendentální skutečnost.

Na obranu mohou Mīmāṁsakové tvrdit, že se nesnaží prokázat neodlišnost jako takovou, ale spíše se snaží vyvrátit možnost odlišnosti, neboli jinými slovy, možnost jakékoliv skutečnosti oddĕlené od známého svĕta. Tento pokus podpořit argument Mīmāṁsy je snadno vyvrácen frází vyabhicarati kva ca: tedy že existují opačné příklady, které se liší od obecného pravidla. Nĕkdy se zdroj opravdu velmi liší od svého produktu, jako v případĕ muže a jeho mladého syna, nebo kladiva a zničení hlinĕné nádoby.

Mīmāṁsakové však odpovídají, že stvoření vesmíru není stejný druh příčiny jako vaše opačné příklady: otec a kladivo jsou pouze bezprostřední příčiny, zatímco sat je také hmotná příčina tohoto vesmíru. Tato odpovĕď je očekávána slovy kva ca mṛṣā („nĕkdy je účinek klamný“). V případĕ falešného vnímání hada, když na zemi leží provaz, je provaz bezprostřední příčinou iluze hada. Od myšleného hada se liší v mnoha ohledech, nejočividnĕji tím, že skutečný.

Mīmāṁsakové opĕt odpovídají: Hmotnou příčinou klamného hada však není jen samotný provaz: je to provaz plus nevĕdomost pozorovatele (avidyā). Jelikož avidyā není podstata, jí vytvořený had se nazývá klam. Přesto, odpovídají zosobnĕné Védy, platí totéž v případĕ stvoření vesmíru ze sat ve spojení s nevĕdomostí (tathobhaya-yuk); neskutečným prvkem klamu, Māyi, je zde mylná představa živých bytostí, že jejich vlastní tĕla a ostatní mĕnící se hmotné podoby jsou trvalé.

Mīmāṁsakové však odpovídají, že naše vnímání tohoto svĕta je pravdivé, protože vĕci, které vnímáme, jsou vhodné pro praktickou činnost. Kdyby naše vnímání pravdivé nebylo, nemohli bychom si nikdy být jisti, že naše vjemy odpovídají faktům. Byli bychom jako človĕk, který by se navzdory zevrubnému zkoumání stále nezbavil podezření, že by provaz mohl být hadem. Ne, odpovídají zde śruti, dočasná uspořádání hmoty jsou přesto klamná napodobenina vĕčné duchovní skutečnosti, chytře sestavená k tomu, aby plnila touhu podmínĕných živých bytostí po hmotné činnosti (vyavahṛtaye vikalpa iṣitaḥ). Klam o trvalosti tohoto svĕta podporuje posloupnost slepců, kteří se učí materialistickou představu od svých předků a předávají tuto iluzi potomkům. Každý může vidĕt, že klam často pokračuje vlivem přetrvávajících mentálních vjemů, i když jeho základ již není přítomný. V průbĕhu historie tak slepí filozofové svádĕli jiné slepce tím, že je přesvĕdčovali o absurdní představĕ, že mohou svĕtskými obřady dosáhnout dokonalosti. Pošetilí lidé si mohou chtít mezi sebou vymĕňovat falešné mince, ale moudrý človĕk ví, že tyto peníze jsou pro praktické účely jako nákup jídla, léků a ostatních nezbytností nepoužitelné. A jsou-li falešné peníze darovány, nepřinesou žádné zbožné zásluhy.

Jak ale může být upřímný konatel védských obřadů zmatený pošetilec, ptají se Mīmāṁsakové, když védské Saṁhity a Brāhmaṇy uvádĕjí, že plody karmy jsou vĕčné? Například, akṣayyaṁ ha vai cāturmāsya-yājinaḥ su-kṛtaṁ bhavati: „Tomu, kdo následuje sliby Cāturmāsyi, vzniká nevyčerpatelná dobrá karma,“ a apāma somam amṛtā abhūma: „Pili jsme somu a stali jsme se nesmrtelnými.“ (Ṛg Veda 8.48.3)

Śruti odpovídají poukázáním na to, že učená slova Osobnosti Božství tvořící Védy matou ty, jejichž slabou inteligenci rozdrtila váha přílišné víry v karmu. Konkrétní zde použité slovo je uru-vṛttibhiḥ, které vyjadřuje, že védské mantry s jejich matoucí rozmanitostí významů v kategoriích gauṇa,lakṣaṇā a tak dále, chrání svá vznešená tajemství přede všemi kromĕ tĕch, kdo mají víru v Pána Viṣṇua. Védy ve skutečnosti nechtĕjí svými příkazy říci, že plody karmy jsou vĕčné, ale pouze jinotaji nepřímo popsat chvályhodnost obĕtí řídících se předpisy. Chāndogya Upaniṣad dostatečnĕ jasnĕ uvádí, že výsledky obřadní karmy jsou dočasné: tad yatheha karma-cito lokaḥ kṣīyate evam evāmutra puṇya-cito lokaḥ kṣīyate. „Tak jako je nakonec vyčerpán jakýkoliv prospĕch, pro jehož dosažení osoba tvrdĕ pracuje v tomto svĕtĕ, jakýkoliv život, který svou zbožností získá v příštím svĕtĕ, také nakonec skončí.“ (Chāndogya Upaniṣad 8.1.6) Podle svĕdectví mnoha śruti-manter je celý hmotný vesmír pouze dočasná emanace Nejvyšší Pravdy; například Muṇḍaka Upaniṣad uvádí:

yathorṇa-nābhiḥ sṛjate gṛhṇate ca
yathā pṛthivyām oṣadhayaḥ sambhavanti
yathā sataḥ puruṣāt keśa-lomāni
tathākṣarāt sambhavatīha viśvam

„Tak jako pavouk přede a vtahuje pavučinu, jako rostliny vyrůstají z půdy a jako vlasy a chlupy rostou z hlavy a tĕla živé osoby, je tento vesmír tvořen z nevyčerpatelného Nejvyššího.“ (Muṇḍaka Upaniṣad 1.1.7)

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

udbhūtaṁ bhavataḥ sato 'pi bhuvanaṁ san naiva sarpaḥ srajaḥ
kurvat kāryaṁ apīha kūta-kanakaṁ vedo 'pi naivaṁ paraḥ
advaitaṁ tava sat paraṁ tu paramānandaṁ padaṁ tan mudā
vande sundaram indirānuta hare mā muñca mām ānatam

„Ačkoliv tento svĕt povstal z Tebe, jenž jsi samou podstatou skutečnosti, není vĕčnĕ skutečný. Imaginární had zjevující se z provazu není trvalá skutečnost a výtvory ze zlata také ne. Védy nikdy neříkají opak. Pravá, transcendentální, nedvojná skutečnost je Tvé svrchovanĕ blažené osobní království. Tomuto krásnému sídlu se klaním. Klaním se také Tobĕ, ó Pane Hari, jemuž se vždy klaní bohynĕ Indirā. Proto se mĕ prosím nikdy nezbavuj.“

10.87.37

Verš

na yad idam agra āsa na bhaviṣyad ato nidhanād
anu mitam antarā tvayi vibhāti mṛṣaika-rase
ata upamīyate draviṇa-jāti-vikalpa-pathair
vitatha-mano-vilāsam ṛtam ity avayanty abudhāḥ

Synonyma

na — ne; yat — protože; idam — tento (vesmír); agre — na počátku; āsa — existoval; na bhaviṣyat — nebude existovat; ataḥ — proto; nidhanāt anu — po svém zničení; mitam — vyvozený; antarā — mezitím; tvayi — v Tobĕ; vibhāti — vypadá; mṛṣā — falešný; ekarase — jehož vnímání duchovní extáze se nemĕní; ataḥ — takto; upamīyate — je pochopeno přirovnáním; draviṇa — hmotné podstaty; jāti — v kategoriích; vikalpa — přemĕn; pathaiḥ — s rozmanitostmi; vitatha — v protikladu ke skutečnosti; manaḥ — mysli; vilāsam — fantazie; ṛtam — skutečná; iti — tak; avayanti — uvažují; abudhaḥ — neinteligentní.

Překlad

Jelikož tento vesmír neexistoval před svým stvořením a nebude existovat po svém zničení, vyvozujeme, že mezi tím není ničím jiným než projevem údajnĕ viditelným v Tobĕ, jehož duchovní požitek se nikdy nemĕní. Tento vesmír přirovnáváme k přemĕnĕ různých hmotných podstat do rozmanitých podob. Ti, kdo vĕří, že je tento výplod představivosti skutečný, jsou zajisté ménĕ inteligentní.

Význam

Poté, co zosobnĕné Védy takto vyvrátily všechny pokusy ritualistů dokázat podstatu hmotného stvoření, nyní předkládají pozitivní důkaz opaku – že je tento svĕt neskutečný ve smyslu dočasnosti. Před stvořením a po zániku vesmíru dále existuje pouze duchovní skutečnost – Nejvyšší Pán spolu s Jeho sídlem a doprovodem. Śruti to potvrzují: ātmā va idam eka evāgra āsīt. „Před stvořením tohoto vesmíru existovalo pouze Já.“ (Aitareya Upaniṣad 1.1) Nāsad āsīn no sad āsīt tadānīm: „V té dobĕ nebyly přítomny jemné ani hrubé aspekty hmoty.“ (Ṛg Veda 10.129.1)

Relativitu stvoření lze pochopit pomocí přímĕru. Když jsou základní materiály jako hlína a kov zpracovávány a utvářeny do různých výrobků, vytvořené předmĕty existují oddĕlenĕ od hlíny a kovu pouze co do jména a podoby. Základní podstata zůstává nezmĕnĕná. Podobnĕ když jsou energie Nejvyššího Pána přemĕnĕny ve známé vĕci tohoto svĕta, tyto vĕci od Nĕho existují oddĕlenĕ pouze co do jména a podoby. V Chāndogya Upaniṣadĕ (6.1.4–6) mudrc Udālaka vysvĕtluje podobný přímĕr svému synovi: yathā saumyaikena mṛtpiṇḍena sarvaṁ mṛn-mayaṁ vijñātam syād vācārambhaṇaṁ vikāro nāmadheyaṁ mṛttikety eva satyam. „Například, můj milý chlapče, porozumĕním jediné hroudĕ hlíny lze porozumĕt všemu, co je vytvořeno z hlíny. Existence přemĕnĕných výtvorů spočívá pouze v jazyku, způsobu označení: jen hlína samotná je skutečná.“

Závĕrem lze říci, že neexistují žádné přesvĕdčivé důkazy, že vĕci tohoto svĕta jsou vĕčné nebo mají podstatu, zatímco existují drtivé důkazy, že jsou dočasné a podmínĕné falešnými označeními. Proto pouze nevĕdomí mohou považovat imaginární přemĕny hmoty za skutečné.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

mukuṭa-kuṇḍala-kaṅkaṇa-kiṅkiṇī-
pariṇataṁ kanakaṁ paramārthataḥ
mahad-ahaṅkṛti-kha-pramukhaṁ tathā
nara-harer na paraṁ paramārthataḥ

„Přemĕny zlata jako koruny, náušnice, náramky a nákotníčky nejsou v konečném smyslu oddĕlené od samotného zlata. Podobnĕ hmotné prvky – počínaje mahat, falešným egem a éterem – nejsou v konečném smyslu oddĕlené od Pána Narahariho.“

10.87.38

Verš

sa yad ajayā tv ajām anuśayīta guṇāṁś ca juṣan
bhajati sarūpatāṁ tad anu mṛtyum apeta-bhagaḥ
tvam uta jahāsi tām ahir iva tvacam ātta-bhago
mahasi mahīyase ’ṣṭa-guṇite ’parimeya-bhagaḥ

Synonyma

saḥ — ona (individuální živá bytost); yat — protože; ajayā — vlivem hmotné energie; tu — ale; ajām — té hmotné energie; anuśayīta — ulehá vedle; guṇān — její vlastnosti; ca — a; juṣan — přijímá; bhajati — bere na sebe; sa-rūpatām — podoby podobající se (vlastnostem přírody); tat-anu — následkem toho; mṛtyum — smrt; apeta — zbavená; bhagaḥ — svých majestátů; tvam — Ty; uta — na druhé stranĕ; jahāsi — opouštĕjící; tām — ji (hmotnou energii); ahiḥ — had; iva — jako kdyby; tvacam — svou (starou svlečenou) kůži; ātta-bhagaḥ — se vším majestátem; mahasi — ve svých duchovních energiích; mahīyase — jsi oslavován; aṣṭa-guṇite — osmeré; aparimeya — neomezené; bhagaḥ — jehož vznešené vlastnosti.

Překlad

Klamná hmotná příroda přitahuje nepatrnou živou bytost, aby ji objala, a ta proto přijímá podoby tvořené jejími vlastnostmi. Následnĕ ztrácí všechny duchovní vlastnosti a musí opakovanĕ umírat. Ty se však hmotné energii vyhýbáš stejnĕ jako had opouští svou starou kůži. Jsi proslaven svým vlastnictvím osmi mystických vznešených vlastností a užíváš si neomezeného majestátu.

Význam

Ačkoliv je jīva čistĕ duchovní, kvalitativnĕ rovná Nejvyššímu Pánu, má sklon poklesnout tím, že obejme nevĕdomost hmotného klamu. Když ji uchvátí lákadla Māyi, přijímá tĕla a smysly vytvořené tak, aby jí umožnily užívat si v zapomnĕní. Tato tĕla vytvořená z hrubého materiálu tří kvalit Māyi – dobra, vášnĕ a nevĕdomosti – obklopují duši v podobĕ různých druhů neštĕstí, které končí smrtí a dalším zrozením.

Nejvyšší Duše a individuální duše sdílejí tutéž duchovní povahu, ale Nejvyšší Duši nemůže zajmout nevĕdomost jako Její nekonečnĕ malou společnici. Kouř může zahalit záři malé roztavené koule mĕdi temnotou, ale obrovská sluneční koule stejným druhem zatmĕní nikdy neutrpí. Māyā je koneckonců vĕrná služebnice Osobnosti Božství, vnĕjší expanze Jeho vnitřní energie Yogamāyi. Śrī Nārada Pañcarātra uvádí v rozhovoru mezi Śruti a Vidyou:

asyā āvarika-śaktir
mahā-māyākhileśvarī
yayā mugdhaṁ jagat sarvaṁ
sarve dehābhimāninaḥ

„Z ní odvozená zakrývající energie je Mahā-māyā, vládkynĕ všeho hmotného. Mate celý vesmír, a tak se každá živá bytost mylnĕ ztotožňuje se svým hmotným tĕlem.“

Tak jako had odvrhává svou starou kůži, neboť ví, že není součástí jeho totožnosti, Nejvyšší Pán se vždy vyhýbá své vnĕjší, hmotné energii. Jeho osm mystických vlastností tvořených aṇimou (schopností stát se nekonečnĕ malým), mahimou (schopností stát se nekonečnĕ velkým) a tak dále nemá žádný nedostatek nebo hranici. Proto stín hmotné temnoty nemůže vstoupit do říše Jeho jedinečné, zářivé slávy.

V zájmu tĕch, jejichž realizace duchovního života se probouzí jen postupnĕ, Upaniṣady nĕkdy hovoří obecnĕ o ātmĕ či Brahmanu, aniž by otevřenĕ rozlišovaly mezi vyšší a nižší duší, Paramātmou a jīvātmou. Dostatečnĕ často však popisují tuto dualitu jednoznačnĕ:

dvā suparṇā sayujā sakhāyā
samānaṁ vṛkṣaṁ pariṣasvajāte
tayor anyaḥ pippalaṁ svādv atty
anaśnann anyo 'bhicākaśīti

„Dva ptačí přátelé spolu sedí na stejném stromu pippala. Jeden si užívá chuti jeho bobulí, zatímco druhý nejí a místo toho na svého přítele dohlíží.“ (Śvetāśvatara Upaniṣad 4.6) Dva ptáci v tomto přímĕru jsou duše a Nadduše, strom je tĕlo a chuť bobulí jsou různé smyslové požitky.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

nṛtyantī tava vīkṣaṇāṅgaṇa-gatā kāla-svabhāvādibhir
bhāvān sattva-rajas-tamo-guṇa-mayān unmīlayantī bahūn
mām ākramya padā śirasy ati-bharaṁ sammardayanty āturaṁ
māyā te śaraṇaṁ gato 'smi nṛ-hare tvām eva tāṁ vāraya

„Pohled, který vrháš na svou společnici, zahrnuje čas, hmotné sklony živých bytostí a tak dále. Tento pohled tančí na její tváři, a tak probouzí množství stvořených bytostí, které se rodí v kvalitĕ dobra, vášnĕ a nevĕdomosti. Ó Pane Nṛhari, Tvá Māyā mi stoupla na hlavu, nesmírnĕ silnĕ mĕ tlačí a působí mi velkou úzkost. Nyní jsem se uchýlil do útočištĕ k Tobĕ. Prosím přimĕj ji, aby přestala.“

10.87.39

Verš

yadi na samuddharanti yatayo hṛdi kāma-jaṭā
duradhigamo ’satāṁ hṛdi gato ’smṛta-kaṇṭha-maṇiḥ
asu-tṛpa-yoginām ubhayato ’py asukhaṁ bhagavann
anapagatāntakād anadhirūḍha-padād bhavataḥ

Synonyma

yadi — pokud; na samuddharanti — nevykoření; yatayaḥ — osoby ve stavu odříkání; hṛdi — ze svých srdcí; kāma — hmotné touhy; jaṭāḥ — stopy; duradhigamaḥ — nezrealizovatelný; asatām — pro nečisté; hṛdi — v srdci; gataḥ — poté, co vstoupily; asmṛta — zapomenut; kaṇṭha — na krku; maṇiḥ — drahokam; asu — jejich životní vzduchy; tṛpa — kteří uspokojují; yoginām — pro ty, kdo se vĕnují yoze; ubhayataḥ — v obou (svĕtech); api — dokonce; asukham — neštĕstí; bhagavan — ó Osobnosti Božství; anapagata — kteří se nevzdálili; antakāt — od smrti; anadhirūḍha — nezískali; padāt — jehož království; bhavataḥ — od Tebe.

Překlad

Členové stavu odříkání, kteří ze svých srdcí nevykoření poslední stopy hmotné touhy, zůstanou nečistí, a tak jim nedovolíš Ti porozumĕt. Ačkoliv jsi přítomný v jejich srdci, jsi pro nĕ jako drahokam na krku človĕka, který na nĕj zcela zapomnĕl. Ó Pane, ti, kdo se vĕnují yoze pouze pro smyslový požitek, musí vytrpĕt trest v tomto i příštím životĕ: od smrti, která je nepropustí, a od Tebe, jehož království nemohou dosáhnout.

Význam

Pouhé předstírané odříkání nikomu nepomůže vstoupit do království Boha. Je nutné prodĕlat zevrubnou zmĕnu srdce charakterizovanou naprostým nedostatkem zájmu o sebedestruktivní návyky na hrubý i jemný smyslový požitek. Skutečný mudrc se musí nejen vyvarovat dokonce i pomyšlení na nedovolený sex, jedení masa, požívání omamných látek a hazard, ale také se musí vzdát tužeb po slávĕ a postavení. Tyto požadavky dohromady tvoří hrozivou výzvu, ale plody skutečného odříkání ve vĕdomí Kṛṣṇy opravdu stojí za celoživotní snahu.

Muṇḍaka Upaniṣad (3.2.2) potvrzuje výroky tohoto verše: kāmān yaḥ kāmayate manyamānaḥ sa karmabhir jāyate tatra tatra. „Pokud si i rozvážný člen stavu odříkání udržuje jakékoliv svĕtské touhy, bude svými karmickými reakcemi přinucen se znovu a znovu rodit za různých okolností.“ Filozofové a yogī tvrdĕ usilují o to, aby se osvobodili od zrození a smrti, ale protože nejsou ochotni se vzdát své pyšné nezávislosti, jejich meditace postrádají oddanost Nejvyššímu Pánu, a oni tak nedosahují dokonalosti odříkání – čisté lásky k Bohu. Tato čistá láska je jediný cíl upřímného vaiṣṇavy, a on proto musí ostražitĕ odolávat vrozeným svodům v podobĕ zisku, obdivu a proslulosti, a také nutkání splynout se všepohlcujícím neosobním zapomnĕním. Śrīla Rūpa Gosvāmī uvádí ve své Bhakti-rasāmṛta-sindhu (1.1.11):

anyābhilāṣitā-śūnyaṁ
jñāna-karmādy-anāvṛtam
ānukūlyena kṛṣṇānu-
śīlanaṁ bhaktir uttamā

„Aby se rozvinula prvotřídní oddaná služba, je nutné být prostý všech hmotných tužeb, poznání získaného monistickou filozofií a ploduchtivé činnosti. Oddaný musí neustále příznivĕ sloužit Kṛṣṇovi, jak si Kṛṣṇa přeje.

Ti, kdo podstupují tvrdou yogovou disciplínu pouze pro uspokojení smyslů, se nevyhnou dlouhodobému utrpení. Hlad, nemoc, sešlost stářím, zranĕní při nehodĕ, násilí od ostatních – to je pouze nĕkolik z neomezených druhů utrpení, které lze do různé míry prožívat v tomto svĕtĕ. A nakonec čeká smrt následovaná bolestivým trestem za hříšné činnosti. Zvláštĕ ti, kdo se volnĕ oddávali smyslovým požitkům na úkor životů ostatních bytostí, mohou očekávat nepředstavitelnĕ tvrdý trest. Nejvĕtší bolestí hmotné existence však není neštĕstí v tomto životĕ nebo být poslán po smrti do pekla: je to prázdnota v podobĕ zapomnĕní na svůj vĕčný vztah s Osobností Božství.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

dambha-nyāsa-miṣeṇa vañcita-janaṁ bhogaika-cintāturaṁ
sammuhyantam ahar-niśaṁ viracitodyoga-klamair ākulam
ājñā-laṅghinam ajñam ajña-janatā-sammānanāsan-madaṁ
dīnānātha dayā-nidhāna paramānanda prabho pāhi mām

„Pokrytec, který sám sebe podvádí předstíráním odříkání, myslí pouze na smyslový požitek, a tak neustále trpí. Je dnem i nocí zmaten a přemožen vyčerpávajícím úsilím, které si pro sebe vymýšlí. Tento pošetilec neposlouchá Tvé zákony a je zkažen nenasytnou touhou po úctĕ od ostatních pošetilců. Ó ochránce pokleslých, ó dárce milosti, ó svrchovanĕ blažený pane, prosím zachraň tu osobu, mĕ.“

10.87.40

Verš

tvad avagamī na vetti bhavad-uttha-śubhāśubhayor
guṇa-viguṇānvayāṁs tarhi deha-bhṛtāṁ ca giraḥ
anu-yugam anv-ahaṁ sa-guṇa gīta-paramparayā
śravaṇa-bhṛto yatas tvam apavarga-gatir manu-jaiḥ

Synonyma

tvat — Tebe; avagamī — ten, kdo zná; na vetti — nehledí; bhavat — z Tebe; uttha — povstávajícího; śubha-aśubhayoḥ — příznivého a nepříznivého; guṇa-viguṇa — dobrého a špatného; anvayān — atributům; tarhi — následnĕ; deha-bhṛtām — vtĕlených živých bytostí; ca — také; giraḥ — slova; anu-yugam — v každém vĕku; anu-aham — každý den; sa-guṇa — ó Ty, jenž oplýváš vlastnostmi; gīta — pronášení; paramparayā — řetĕzem posloupnosti; śravaṇa — nasloucháním; bhṛtaḥ — předávané; yataḥ — díky tomu; tvam — Ty; apavarga — osvobození; gatiḥ — svrchovaný cíl; manujaiḥ — lidskými bytostmi, potomky Manua.

Překlad

Když osoba realizuje Tebe, již se nestará o své štĕstí a neštĕstí povstávající z minulých zbožných a hříšných činů, neboť toto štĕstí a neštĕstí řídíš pouze Ty. Tento realizovaný oddaný také nehledí na to, co o nĕm říkají obyčejné živé bytosti. Každý den si plní uši Tvou slávou, kterou v každém vĕku pronáší nepřerušená posloupnost Manuových potomků, a tak se Ty stáváš jeho svrchovaným osvobozením.

Význam

Verš 39 jasnĕ uvádí, že neosobní asketové budou trpĕt zrození za zrozením. Nĕkdo se může zeptat, je-li toto utrpení spravedlivé, neboť asketovo postavení by ho mĕlo utrpení zbavit, ať má či nemá postoj oddanosti. Śruti-mantra uvádí: eṣa nityo mahimā brāhmaṇasya na karmaṇā vardhate no kanīyān: „Trvalá sláva brāhmaṇy nikdy nevzrůstá ani neklesá následkem jakýchkoliv jeho činností.“ (Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 4.4.23) Zosobnĕné Védy předkládají tuto modlitbu, aby tuto námitku vyvrátily.

Neosobní jñānī a yogī nejsou kvalifikovaní pro úplné vysvobození od reakcí karmy – toto privilegium je vyhrazeno pouze tvad-avagamīm, čistým oddaným neustále se vĕnujícím naslouchání a opĕvování námĕtů o Osobnosti Božství. Oddaní se svým nepolevujícím vĕdomím Kṛṣṇy pevnĕ drží lotosových nohou Nejvyššího Pána, a tak se nemusí přísnĕ držet védských obřadních předpisů a zákazů. Mohou bez obav přehlížet zdánlivé dobré a špatné reakce činnosti, kterou konají pouze pro potĕšení Nejvyššího Pána, a stejným způsobem mohou ignorovat vše, co o nich mohou říkat ostatní, ať jde o chválu nebo odsouzení. Pokorný vaiṣṇava pohroužený v radosti saṅkīrtanu, oslavování Pána, se pramálo stará o chválu své osoby, kterou považuje za mylnou, a šťastnĕ přijímá jakoukoliv kritiku, neboť ji považuje za patřičnou.

Osoba získá autorizované opĕvování slávy Nejvyššího Pána vĕrným nasloucháním „synům Manua“, žákovské posloupnosti svatých vaiṣṇavů sestupující skrze vĕky. Tito mudrci správnĕ následují příklad Svāyambhuvy Mana, praotce lidstva:

ayāta-yāmās tasyāsan
yāmāḥ svāntara-yāpanāḥ
śṛṇvato dhyāyato viṣṇoḥ
kurvato bruvataḥ kathāḥ

„I když se jeho dlouhý život, který trvá jednu manvantaru, postupnĕ chýlil ke svému konci, nežil nadarmo, neboť se neustále vĕnoval naslouchání a rozjímání o zábavách Pána, jejich sepisování a opĕvování.“ (Bhāg. 3.22.35)

Dokonce i když začínající oddaný poklesnĕ z úrovnĕ správného chování vlivem svých minulých zlozvyků, dokonale milostivý Pán ho nezavrhne. Pán Śrī Kṛṣṇa uvádí:

tair ahaṁ pūjanīyo vai
bhadrakṛṣṇa-nivāsibhiḥ
tad-dharma-gati-hīnā ye
tasyāṁ mayi parāyaṇāḥ

kalinā grasitā ye vai
tesāṁ tasyām avasthitiḥ
yathā tvaṁ saha putraiś ca
yathā rudro gaṇaiḥ saha
yathā śrīyābhiyukto ’haṁ
tathā bhakto mama priyaḥ

„Pro ty, kdo žijí v Bhadrakṛṣṇĕ (okrese Mathury), jsem cílem veškerého uctívání. I když obyvatelé toho místa správnĕ nerozvíjejí náboženské zásady, které by se mĕly ve svaté zemi dodržovat, přesto rozvinou oddanost ke Mnĕ jen díky tomu, že tam žijí. I když se octnou v sevření Kaliho (přítomného vĕku hádky), získají zásluhy za to, že na tomto místĕ žijí. Můj oddaný, který žije v Mathuře, je Mi stejnĕ drahý jako ty (Brahmo), tvoji synové – Rudra a jeho následovníci – bohynĕ Śrī a Já sám.“

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:

avagamaṁ tava me diśa mādhava
sphurati yan na sukhāsukha-saṅgamaḥ
śravaṇa-varṇana-bhāvam athāpi vā
na hi bhavāmi yathā vidhi-kiṅkaraḥ

„Ó Mādhavo, prosím dovol mi Tĕ poznat, abych již dále nebyl zapleten v hmotných požitcích a bolesti. Nebo mi prosím dej chuť naslouchat o Tobĕ a opĕvovat Tĕ, což je stejnĕ dobré. Tak již nebudu otrokem obřadních předpisů.“

10.87.41

Verš

dyu-pataya eva te na yayur antam anantatayā
tvam api yad-antarāṇḍa-nicayā nanu sāvaraṇāḥ
kha iva rajāṁsi vānti vayasā saha yac chrutayas
tvayi hi phalanty atan-nirasanena bhavan-nidhanāḥ

Synonyma

dyu — nebes; patayaḥ — vládci; eva — dokonce; te — Tvému; na yayuḥ — nemohou dospĕt ke; antam — konci; anantatayā — protože jsi neomezený; tvam — Ty; api — dokonce; yat — nichž; antara — uvnitř; aṇḍa — vesmírů; nicayāḥ — množství; nanu — vskutku; sa — spolu s; āvaranāḥ — jejich vnĕjšími pokryvy; khe — na obloze; iva — jako; rajāṁsi — zrnka prachu; vānti — poletují; vayasā saha — s kolem času; yat — protože; śrutayaḥ — Védy; tvayi — v Tobĕ; hi — vskutku; phalanti — nesou ovoce; atat — toho, co se liší od Absolutní Pravdy; nirasanena — odstranĕním; bhavat — v Tobĕ; nidhanāḥ — jejichž konečný závĕr.

Překlad

Jelikož jsi neomezený, ani vládci nebes ani Ty sám nemůžete nikdy dospĕt ke konci Tvé slávy. Nesčetné vesmíry, každý uzavřený ve svém pokryvu, pohání kolo času, aby v Tobĕ putovaly jako zrnka prachu poletující po obloze. Śruti, jež následují metodu vylučování všeho, co je oddĕlené od Nejvyššího, dosáhnou úspĕchu, když Tĕ vyjeví jako svůj konečný závĕr.

Význam

VÝZNAM: Nyní, ve své poslední modlitbĕ, zosobnĕné Védy uvádĕjí závĕr, že všechny śruti svými různými doslovnými a jinotajnými odkazy v konečném smyslu popisují totožnost, osobní vlastnosti a schopnosti Nejvyšší Osobnosti Božství. Upaniṣady Ho oslavují bez konce: yad ūrdhvaṁ gārgi divo yad arvāk pṛthivyā yad antarā dyāvā-pṛthivī ime yad bhūtaṁ bhavac ca bhaviṣyac ca. „Má milá dcero Gargy, Jeho vznešenost zahrnuje všechno nad námi v nebesích, všechno pod povrchem Zemĕ, všechno mezi nebesy a Zemí a všechno, co kdy existovalo, existuje nyní či kdy bude existovat.“ (Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad 3.8.4)

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura předkládá tento rozhovor mezi Pánem Nārāyaṇem a zosobnĕnými Védami v zájmu osvĕtlení významu této závĕrečné modlitby śruti: Védy řekly: „Pán Brahmā a ostatní vládci nebeských planet ještĕ nedospĕli ke konci Tvé slávy. Co potom můžeme dĕlat my, neboť jsme ve srovnání s tĕmito velkými polobohy nepatrné?“

Pán Nārāyaṇa odpovĕdĕl: „Ne, vy śruti jste obdařeny vznešenĕjším pohledem než polobozi vldánoucí tomuto vesmíru. Budete schopny dosáhnout konce Mé slávy, pokud nyní nepřestanete.“

„Ani Ty však nemůžeš nalézt svůj vlastní konec!“

„Je-li tomu tak, co máte na mysli, když Mĕ nazýváte vševĕdoucím a všemocným?“

„Máme za to, že máš tyto rysy díky samotné skutečnosti, že jsi neomezený. Jestli nĕkdo nezná nĕco, co ani neexistuje, jako králičí roh, jistĕ to nijak nesnižuje jeho vševĕdoucnost, a pokud nedokáže takovou ne-entitu nalézt, neomezuje to jeho všemocnost. Jsi tak nezmĕrný, že se v Tobĕ vznáší množství vesmírů. Každý z tĕchto vesmírů je obklopen sedmi pokryvy z hmotných prvků a každý z tĕchto soustředných obalů je desetkrát vĕtší než ten v nĕm. Ačkoliv nemůžeme plnĕ popsat pravdu o Tobĕ, naše existence se stává dokonalou prohlášením, že Ty jsi ten pravý námĕt Véd.“

„Proč však vypadáte nespokojenĕ?“

„Jelikož ve Védách Śrīla Vyāsadeva popsal transcendentální existenci Brahmanu, Paramātmy a Bhagavāna pouze stručnĕ. Když vidĕl potřebu rozvést svůj popis Nejvyššího, rozhodl se soustředit na téma Brahmanu, neosobního aspektu Nejvyššího známého jako tat („to“) tím, že vysvĕtlil Brahman negací všeho, co se od Nĕj liší. Tak jako na poli, kde byla shodou okolností vysypána truhla s drahokamy, lze drahokamy nalézt odstranĕním nežádoucích kamenů, vĕtví a odpadu, ve viditelné říši Māyi a jejích výtvorů lze Absolutní Pravu nalézt vylučovacím procesem. Jelikož my Védy nemůžeme vyjmenovat každou hmotnou kategorii, individuální bytost, kvalitu a pohyb ve vesmíru od počátku do konce času a protože pravda o Brahmanu, Paramātmĕ a Bhagavānovi by stále zůstala nedotčena, i kdybychom popsali všechny tyto vĕci a následnĕ je odvrhli, nikdy neočekáváme, že tímto zkoumáním dosáhneme Tvé konečné definice. Pouze Tvou milostí můžeme učinit jistý pokus přiblížit se k Tobĕ, svrchovanĕ nepřístupné Absolutní Pravdĕ.“

Je mnoho výroků śruti, které fungují jako atan-nirasanam, process rozlišování Nejvyššího ode všeho nižšího. Bṛhad-āraṇyaka Upaniṣad (3.8.8) například uvádí: asthūlam anaṇu ahrasvam adīrgham alohitam asneham acchāyam atamo 'vāyv anākāśam asaṅgam arasam agandham acakṣuṣkam aśrotram agamano 'tejaskam aprāṇam asukham amātram anantaram abāhyam. „Není to velké ani malé, krátké ani dlouhé, horké ani chladné, ve stínu ani v temnotĕ. Není to vítr ani éter. Není to ve styku s ničím a nemá to chuť, vůni, oči, uši, pohyb, energii, životní vzduch, požitek, rozmĕr, vnitřek či vnĕjšek.“ Kena Upaniṣad (3) prohlašuje: anyad eva tad viditād atho aviditād adhi: „Brahman se liší od toho, co je známé a také od toho, co je ještĕ třeba poznat.“ A Kaṭha Upaniṣad (2.14) praví: anyatra dharmād anyatrādharmād anyatrāsmāt kṛtākṛtāt: „Brahman je mimo dosah náboženství a bezbožnosti, zbožné a bezbožné činnosti.“

Podle zásady jazykovĕdy a logiky nemůže být negace neomezená: musí existovat nĕjaký pozitivní protĕjšek, který neguje. V případĕ védského důkladného atan-nirasanam, popření, že cokoliv hmotného je absolutnĕ skutečné, je protĕjškem Nejvyšší Osobnost Božství, Pán Śrī Kṛṣṇa.

Śrīla Śrīdhara Svāmī se modlí:
Śrīla Śrīdhara Svāmī prays:

dyu-patayo vidur antam ananta te
na ca bhavān na giraḥ śruti-maulayaḥ
tvayi phalanti yato nama ity ato
jaya jayeti bhaje tava tat-padam

„Nebeští bohové neznají Tvůj konec, ó nekonečný Pane, a neznáš jej ani Ty. Jelikož transcendentální slova prvotřídních śruti se stanou plodnými tím, že Tĕ odhalí, klaním se Ti. Uctívám Tĕ tedy jako Absolutní Pravdu slovy: ,Sláva Tobĕ! Sláva Tobĕ!̀“

10.87.42

Verš

śrī-bhagavān uvāca
ity etad brahmaṇaḥ putrā
āśrutyātmānuśāsanam
sanandanam athānarcuḥ
siddhā jñātvātmano gatim

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán (Śrī Nārāyaṇa Ṛṣi) pravil; iti — takto; etat — tento; brahmaṇaḥ — Brahmy; putrāḥ — synové; āśrutya — když vyslechli; ātma — o Já; anuśāsanam — pokyn; sanandanam — mudrce Sanandanu; atha — potom; ānarcuḥ — uctívali; siddhāḥ — dokonale spokojeni; jñātvā — jelikož pochopili; ātmanaḥ — svůj vlastní; gatim — konečný cíl.

Překlad

Nejvyšší Pán, Śrī Nārāyaṇa Ṛṣi, pravil: Poté, co synové Brahmy vyslechli tyto pokyny o Nejvyšším Já, Osobnosti Božství, pochopili svůj konečný cíl. Cítili se dokonale spokojeni a uctili Sanandanu.

Význam

Śrīla Jīva Gosvāmī vysvĕtluje, že ātmānuśāsanam lze pochopit jako pokyny ve prospĕch jīv i jako pokyny o vztahu živé bytosti se základem veškeré existence. Podobnĕ ātmano gatim znamená jak cíl jīvy tak způsob dosažení Nejvyšší Duše. Vyslechnutím dvaceti osmi modliteb zosobnĕných Véd, které představují vysvĕtlení brahmopaniṣat zmínĕného na začátku této kapitoly, mudrci shromáždĕní na Brahmaloce udĕlali velký pokrok ke svému cíli, čisté lásce k Bohu.

10.87.43

Verš

ity aśeṣa-samāmnāya-
purāṇopaniṣad-rasaḥ
samuddhṛtaḥ pūrva-jātair
vyoma-yānair mahātmabhiḥ

Synonyma

iti — takto; aśeṣa — všech; samāmnāya — Véd; purāṇa — a Purāṇ; upaniṣat — tvořící důvĕrné tajemství; rasaḥ — nektar; samuddhṛtaḥ — vydestilovaný; pūrva — v dávné minulosti; jātaiḥ — tĕmi, kdo se narodili; vyoma — ve vyšších oblastech vesmíru; yānaiḥ — kteří cestují; mahā-ātmabhiḥ — svĕtci.

Překlad

Takto starodávní svĕtci, kteří cestují po horních nebesích, vydestilovali tuto nektarovou a důvĕrnou tresť všech Véd a Purāṇ.

10.87.44

Verš

tvaṁ caitad brahma-dāyāda
śraddhayātmānuśāsanam
dhārayaṁś cara gāṁ kāmaṁ
kāmānāṁ bharjanaṁ nṛṇām

Synonyma

tvam — ty; ca — a; etat — tento; brahma — Brahmy; dāyāda — ó dĕdici (Nārado); śraddhayā — s vírou; ātma-ānuśāsanam — pokynech týkající se vĕdy o Já; dhārayan — meditující o; cara — putuješ; gām — po Zemi; kāmam — jak si přeješ; kāmānām — hmotné tužby; bharjanam — které spalují; nṛṇām — lidí.

Překlad

A bĕhem svého putování po Zemi podle svého přání, Můj milý synu Brahmy, bys mĕl s vírou meditovat o tĕchto pokynech týkajících se Já, které spalují hmotné touhy všech lidí.

Význam

Nārada, syn Brahmy, slyšel toto vyprávĕní od Śrī Nārāyaṇa Ṛṣiho. Přídomek brahma-dāyāda také znamená, že Nārada dosáhl Brahmanu bez námahy, jako kdyby to bylo jeho zdĕdĕné právo.

10.87.45

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ sa ṛṣiṇādiṣṭaṁ
gṛhītvā śraddhayātmavān
pūrṇaḥ śruta-dharo rājann
āha vīra-vrato muniḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; saḥ — on (Nārada); ṛṣiṇā — od mudrce (Śrī Nārāyaṇa Ṛṣiho); ādiṣṭam — jenž dostal pokyn; gṛhītvā — poté, co přijal; śraddhayā — vĕrnĕ; ātma-vān — vyrovnaný; pūrṇaḥ — úspĕšný ve všech svých zámĕrech; śruta — o tom, co slyšel; dharaḥ — meditující; rājan — ó králi (Parīkṣite); āha — pravil; vīra — jako (slib) hrdinného kṣatriyi; vrataḥ — jehož slib; muniḥ — mudrc.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když dal Śrī Nārāyaṇa Ṛṣi vyrovnanému mudrci Nāradovi, jehož slib je stejnĕ hrdinný jako slib bojovníka, tento pokyn, Nārada jej přijal s pevnou vírou. Nyní byl úspĕšný ve všech svých zámĕrech. Přemýšlel o tom, co slyšel, ó králi, a takto Pánu odpovĕdĕl.

10.87.46

Verš

śrī-nārada uvāca
namas tasmai bhagavate
kṛṣṇāyāmala-kīrtaye
yo dhatte sarva-bhūtānām
abhavāyośatīḥ kalāḥ

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Śrī Nārada pravil; namaḥ — poklony; tasmai — Jemu; bhagavate — Nejvyššímu Pánu; kṛṣṇāya — Kṛṣṇovi; amala — neposkvrnĕná; kīrtaye — jehož sláva; yaḥ — který; dhatte — projevuje; sarva — všech; bhūtānām — živých bytostí; abhavāya — pro osvobození; uśatīḥ — všepřitažlivé; kalāḥ — expanze.

Překlad

Śrī Nārada pravil: Klaním se Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi s neposkvrnĕnou slávou, který projevuje všepřitažlivé osobní expanze, aby mohly všechny živé bytosti dosáhnout osvobození.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī poznamenává, že Nāradovo oslovení Śrī Nārāyaṇa Ṛṣiho jako inkarnace Pána Kṛṣṇy je dokonale vhodné, ve shodĕ s tímto výrokem Śrīmad-Bhāgavatamu (1.3.28): ete cāṁśa-kalāḥ puṁsaḥ kṛṣṇas tu bhagavān svayam. „Všechny uvedené inkarnace (včetnĕ Nārāyaṇa Ṛṣiho) jsou buď úplné části nebo části úplných částí Pána. Pán Śrī Kṛṣṇa je však prvotní Osobnost Božství.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī ve svém komentáři k tomuto verši nechává Pána Nārāyaṇa Ṛṣiho položit otázku: „Proč se klaníš Kṛṣṇovi místo Mĕ, svému guruovi, jenž zde stojí před tebou?“ Nārada vysvĕtluje své jednání slovy, že Pán Kṛṣṇa přijímá všepřitažlivé inkarnace jako Śrī Nārāyaṇa Ṛṣi, aby ukončil hmotný život podmínĕných duší. Tím, že se Nārada klaní Pánu Kṛṣṇovi, tedy projevuje úctu Nārāyaṇovi Ṛṣimu i všem ostatním projevům Boha.

Tato Nāradova modlitba je čistý nektar, který vytĕžil z modliteb zosobnĕných Véd, jež byly samy vykvedlány ze sladkého oceánu všech tajemství Véd a Purāṇ. Gopāla-tāpanī Upaniṣad (Pūrva 50) doporučuje: tasmāt kṛṣṇa eva paro devas taṁ dhyāyet taṁ rasayet taṁ bhajet taṁ yajed iti. oṁ tat sat: „Proto je Kṛṣṇa Nejvyšší Bůh. Je třeba o Nĕm meditovat, vychutnávat si s Ním láskyplné výmĕny, uctívat Ho a obĕtovat Mu.“

10.87.47

Verš

ity ādyam ṛṣim ānamya
tac-chiṣyāṁś ca mahātmanaḥ
tato ’gād āśramaṁ sākṣāt
pitur dvaipāyanasya me

Synonyma

iti — když takto promluvil; ādyam — nejpřednĕjšímu; ṛṣim — mudrci (Nārāyaṇovi Ṛṣimu); ānamya — poté, co se poklonil; tat — Jeho; śiṣyān — žákům; ca — a; mahā-ātmanaḥ — velkým svĕtcům; tataḥ — odtamtud (z Nārāyaṇāśramu); agāt — odebral se; āśramam — do poustevny; sākṣāt — přímo; pituḥ — otce; dvaipāyanasya — Dvaipāyany Vedavyāsy; me — mého.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Když to Nārada dořekl, poklonil se Śrī Nārāyaṇovi Ṛṣimu, nejpřednĕjšímu z mudrců, a také Jeho svatým žákům. Pak se vrátil do poustevny mého otce Dvaipāyany Vyāsy.

10.87.48

Verš

sabhājito bhagavatā
kṛtāsana-parigrahaḥ
tasmai tad varṇayām āsa
nārāyaṇa-mukhāc chrutam

Synonyma

sabhājitaḥ — uctĕný; bhagavatā — osobní expanzí Nejvyššího Pána (Vyāsadevou); kṛta — když učinil; āsana — sedadla; parigrahaḥ — přijetí; tasmai — jemu; tat — to; varṇayām āsa — popsal; nārāyaṇa-mukhāt — z úst Śrī Nārāyaṇa Ṛṣiho; śrutam — co slyšel.

Překlad

Vyāsadeva, inkarnace Osobnosti Božství, Nāradu Muniho uctivĕ přivítal a nabídl mu sedadlo, které Nārada přijal. Pak popsal Vyāsovi, co slyšel od Śrī Nārāyaṇa Ṛṣiho.

10.87.49

Verš

ity etad varṇitaṁ rājan
yan naḥ praśnaḥ kṛtas tvayā
yathā brahmaṇy anirdeśye
nīṛguṇe ’pi manaś caret

Synonyma

iti — takto; etat — toto; varṇitam — vyprávĕné; rājan — ó králi (Parīkṣite); yat — která; naḥ — nám; praśnaḥ — otázka; kṛtaḥ — položená; tvayā — tebou; yathā — jak; brahmaṇi — v Absolutní Pravdĕ; anirdeśye — kterou nelze popsat slovy; nirguṇe — která nemá hmotné vlastnosti; api — dokonce; manaḥ — mysl; caret — pohybuje se.

Překlad

Tak jsem odpovĕdĕl na otázku, kterou jsi mi položil, ó králi, o tom, jak může mysl dospĕt k Absolutní Pravdĕ, která je nepopsatelná hmotnými slovy a prostá hmotných vlastností.

10.87.50

Verš

yo ’syotprekṣaka ādi-madhya-nidhane yo ’vyakta-jīveśvaro
yaḥ sṛṣṭvedam anupraviśya ṛṣiṇā cakre puraḥ śāsti tāḥ
yaṁ sampadya jahāty ajām anuśayī suptaḥ kulāyaṁ yathā
taṁ kaivalya-nirasta-yonim abhayaṁ dhyāyed ajasraṁ harim

Synonyma

yaḥ — kdo; asya — tento (vesmír); utprekṣakaḥ — ten, který dohlíží na; ādi — na jeho počátku; madhya — uprostřed; nidhane — a na konci; yaḥ — kdo; avyakta — neprojevené (hmotné přírody); jīva — a živých bytostí; īśvaraḥ — Pán; yaḥ — který; sṛṣṭvā — poté, co projevil; idam — tento (vesmír); anupraviśya — když vstoupil; ṛṣiṇā — s jīvou; cakre — stvořil; puraḥ — tĕla; śāsti — ovládá; tāḥ — je; yam — jemuž; sampadya — odevzdáním se; jahāti — vzdává se; ajām — nezrozená (hmotná příroda); anuśayī — když ji objímá; suptaḥ — spící osoba; kulāyam — své tĕlo; yathā — jako; tam — na Nĕho; kaivalya — Jeho čistĕ duchovním postavením; nirasta — udržovaná mimo; yonim — hmotné zrození; abhayam — kvůli nebojácnosti; dhyāyet — mĕl by meditovat; ajasram — neustále; harim — o Nejvyšším Pánu Kṛṣṇovi.

Překlad

On je Pán, který vĕčnĕ dohlíží na tento vesmír, který existuje před, bĕhem a po jeho projevení. Je vládcem neprojevené hmotné energie i duše. Po aktu stvoření do nĕho vstupuje a doprovází každou živou bytost. Tvoří hmotná tĕla a pak zůstává, aby je ovládal. Odevzdáním se Mu lze uniknout ze sevření klamu, tak jako snící osoba zapomíná na své vlastní tĕlo. Ten, kdo chce být osvobozen od strachu, by mĕl neustále meditovat o Nĕm, Pánu Harim, který je vždy na úrovni dokonalosti a nikdy tedy nepodléhá hmotnému zrození.

Význam

Nejvyšší Pán pohledem na spící vesmír v dobĕ, kdy posílá jīvy do stvoření, zajišťuje všechny jejich potřeby: živým bytostem s povahou ploduchtivých pracovníků dává inteligenci a smysly nutné k dosažení úspĕchu v hmotné práci. Tĕm, kdo hledají transcendentální poznání, poskytuje inteligenci, díky níž mohou splynout s duchovní září Boha, a tak dosáhnout osvobození. A oddaným dává porozumĕní, které je vede k čisté oddané službĕ Jemu.

Aby Pán zařídil tyto různé potřeby, pobízí hmotnou přírodu, aby zahájila proces rozvoje vesmíru. Pán je tedy nimitta-kāraṇam, neboli bezprostřední příčina stvoření. Je také upādāna-kāraṇam, hmotná příčina, jelikož vše emanuje z Nĕho a On sám je neustále přítomen před, bĕhem a po projevu stvořeného vesmíru. Samotný Pán Nārāyaṇa to uvádí v Catuḥ-ślokī Bhāgavatamu:

aham evāsam evāgre
nānyad yat sad-asat-param
paścād ahaṁ yad etac ca
yo 'vaśiṣyeta so 'smy aham

„Brahmo, jsem to Já, Osobnost Božství, kdo existoval před stvořením, kdy neexistovalo nic než Já. Neexistovala ani hmotná příroda, příčina tohoto stvoření. To, co vidíš nyní, jsem také Já, Osobnost Božství, a co zůstane po zničení, budu také Já, Osobnost Božství.“ (Bhāg. 2.9.33) Prvotní Māyā a jīva si mohou zasloužit být nazývány příčinami stvoření upādāna a nimitta v relativním smyslu, ale Pán je koneckonců zdrojem obou.

Dokud se jīva nerozhodne přijmout milost Osobnosti Božství, je anuśayī, bezmocnĕ spoutaná v sevření klamu. Když začne uctívat Pána, stane se z ní anuśayī v jiném smyslu: leží jako tyč, aby se poklonila u Pánových nohou. Tímto odevzdáním se duše snadno odvrhne klam. I když to může vypadat, že osvobozená duše stále žije v hmotném tĕle, její spojení s ním je pouze vnĕjší zdání; nebere na nĕj vĕtší ohled než spící človĕk na své tĕlo, zatímco je zaneprázdnĕn daleko ve svém svĕtĕ snů.

Osoba se vzdá nevĕdomosti tím, že opustí falešné ztotožňování se se svým hmotným tĕlem. Nĕkdy může tohoto stavu dosáhnout pouze tvrdým úsilím, které zabere mnoho životů, ale v nĕkterých případech může Pán prokázat zvláštní ohled tomu, komu přeje, bez ohledu na to, jak malých zásluh ta duše dosáhla usmĕrnĕnou praxí. Slovy Śrī Bhīṣmadevy: yam iha nirīkṣya hatā gatāḥ svarūpam: „Všichni, kteří Ho na Kuruovském bitevním poli vidĕli, získali po smrti svoji původní podobu.“ (Bhāg. 1.9.39) Pán Kṛṣṇa osvobodil i démony jako byli Agha, Baka a Keśī, aniž by vykonali jakékoliv duchovní činnosti, což svĕdčí o Jeho jedinečném postavení původní Osobnosti Božství. S tímto vĕdomím bychom mĕli odložit veškerý strach a pochyby a odevzdat se plnĕ procesu oddané služby.

Závĕrečná slova komentáře Śrīly Śrīdhara Svāmīho k této kapitole zní:

sarva-śruti-śiro-ratna-
nīrājita-padāmbujam
bhoga-yoga-pradaṁ vande
mādhavam karmi-namrayoḥ

„Svou září korunní klenoty mezi všemi śruti konají āratī lotosovým nohám Pána Mādhavy. Klaním se Jemu, jenž udĕluje hmotný požitek uznávaný materialistickými pracovníky, a jenž také udĕluje božské spojení se sebou, kterého si cení ti, jež se Mu s úctou klaní.“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura také využívá příležitosti k této pokorné modlitbĕ:

he bhaktā dvāry ayaṁ cañcad-
vāladhī rauti vo manāk
prasādaṁ labhatāṁ yasmād
viśiṣṭaḥ śveva nāthati

„Ó oddaní, tento ubohý tvor stojí u vašich dveří, vrtí ocasem a štĕká. Dejte mu prosím trochu prasādam, aby se mohl stát výjimečným mezi psy a získat za majitele toho nejlepšího z pánů.“ Zde si ācārya pohrává se svým vlastním jménem: viś(iṣṭaḥ), „výjimečný“; śva(iva), „jako pes“; nātha(ati), „mající pána“. To je dokonalost vaiṣṇavské pokory.

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté sedmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Modlitby zosobnĕných Véd.“

KAPITOLA OSMDESÁTÁ OSMÁ

Pán Śiva zachránĕn před Vṛkāsurou

10.88.1

Verš

śrī-rājovāca
devāsura-manuṣyesu
ye bhajanty aśivaṁ śivam
prāyas te dhanino bhojā
na tu lakṣmyāḥ patiṁ harim

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Parīkṣit) pravil; deva — mezi polobohy; asura — démony; manuṣyeṣu — a lidmi; ye — ti, kteří; bhajanti — uctívají; aśivam — odříkavého; śivam — Pána Śivu; prāyaḥ — obvykle; te — ti; dhaninaḥ — bohatí; bhojāḥ — ti, jež si užívají smyslového požitku; na — ne; tu — však; lakṣmyāḥ — bohynĕ štĕstí; patim — manžela; harim — Pána Hariho.

Překlad

Král Parīkṣit pravil: Ti polobozi, démoni a lidé, kteří uctívají přísnĕ odříkavého Pána Śivu, si obvykle užívají bohatství a smyslového požitku, zatímco uctívači Nejvyššího Pána Hariho, manžela bohynĕ štĕstí, nikoliv.

10.88.2

Verš

etad veditum icchāmaḥ
sandeho ’tra mahān hi naḥ
viruddha-śīlayoḥ prabhvor
viruddhā bhajatāṁ gatiḥ

Synonyma

etat — tuto; veditum — pochopit; icchāmaḥ — přejeme si; sandehaḥ — pochybnost; atra — v tomto ohledu; mahān — velkou; hi — vskutku; naḥ — naši; viruddha — protikladné; śīlayoḥ — jejichž povahy; prabhvoḥ — obou pánů; viruddhā — protikladné; bhajatām — jejich uctívačů; gatiḥ — cíle.

Překlad

Přejeme si tuto vĕc správnĕ pochopit, neboť nás velmi mate. Výsledky dosažené uctívači tĕchto dvou pánů s protikladnými povahami jsou opravdu v rozporu s očekáváním.

Význam

Předchozí kapitola skončila doporučením, aby každý neustále meditoval o Pánu Harim, dárci osvobození. V tomto ohledu zde Mahārāja Parīkṣit vyjadřuje obavu obvyklou mezi obyčejnými lidmi, že ten, kdo se stane oddaným Pána Viṣṇua, přijde o své bohatství a o společenské postavení. Ve prospĕch tĕchto osob s malou vírou král Parīkṣit žádá Śrīlu Śukadevu Gosvāmīho, aby vysvĕtlil zdánlivý paradox: Pán Śiva, který žije jako žebrák a nemá ani dům, který by mohl nazývat svým vlastním, činí své oddané bohatými a mocnými, zatímco Pán Viṣṇu, všemocný vlastník všeho, co existuje, často stíhá své služebníky tou nejhlubší chudobou. Śukadeva Gosvāmī odpoví odůvodnĕnými vysvĕtleními a starobylým vyprávĕním o démonu Vṛkovi.

10.88.3

Verš

śrī-śuka uvāca
śivaḥ śakti-yutaḥ śaśvat
tri-liṅgo guṇa-saṁvṛtaḥ
vaikārikas taijasaś ca
tāmasaś cety ahaṁ tridhā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śuka pravil; śivaḥ — Pán Śiva; śakti — se svou energií, hmotnou přírodou; yutaḥ — spojený; śaśvat — vždy; tri — tři; liṅgaḥ — jehož projevené rysy; guṇa — kvalitami; saṁvṛtaḥ — žádaný; vaikārikaḥ — falešné ego v kvalitĕ dobra; taijasaḥ — falešné ego v kvalitĕ vášnĕ; ca — a; tāmasaḥ — falešné ego v kvalitĕ nevĕdomosti; ca — a; iti — takto; aham — princip hmotného ega; tridhā — trojí.

Překlad

Śrī Śukadeva pravil: Pán Śiva je vždy spojen se svou osobní energií, hmotnou přírodou. Projevuje se ve třech rysech na žádost jejích třech kvalit, a tak ztĕlesňuje trojí princip hmotného ega v dobru, vášni a nevĕdomosti.

10.88.4

Verš

tato vikārā abhavan
ṣoḍaśāmīṣu kañcana
upadhāvan vibhūtīnāṁ
sarvāsām aśnute gatim

Synonyma

tataḥ — z toho (falešného ega); vikārāḥ — přemĕn; abhavan — projevilo se; ṣoḍaśa — šestnáct; amīṣu — mezi tĕmi; kañcana — jakékoliv; upadhāvan — usilování; vibhūtīnām — o hmotné statky; sarvāsām — všech; aśnute — užívá si; gatim — získání.

Překlad

Jako přemĕny tohoto falešného ega se vyvinulo šestnáct prvků. Když oddaný Pána Śivy uctívá jeho projev v kterémkoliv z tĕchto prvků, získá odpovídající příjemné bohatství všeho druhu.

Význam

Falešné ego se promĕňuje v mysl, deset smyslů (oči, uši, nos, jazyk, kůži, ruce, nohy, hlas, genitálie a konečník) a pĕt fyzických živlů (zemi, vodu, oheň, vzduch a éter). Pán Śiva se zjevuje ve zvláštní podobĕ zvané liṅga v každé z tĕchto šestnácti podstat, které jsou uctívány individuálnĕ jako božstva v různých posvátných oblastech vesmíru. Oddaný Śivy může uctívat jeden z jeho konkrétních liṅgamů, aby získal odpovídající mystické majestáty. Ākāśa-liṅga Pána Śivy tedy udĕluje majestáty éteru, jyotir-liṅga udĕluje majestáty ohnĕ, a tak dále.

10.88.5

Verš

harir hi nirguṇaḥ sākṣāt
puruṣaḥ prakṛteḥ paraḥ
sa sarva-dṛg upadraṣṭā
taṁ bhajan nirguṇo bhavet

Synonyma

hariḥ — Nejvyšší Pán Hari; hi — vskutku; nirguṇaḥ — nedotčený hmotnými kvalitami; sākṣāt — absolutnĕ; puruṣaḥ — Osobnost Božství; prakṛteḥ — hmotné přírodĕ; paraḥ — transcendentální; saḥ — On; sarva — vše; dṛk — vidoucí; upadraṣṭā — svĕdek; tam — Jeho; bhajan — uctíváním; nirguṇaḥ — zbavenou hmotných kvalit; bhavet — osoba se stane.

Překlad

Pán Hari však nemá s hmotnými kvalitami žádné spojení. Je to Nejvyšší Osobnost Božství, vševidoucí vĕčný svĕdek transcendentální hmotné přírodĕ. Ten, kdo Ho uctívá, se také oprostí od hmotných kvalit.

Význam

Pán Viṣṇu zaujímá své vlastní transcendentální postavení nad hmotnou energií. Proč by tedy mĕlo být výsledkem Jeho uctívání hmotné bohatství? Skutečným plodem uctívání Pána Viṣṇua je transcendentální poznání. Uctívač Pána Viṣṇua tedy získá schopnost vidĕt okem transcendentálního poznání místo toho, aby byl zaslepen svĕtskými statky. Pán je odpoutaný svĕdek hmotného stvoření a Jeho oddaný se také povznese nad interakci Pánových nižších energií.

Śrīla Śrīdhara Svāmī cituje tuto pasáž z védské literatury:

vastuno guṇa-sambandhe
rūpa-dvayam iheṣyate
tad-dharmāyoga-yogābhyāṁ
bimba-vat pratibimba-vat

„Když je absolutní realita ve styku s kvalitami přírody, přijímá v tomto svĕtĕ dva druhy podob, podle toho, zda jsou Její duchovní vlastnosti projevené nebo ne. Jedná tedy jako odraz a jeho další, druhotný odraz.“

guṇāḥ sattvādayaḥ śānta-
ghora-mūḍhāḥ svabhāvataḥ
viṣṇu-brahma-śivānāṁ ca
guṇa-yantṛ-svarūpiṇām

„Kvality dobra, vášnĕ a nevĕdomosti, jejichž individuální povaha je klidná, násilná a pošetilá, jsou osobnĕ řízeny Pánem Viṣṇuem, Pánem Brahmou a Pánem Śivou.“

nāti-bhedo bhaved bhedo
guṇa-dharmair ihāṁśataḥ
sattvasya śāntyā no jātu
viṣṇor vikṣepa-mūḍhate

„Klidná kvalita dobra Pána Viṣṇua se podstatnĕ neliší od svých původních, duchovních vlastností, ačkoliv je pouze jejich částečným projevem v tomto svĕtĕ. Kvalita dobra Pána Viṣṇua tedy není nikdy znečištĕna vzrušením (ve vášni) nebo klamem (v nevĕdomosti).“

rajas-tamo-guṇābhyāṁ tu
bhavetāṁ brahma-rudrayoḥ
guṇopamardato bhūyas
tad-amśānāṁ ca bhinnatā

„Kvalitami vášnĕ a nevĕdomosti, jsou naopak původní, duchovní vlastnosti Pána Brahmy a Pána Rudry zastřeny. Tyto duchovní vlastnosti se tedy projevují pouze částečnĕ, jako oddĕlené, hmotné vlastnosti.“

ataḥ samagra-sattvasya
viṣṇor mokṣa-karī matiḥ
aṁśato bhūti-hetuś ca
tathānanda-mayī svataḥ

„Zamĕření vĕdomí na Pána Viṣṇua, ztĕlesnĕní všeho dobra, proto vede k osvobození. Toto vĕdomí Boha také vytváří jako vedlejší výsledek hmotný úspĕch, ale jeho skutečná povaha je čistá duchovní extáze.“

aṁśatas tāratamyena
brahma-rudrādi-sevinām
vibhūtayo bhavanty eva
śanair mokṣo py anaṁśataḥ

„Podle jejich způsobu uctívání oddaní Brahmy, Rudry a ostatních polobohů dosahují omezeného úspĕchu v podobĕ hmotných majestátů. Nakonec mohou dosáhnout kvalifikace pro úplné osvobození.“

Stejná myšlenka se opakuje v tomto výroku Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.23): śreyāṁsi tatra khalu sattva-tanor nṛṇām syuḥ. „Z tĕchto tří (Brahmy, Viṣṇua a Śivy) mohou všechny živé bytosti získat nejvyšší prospĕch od Viṣṇua, který je podobou kvality dobra.“

10.88.6

Verš

nivṛtteṣv aśva-medheṣu
rājā yuṣmat-pitāmahaḥ
śṛṇvan bhagavato dharmān
apṛcchad idam acyutam

Synonyma

nivṛtteṣu — když byly dokončeny; aśva-medheṣu — jeho obĕti konĕ; rājā — král (Yudhiṣṭhira); yuṣmat — tvůj (Parīkṣitův); pitāmahāḥ — dĕd; śṛṇvan — když poslouchal; bhagavataḥ — od Nejvyššího Pána (Kṛṣṇy); dharmān — náboženské zásady; apṛcchat — zeptal se; idam — toto; acyutam — Pána Kṛṣṇy.

Překlad

Tvůj dĕd, král Yudhiṣṭhira, po dokončení obĕtí aśvamedha, položil Pánu Acyutovi tu samou otázku, když poslouchal Pánovo vysvĕtlení náboženských zásad.

10.88.7

Verš

sa āha bhagavāṁs tasmai
prītaḥ śuśrūṣave prabhuḥ
nṛṇāṁ niḥśreyasārthāya
yo ’vatīrṇo yadoḥ kule

Synonyma

saḥ — On; āha — pravil; bhagavān — Nejvyšší Pán; tasmai — jemu; prītaḥ — potĕšený; śuśrūṣave — který dychtil naslouchat; prabhuḥ — jeho vládce; nṛṇām — všech lidí; niḥśreyasa — svrchovanému prospĕchu; arthāya — kvůli; yaḥ — který; avatīrṇaḥ — sestoupil; yadoḥ — krále Yadua; kule — v rodinĕ.

Překlad

Tato otázka Śrī Kṛṣṇu, králova Pána a vládce, který sestoupil v rodinĕ Yadua, aby udĕlil svrhované dobro všem lidem, potĕšila. Pán odpovĕdĕl takto, zatímco král dychtivĕ naslouchal.

10.88.8

Verš

śrī-bhagavān uvāca
yasyāham anugṛhṇāmi
hariṣye tad-dhanaṁ śanaiḥ
tato ’dhanaṁ tyajanty asya
svajanā duḥkha-duḥkhitam

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Pán, Osobnost Božství, pravil; yasya — komu; aham — já; anugṛhṇāmi — prokazuji přízeň; hariṣye — odeberu; tat — jeho; dhanam — bohatství; śanaiḥ — postupnĕ; tataḥ — potom; adhanam — chudého; tyajanti — opustí; asya — jeho; sva-janāḥ — příbuzní a přátelé; duḥkha-duḥkhitam — který prožívá jednu úzkost za druhou.

Překlad

Pán, Osobnost Božství, pravil: Pokud chci nĕkomu prokázat zvláštní přízeň, postupnĕ ho připravím o jeho bohatství. Potom příbuzní a přátelé tohoto zchudlého človĕka opustí a on tak trpí jednou úzkostí za druhou.

Význam

Oddaní Nejvyššího Pána prožívají štĕstí i úzkost – ne jako následky hmotného jednání, ale jako výsledky související s jejich láskyplnou výmĕnou s Pánem. Śrīla Rūpa Gosvāmī ve Śrī Bhakti-rasāmṛta-sindhu, svém autoritativním pojednání o procesu oddané služby, vysvĕtluje, jak je vaiṣṇava zbaven všech karmických reakcí včetnĕ tĕch, které se ještĕ nezačaly projevovat (aprārabdha), tĕch, které se zakrátko projeví (kūṭa), tĕch, které se stĕží projevují (bīja) a tĕch, které se projevily plnĕ (prārabdha). Tak jako lotos postupnĕ ztrácí své mnohé okvĕtní lístky, osoba, která přijímá útočištĕ v oddané službĕ, má všechny své karmické reakce zničené.

To, že oddaná služba Pánu Kṛṣṇovi ničí všechny karmické reakce, potvrzuje tato pasáž Gopāla-tāpanī śruti (Pūrva 15): bhaktir asya bhajanaṁ tad ihāmutropādhi-nairāsyenāmuṣmin manaḥ-kalpanam etad eva naiṣkarmyam. „Oddaná služba je proces uctívání Nejvyššího Pána. Je to zamĕření mysli na Nĕho pomocí ztráty zájmu o veškerá hmotná označení, jak v tomto tak v příštím životĕ. Jejím výsledkem je rozpuštĕní veškeré karmy.“ Zatímco je jistĕ pravda, že ti, kdo se vĕnují oddané službĕ, setrvávají po jistou dobu v hmotných tĕlech a zdánlivĕ hmotných situacích, je to pouze vyjádření nepředstavitelné milosti Pána, který udílí plody oddanosti pouze tehdy, když se stala čistou. Na každém stupni oddanosti však Pán na svého oddaného dohlíží a stará se o postupné odstranĕní jeho karmy. Navzdory faktu, že se štĕstí a úzkost, které oddaní prožívají, podobají bĕžným karmickým reakcím, udílí je ve skutečnosti samotný Pán. Bhāgavatam (10.87.40) uvádí: bhavad-uttha-śubhāśubhayoḥ: Zralý oddaný vidí v takzvanĕ dobrých a špatných situacích, s nimiž se setkává, znaky přímého vedení jeho přátelského Pána.

Pokud je však Pán tak soucitný ke svým oddaným, proč je vystavuje zvláštnímu utrpení? To zodpovídá analogie: Velmi láskyplný otec zodpovídá za omezení hry svých dĕtí a nutí je chodit do školy. Ví, že to je skutečný projev jeho lásky k nim, i když to dĕti nechápou. Podobnĕ Nejvyšší Pán Viṣṇu je milostivĕ přísný ke všem, kdo na Nĕm závisejí, nejen k nezralým oddaným usilujícím o získání kvalifikace. Dokonce i dokonalí svĕtci jako Prahlāda, Dhruva a Yudhiṣṭhira podléhali velkým soužením, aby byli oslaveni. Po bitvĕ na Kurukṣetře Śrī Bhīṣmadeva popsal králi Yudhiṣṭhirovi svůj úžas nad tím:

yatra dharma-suto rājā
gadā-pāṇir vṛkodaraḥ
kṛṣṇo 'strī gāṇḍivaṁ cāpaṁ
suhṛt kṛṣṇas tato vipat

na hy asya karhicid rājan
pumān vetti vidhitsitam
yad-vijijñāsayā yuktā
muhyanti kavayo ’pi hi

„Ó, jak podivuhodný je vliv neodvratitelného času! Nelze ho zastavit – jak by jinak byly možné zvraty v přítomnosti krále Yudhiṣṭhira, který je synem poloboha vládnoucího náboženství; Bhīmy, který je velkým bojovníkem s kyjem; velkého lučištníka Arjuny s jeho zbraní Gāṇḍīvou a především Pána, který vždy Pāṇḍuovcům velice přál? Ó králi, nikdo neví, jaký je plán Pána (Śrī Kṛṣṇy). I velcí filozofové jsou zmateni, nehledĕ na jejich vyčerpávající bádání.“ (Bhāg. 1.9.15–16)

Ačkoliv vaiṣṇava cítí štĕstí a úzkost jako potĕšení a bolest, tak jako bĕžné karmické reakce, významným způsobem se liší. Hmotné štĕstí a úzkost vznikající z karmy zanechávají jemný zbytek – semeno budoucího zapletení. Tento požitek a utrpení smĕřují k úpadku a zvyšují nebezpečí poklesu do pekelného zapomnĕní. Štĕstí a úzkost pocházející z tužeb Nejvyššího Pána však nezanechávají žádnou stopu poté, co byl jejich účel splnĕn. Navíc vaiṣṇavovi, který si užívá této výmĕny s Pánem, nehrozí žádné nebezpečí poklesnutí do nevĕdomosti. Yamarāja, vládce smrti a soudce všech zemřelých duší, prohlašuje:

jihvā na vakti bhagavad-guṇa-nāmadheyaṁ
cetaś ca na smarati tac-caraṇāravindam
kṛṣṇāya no namati yac-chira ekadāpi
tān ānayadhvam asato 'kṛta-viṣṇu-kṛtyān

„Moji milí služebníci, voďte ke mnĕ prosím jen ty hříšníky, kteří svůj jazyk nepoužívají k opĕvování svatého jména a vlastností Kṛṣṇy, jejichž srdce ani jednou nevzpomene na Kṛṣṇovy lotosové nohy a jejichž hlava se před Pánem Kṛṣṇou ani jednou nepokloní. Posílejte mi ty, kdo nevykonávají své povinnosti vůči Viṣṇuovi, což jsou jediné povinnosti lidského života. Prosím, voďte mi všechny takové hlupáky a darebáky.“ (Bhāg. 6.3.29)

Milovaní oddaní Pána nepovažují utrpení, které jim udílí, za příliš tĕžké. Ve skutečnosti zjišťují, že nakonec dává vzniknout neomezenému potĕšení, tak jako pálivá mast použitá lékařem vyléčí pacientovo nakažené oko. Utrpení také pomáhá chránit důvĕrnost oddané služby odrazováním od zásahů nevĕřících a také zvyšuje dychtivost, se kterou oddaní Pána volají, aby se zjevil. Kdyby byli oddaní Pána Viṣṇua neustále samolibĕ šťastní, nemĕl by nikdy důvod se v tomto svĕtĕ zjevovat jako Kṛṣṇa, Rāmacandra, Nṛsiṁha a tak dále. Kṛṣṇa samotný říká v Bhagavad-gītĕ (4.8):

paritrāṇāya sādhūnāṁ
vināśāya ca duṣkṛtām
dharma-saṁsthāpanārthāya
sambhavāmi yuge yuge

„Abych osvobodil zbožné a vyhladil ničemy a abych znovu nastolil zásady náboženství, objevuji se vĕk za vĕkem.“ A kdyby se Pán nezjevil na Zemi ve své původní podobĕ Kṛṣṇy a v podobách různých inkarnací, Jeho vĕrní služebníci v tomto svĕtĕ by nemĕli příležitost si užívat Jeho rāsa-līly a ostatních zábav.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī zde vyvrací možnou námitku: „Co by bylo špatného na tom, kdyby Bůh inkarnoval z nĕjakého jiného důvodu než kvůli osvobození svatých osob z utrpení?“ Učený ācārya odpovídá: „Ano, můj milý bratře, to dává smysl, ale nejsi zkušený v chápání duchovních nálad. Prosím poslouchej: Východ slunce se stává přitažlivým v noci, studená voda poskytuje útĕchu v horkém létĕ a teplá voda je příjemná bĕhem chladných zimních mĕsíců. Svĕtlo lampy vypadá přitažlivĕ v temnotĕ, ne na zářivém denním svĕtle, a jídlo chutná zvlášť lahodnĕ tomu, koho sužuje hlad.“ Jinak řečeno, aby Pán posílil náladu závislosti oddaných a jejich touhu po Nĕm, nechává je procházet určitým utrpením, a když se zjeví, aby je osvobodil, jejich vdĕčnost a transcendentální potĕšení jsou bezmezné.

10.88.9

Verš

sa yadā vitathodyogo
nirviṇṇaḥ syād dhanehayā
mat-paraiḥ kṛta-maitrasya
kariṣye mad-anugraham

Synonyma

saḥ — on; yadā — když; vitatha — marný; udyogaḥ — jeho pokus; nirviṇṇaḥ — zklamaný; syāt — stane se; dhana — o peníze; īhayā — se svým úsilím; mat — Mnĕ; paraiḥ — s tĕmi, kdo jsou oddaní; kṛta — jemu, jenž navázal; maitrasya — přátelství; kariṣye — prokáži; mat — svoji; anugraham — milost.

Překlad

Když se zklame ve svém úsilí vydĕlat peníze a místo toho se spřátelí s Mými oddanými, udĕlím Mu svou zvláštní milost.

10.88.10

Verš

tad brahma paramaṁ sūkṣmaṁ
cin-mātraṁ sad anantakam
vijñāyātmatayā dhīraḥ
saṁsārāt parimucyate

Synonyma

tat — to; brahma — neosobní Brahman; paramam — svrchovaný; sūkṣmam — jemný; cit — duch; mātram — čistá; sat — vĕčná existence; anantakam — nekonečná; vijñāya — zevrubnĕ realizující; ātmatayā — jako své skutečné vlastní Já; dhīraḥ — rozvážný; saṁsārāt — z hmotného života; parimucyate — bude osvobozený.

Překlad

Osoba, která se takto stane rozvážnou, plnĕ zrealizuje Absolutního jako nejvyšší pravdu, nejjemnĕjší a dokonalý projev ducha, nekonečnou transcendentální existenci. Tak si uvĕdomí, že Nejvyšší Pravda je základem jeho vlastní existence, a je osvobozen z kolobĕhu hmotného života.

10.88.11

Verš

ato māṁ su-durārādhyaṁ
hitvānyān bhajate janaḥ
tatas ta āśu-toṣebhyo
labdha-rājya-śriyoddhatāḥ
mattāḥ pramattā vara-dān
vismayanty avajānate

Synonyma

ataḥ — proto; mām — Mĕ; su — velmi; durārādhyam — obtížného uctívat; hitvā — opomíjejí; anyān — ostatní; bhajate — uctívají; janaḥ — obyčejní lidé; tataḥ — následnĕ; te — oni; āśu — rychle; toṣebhyaḥ — od tĕch, kdo jsou uspokojeni; labdha — obdrženým; rājya — královským; śriyā — bohatstvím; uddhatāḥ — jež se stali domýšlivými; mattāḥ — opojenými pýchou; pramattāḥ — nedbalými; vara — požehnání; dān — dárci; vismayanti — stávající se příliš troufalými; avajānate — urážejí.

Překlad

Jelikož je Mĕ obtížné uctívat, obyčejní lidé se Mi vyhýbají a místo toho uctívají ostatní božstva, která jsou rychle uspokojena. Když od nich lidé obdrží královské bohatství, stanou se domýšlivými, opojenými pýchou a nedbalými svých povinností. Odvažují se urážet i polobohy, kteří jim udĕlili požehnání.

10.88.12

Verš

śrī-śuka uvāca
śāpa-prasādayor īśā
brahma-viṣṇu-śivādayaḥ
sadyaḥ śāpa-prasādo ’ṅga
śivo brahmā na cācyutaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; śāpa — proklínání; prasādayoḥ — a žehnání; īśāḥ — schopní; brahma-viṣṇu-śiva-ādayaḥ — Brahmā, Viṣṇu, Śiva a ostatní; sadyaḥ — rychlé; śāpa-prasādaḥ — jejichž kletba a požehnání; aṅga — můj milý (králi Parīkṣite); śivaḥ — Pán Śiva; brahmā — Pán Brahmā; na — ne; ca — a; acyutaḥ — Pán Viṣṇu.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Pán Brahmā, Pán Viṣṇu, Pán Śiva a ostatní dokáží proklít nebo požehnat. Pán Śiva a Pán Brahmā proklínají či žehnají velmi rychle, můj milý králi, ale neklesající Nejvyšší Pán nikoliv.

10.88.13

Verš

atra codāharantīmam
itihāsaṁ purātanam
vṛkāsurāya giriśo
varaṁ dattvāpa saṅkaṭam

Synonyma

atra — v tomto ohledu; ca — a; udāharanti — vyprávĕjí jako příklad; imam — tento; itihāsam — historický příbĕh; purātanam — starobylý; vṛka-asurāya — démonu Vṛkovi; giri-śaḥ — Pán Śiva, vládce hory Kailāsu; varam — volbu požehnání; dattvā — dávající; āpa — získal; saṅkaṭam — nebezpečnou situaci.

Překlad

V této souvislosti se vypráví starobylý historický příbĕh o tom, jak se Pán hory Kailāsu ocitl v nebezpečí tím, že nabídl démonu Vṛkovi, aby si zvolil požehnání.

10.88.14

Verš

vṛko nāmāsuraḥ putraḥ
śakuneḥ pathi nāradam
dṛṣṭvāśu-toṣaṁ papraccha
deveṣu triṣu durmatiḥ

Synonyma

vṛkaḥ — Vṛka; nāma — jménem; asuraḥ — démon; putraḥ — syn; śakuneḥ — Śakuniho; pathi — na cestĕ; nāradam — mudrce Nāradu; dṛṣṭvā — když uvidĕl; āśu — rychle; toṣam — potĕšen; papraccha — zeptal se na; deveṣu — mezi vládci; triṣu — třemi; durmatiḥ — zlotřilý.

Překlad

Démon jménem Vṛka, Śakuniho syn, jednou na cestĕ potkal Nāradu. Ten darebák se ho zeptal, kterého ze tří hlavních bohů lze velmi rychle potĕšit.

10.88.15

Verš

sa āha devaṁ giriśam
upādhāvāśu siddhyasi
yo ’lpābhyāṁ guṇa-doṣābhyām
āśu tuṣyati kupyati

Synonyma

saḥ — on (Nārada); āha — pravil; devam — pána; giriśam — Śivu; upādhāva — mĕl bys uctívat; āśu — rychle; siddhyasi — budeš úspĕšný; yaḥ — který; alpābhyām — nepatrnými; guṇa — dobrými vlastnostmi; doṣābhyām — a chybami; āśu — rychle; tuṣyati — je potĕšen; kupyati — je rozzloben.

Překlad

Nārada mu řekl: Uctívej Pána Śivu a brzy dosáhneš úspĕchu. Je rychle potĕšen, když vidí sebemenší dobré vlastnosti svého uctívače, a rychle rozzloben při spatření jeho sebemenší chyby.

10.88.16

Verš

daśāsya-bāṇayos tuṣṭaḥ
stuvator vandinor iva
aiśvaryam atulaṁ dattvā
tata āpa su-saṅkaṭam

Synonyma

daśa-āsya — s desetihlavým Rāvaṇou; bāṇayoḥ — a s Bāṇou; tuṣṭaḥ — spokojený; stuvatoḥ — kteří opĕvovali jeho slávu; vandinoḥ iva — jako bardi; aiśvaryam — moc; atulam — jedinečnou; dattvā — dávající; tataḥ — potom; āpa — získal; su — velkou; saṅkaṭam — nesnáz.

Překlad

Potĕšil ho desetihlavý Rāvaṇa a také Bāṇa, když oba opĕvovali jeho slávu jako bardi na královském dvoře. Pán Śiva potom obĕma udĕlil nebývalou moc, ale v obou případech se následnĕ dostal do velké nesnáze.

Význam

Rāvaṇa uctíval Pána Śivu, aby získal moc, a pak ji zneužil k vyvrácení pánova sídla, posvátné Kailāsa-parvaty. Na Bāṇāsurovu žádost Pán Śiva souhlasil, že bude osobnĕ střežit Bāṇovo hlavní mĕsto, a pozdĕji musel za Bāṇu bojovat proti Śrī Kṛṣṇovi a Jeho synům.

10.88.17

Verš

ity ādiṣṭas tam asura
upādhāvat sva-gātrataḥ
kedāra ātma-kravyeṇa
juhvāno gni-mukhaṁ haram

Synonyma

iti — takto; ādiṣṭaḥ — poučen; tam — jeho (Pána Śivu); asuraḥ — démon; upādhāvat — uctíval; sva — vlastních; gātrataḥ — z tĕlesných končetin; kedāre — na svatém místĕ Kedāranāthu; ātma — svým vlastním; kravyeṇa — masem; juhvānaḥ — obĕtující; agni — oheň; mukham — jehož ústa; haram — Pán Śiva.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Po této radĕ se démon pustil do uctívání Pána Śivy v Kedāranāthu tak, že si z tĕla uřezával kusy masa a obĕtoval je do posvátného ohnĕ, který je ústy Pána Śivy.

10.88.18-19

Verš

devopalabdhim aprāpya
nirvedāt saptame ’hani
śiro ’vṛścat sudhitinā
tat-tīrtha-klinna-mūrdhajam

tadā mahā-kāruṇiko sa dhūrjaṭir
yathā vayaṁ cāgnir ivotthito ’nalāt
nigṛhya dorbhyāṁ bhujayor nyavārayat
tat-sparśanād bhūya upaskṛtākṛtiḥ

Synonyma

deva — pána; upalabdhim — pohled na; aprāpya — nezískávající; nirvedāt — zklamanĕ; saptame — sedmého; ahani — dne; śiraḥ — svou hlavu; avṛścat — chystal se useknout; sudhitinā — sekyrou; tat — z toho (Kedāranāthu); tīrtha — ve (vodách) svatého místa; klinna — poté, co si namočil; mūrdha-jam — vlasy; tadā — potom; mahā — svrchovanĕ; kāruṇikaḥ — milostivý; saḥ — on; dhūrjaṭiḥ — Pán Śiva; yathā — tak jako; vayam — my; ca — také; agniḥ — bůh ohnĕ; iva — zjevující se jako; utthitaḥ — vystoupivší; analāt — z ohnĕ; nigṛhya — zadržující; dorbhyām — svými pažemi; bhujayoḥ — jeho (Vṛkovy) paže; nyavārayat — zastavil ho; tat — jeho (Pána Śivy); sparśanāt — dotekem; bhūyaḥ — znovu; upaskṛta — zacelené; ākṛtiḥ — jeho tĕlo.

Překlad

Když se Vṛkāsurovi nepodařilo spatřit pána, byl zklamaný. Nakonec, sedmého dne, poté, co si namočil vlasy v posvátných vodách v Kedāranāthu a ponechal je mokré, vzal sekyru a připravil se useknout si hlavu. V tom okamžiku se však svrchovanĕ milostivý Pán Śiva zjevil z obĕtního ohnĕ. Vypadal jako sám bůh ohnĕ a zadržel obĕ paže démona, aby mu zabránil se zabít, tak jako bychom učinili my. Dotekem Pána Śivy se Vṛkāsura opĕt uzdravil.

10.88.20

Verš

tam āha cāṅgālam alaṁ vṛṇīṣva me
yathābhikāmaṁ vitarāmi te varam
prīyeya toyena nṛṇāṁ prapadyatām
aho tvayātmā bhṛśam ardyate vṛthā

Synonyma

tam — jemu; āha — on (Pán Śiva) řekl; ca — a; aṅga — můj milý; alam alam — dost, dost; vṛṇīṣva — prosím vyber si požehnání; me — ode mne; yathā — jakkoliv; abhikāmam — toužíš; vitarāmi — udĕlím; te — tobĕ; varam — tvé vybrané požehnání; prīyeya — jsem potĕšen; toyena — vodou; nṛṇām — od osob; prapadyatām — které u mĕ přijmou útočištĕ; aho — ó; tvayā — tebou; ātmā — tvé tĕlo; bhṛśam — nadmĕrnĕ; ardyate — trýznĕné; vṛthā — nadarmo.

Překlad

Pán Śiva mu řekl: Můj příteli, prosím přestaň, přestaň! Požádej mĕ o cokoliv chceš a já ti to požehnání dám. Bĕda, vystavils své tĕlo bezdůvodnĕ velké trýzni, neboť mĕ potĕší jednoduchá obĕtina v podobĕ vody od tĕch, kdo u mnĕ přijmou útočištĕ.

10.88.21

Verš

devaṁ sa vavre pāpīyān
varaṁ bhūta-bhayāvaham
yasya yasya karaṁ śīrṣṇi
dhāsye sa mriyatām iti

Synonyma

devam — od pána; saḥ — on; vavre — vybral si; pāpīyān — hříšný démon; varam — požehnání; bhūta — všem živým bytostem; bhaya — strach; āvaham — nahánĕjící; yasya yasya — kohokoliv; karam — ruku; śīrṣṇi — na hlavu; dhāsye — položím; saḥ — on; mriyatām — mĕl by zemřít; iti — takto.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Požehnání, které si hříšný Vṛka od pána vybral, dĕsilo všechny živé bytosti. Vṛka řekl: „Nechť potká smrt každého, jehož hlavy se dotknu rukou.“

10.88.22

Verš

tac chrutvā bhagavān rudro
durmanā iva bhārata
om iti prahasaṁs tasmai
dade ’her amṛtaṁ yathā

Synonyma

tat — toto; śrutvā — když uslyšel; bhagavān rudraḥ — Pán Rudra; durmanāḥ — nespokojený; iva — jako kdyby; bhārata — ó potomku Bharaty; oṁ iti — pronášející posvátnou slabiku oṁ na znamení souhlasu; prahasan — široce se usmívající; tasmai — jemu; dade — dal je; aheḥ — hadovi; amṛtam — nektar; yathā — jako.

Překlad

Když to Pán Rudra uslyšel, vypadal ponĕkud znepokojenĕ. Přesto, ó potomku Bharaty, pronesl oṁ na znamení souhlasu a dal Vṛkovi toto požehnání s ironickým úsmĕvem, jako kdyby dával jedovatému hadovi mléko.

10.88.23

Verš

sa tad-vara-parīkṣārthaṁ
śambhor mūrdhni kilāsuraḥ
sva-hastaṁ dhātum ārebhe
so ’bibhyat sva-kṛtāc chivaḥ

Synonyma

saḥ — on; tat — jeho (Pána Śivy); vara — požehnání; parīkṣā-artham — aby vyzkoušel; śambhoḥ — Pána Śivy; mūrdhni — na hlavu; kila — vskutku; asuraḥ — démon; sva — svou; hastam — ruku; dhātum — položit; ārebhe — pokusil se; saḥ — on; abibhyat — polekal se; sva — jím samotným; kṛtāt — kvůli tomu, co bylo učinĕno; śivaḥ — Pán Śiva.

Překlad

Aby démon vyzkoušel požehnání Pána Śambhua, pokusil se položit ruku na pánovu hlavu. Tak se Śiva polekal kvůli tomu, co sám učinil.

10.88.24

Verš

tenopasṛṣṭaḥ santrastaḥ
parādhāvan sa-vepathuḥ
yāvad antaṁ divo bhūmeḥ
kaṣṭhānām udagād udak

Synonyma

tena — jím; upasṛṣṭaḥ — pronásledovaný; santrastaḥ — vydĕšený; parādhāvan — prchající; sa — s; vepathuḥ — třesem; yāvat — až po; antam — hranice; divaḥ — nebes; bhūmeḥ — Zemĕ; kāṣṭhānām — a svĕtových stran; udagāt — rychle uhánĕl; udak — ze severu.

Překlad

Démonem pronásledovaný Pán Śiva prchal rychle ze svého sídla na severu a třásl se přitom strachem. Uhánĕl až k hranicím Zemĕ, nebes a koutům vesmíru.

10.88.25-26

Verš

ajānantaḥ prati-vidhiṁ
tūṣṇīm āsan sureśvarāḥ
tato vaikuṇṭham agamad
bhāsvaraṁ tamasaḥ param

yatra nārāyaṇaḥ sākṣān
nyāsināṁ paramo gatiḥ
śāntānāṁ nyasta-daṇḍānāṁ
yato nāvartate gataḥ

Synonyma

ajānantaḥ — neznající; prati-vidhim — protiopatření; tūṣṇīm — tiší; āsan — zůstali; sura — polobohů; īśvarāḥ — vládci; tataḥ — potom; vaikuṇṭham — na Vaikuṇṭhu, království Boha; agamat — přišel; bhāsvaram — zářící; tamasaḥ — temnotou; param — nad; yatra — kde; nārāyaṇaḥ — Nārāyaṇa; sākṣāt — přímo viditelný; nyāsinām — sannyāsīch; paramaḥ — Nejvyšší Pán; gatiḥ — cíl; śāntānām — klidných; nyasta — kteří se vzdali; daṇḍānām — násilí; yataḥ — odkud; na āvartate — se osoba nevrací; gataḥ — poté, co tam odešla.

Překlad

Velkým polobohům nezbývalo než mlčet, neboť nevĕdĕli, jak to požehnání zrušit. Potom Pán Śiva dospĕl do zářící říše Vaikuṇṭhy, nade vší temnotou, kde je projeven Nejvyšší Pán Nārāyaṇa. Ta říše je cílem sannyāsīch, kteří dosáhli klidu a vzdali se veškerého násilí vůči ostatním tvorům. Kdo tam odejde, se nikdy nevrátí.

Význam

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho Pán Śiva vstoupil na planetu Śvetadvīp, zvláštní předsunuté stanovištĕ duchovního svĕta v rámci hmotného vesmíru. Tam, na krásném bílém ostrovĕ obklopeném nebeským oceánem mléka, Pán Viṣṇu odpočívá na lůžku v podobĕ hada Ananty Śeṣi, aby byl dostupný polobohům, když potřebují Jeho pomoc.

10.88.27-28

Verš

taṁ tathā vyasanaṁ dṛṣṭvā
bhagavān vṛjinārdanaḥ
dūrāt pratyudiyād bhūtvā
baṭuko yoga-māyayā

mekhalājina-daṇḍākṣais
tejasāgnir iva jvalan
abhivādayām āsa ca taṁ
kuśa-pāṇir vinīta-vat

Synonyma

tam — to; tathā — takto; vyasanam — nebezpečí; dṛṣṭvā — vidící; bhagavān — Nejvyšší Pán; vṛjina — úzkosti; ardanaḥ — ničitel; dūrāt — zdálky; pratyudiyāt — přišel k (Vṛkāsurovi); bhūtvā — stávající se; baṭukaḥ — mladým brāhmaṇským studentem; yoga-māyayā — mystickou mocí své vnitřní energie; mekhala — s opaskem studenta; ajina — jelení kůží; daṇḍa — holí; akṣaiḥ — a růžencem; tejasā — svou září; agniḥ iva — jako oheň; jvalan — zářivý; abhivādayām āsa — uctivĕ pozdravil; ca — a; tam — ho; kuśa-pāṇiḥ — s trávou kuśa v rukou; vinīta-vat — pokornĕ.

Překlad

Nejvyšší Pán, který zbavuje své oddané úzkosti, zdálky uvidĕl, že Pánu Śivovi hrozí nebezpečí. Svou mystickou energií Yogamāyou přijal podobu brahmacārīho, studenta, s opaskem, jelení kůží, holí a růžencem, a přišel k Vṛkāsurovi. Pán zářil jasnĕ jako oheň. V ruce držel trávu kuśa a pokornĕ démona pozdravil.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī cituje přestrojeného Pána Nārāyaṇa: „Pro nás, kteří vidíme Absolutní Pravdu, jsou všechny stvořené bytosti hodné úcty. A jelikož jsi synem Śakuniho, moudrého muže a velkého askety, jistĕ si zasloužíš uctivý pozdrav od mladého brahmacārīho jako jsem Já.“

10.88.29

Verš

śrī-bhagavān uvāca
śākuneya bhavān vyaktaṁ
śrāntaḥ kiṁ dūram āgataḥ
kṣaṇaṁ viśramyatāṁ puṁsa
ātmāyaṁ sarva-kāma-dhuk

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; śākuneya — ó synu Śakuniho; bhavān — ty; vyaktam — očividnĕ; śrāntaḥ — jsi unavený; kim — z jakého důvodu; dūram — zdaleka; āgataḥ — přišel jsi; kṣaṇam — na chvíli; viśramyatām — prosím odpočiň si; puṁsaḥ — osoby; ātmā — tĕlo; ayam — toto; sarva — všechny; kāma — touhy; dhuk — udĕlující jako kravské mléko.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Můj milý synu Śakuniho, vypadáš unavenĕ. Proč jsi přišel z takové dálky? Na chvíli si odpočiň, prosím. Koneckonců, to naše tĕlo plní všechny naše touhy.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda komentuje: „Než mohl démon protestovat, že nemá na odpočinek čas, Pán ho poučil o důležitosti tĕla, a to démona přesvĕdčilo. Každý človĕk, a zvláštĕ démon, považuje tĕlo za velmi důležité.“

10.88.30

Verš

yadi naḥ śravaṇāyālaṁ
yuṣmad-vyavasitaṁ vibho
bhaṇyatāṁ prāyaśaḥ pumbhir
dhṛtaiḥ svārthān samīhate

Synonyma

yadi — jestli; naḥ — Naše; śravaṇāya — k naslouchání; alam — vhodné; yuṣmat — tvůj; vyavasitam — zámĕr; vibho — ó mocný; bhaṇyatām — prosím povĕz; prāyaśaḥ — obvykle; pumbhiḥ — s osobami; dhṛtaiḥ — jejichž pomoc přijala; sva — své; arthān — zámĕry; samīhate — osoba splní.

Překlad

Ó mocný, prosím povĕz Nám, co zamýšlíš učinit, jsme-li hodni to slyšet. Obvykle osoba splní své zámĕry tak, že přijme pomoc od ostatních.

Význam

Dokonce ani závistivý démon neodmítne pomoc brāhmaṇovy energie, aby dosáhl svých cílů.

10.88.31

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ bhagavatā pṛṣṭo
vacasāmṛta-varṣiṇā
gata-klamo ’bravīt tasmai
yathā-pūrvam anuṣṭhitam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; bhagavatā — Nejvyšším Pánem; pṛṣṭaḥ — dotázaný; vacasā — slovy; amṛta — nektar; varṣiṇā — která pršela; gata — zmizelá; klamaḥ — jeho únava; abravīt — řekl; tasmai — Mu; yathā — jak; pūrvam — předtím; anuṣṭhitam — učinil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když byl Vṛka takto dotázán Osobností Božství slovy, která se na nĕho řinula jako sladký nektar, cítil, že jeho únava je pryč. Popsal Pánu všechno, co učinil.

10.88.32

Verš

śrī-bhagavān uvāca
evaṁ cet tarhi tad-vākyaṁ
na vayaṁ śraddadhīmahi
yo dakṣa-śāpāt paiśācyaṁ
prāptaḥ preta-piśāca-rāṭ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; evam — takový; cet — jestli; tarhi — potom; tat — jeho; vākyam — výrokům; na — ne; vayam — My; śraddadhīmahi — můžeme vĕřit; yaḥ — jenž; dakṣa-śāpāt — kletbou Prajāpatiho Dakṣi; paiśācyam — vlastnosti Piśāců (druhu masožravých démonů); prāptaḥ — získal; preta-piśāca — Pretů (duchů) a Piśāců; rāṭ — král.

Překlad

Nejvyšší Pán pravil: Je-li tomu tak, nemůžeme vĕřit tomu, co Śiva říká. Śiva je ten samý vládce Pretů a Piśāců, kterého Dakṣa proklel, aby se podobal masožravému skřetovi.

10.88.33

Verš

yadi vas tatra viśrambho
dānavendra jagad-gurau
tarhy aṅgāśu sva-śirasi
hastaṁ nyasya pratīyatām

Synonyma

yadi — jestli; vaḥ — tvá; tatra — v nĕho; viśrambhaḥ — víra; dānava-indra — ó nejlepší z démonů; jagat — vesmíru; gurau — jako duchovního mistra; tarhi — pak; aṅga — Můj milý příteli; āśu — právĕ teď; sva — svou; śirasi — na hlavu; hastam — ruku; nyasya — pokládající; pratīyatām — jen pohleď.

Překlad

Ó nejlepší z démonů, jestli mu vĕříš, protože je duchovní mistr vesmíru, pak si bez meškání polož ruku na hlavu a hleď, co se stane.

10.88.34

Verš

yady asatyaṁ vacaḥ śambhoḥ
kathañcid dānavarṣabha
tadainaṁ jahy asad-vācaṁ
na yad vaktānṛtaṁ punaḥ

Synonyma

yadi — pokud; asatyam — nepravdivá; vacaḥ — slova; śambhoḥ — Pána Śivy; kathañcit — jakkoliv; dānava-ṛṣabha — ó nejlepší z démonů; tadā — potom; enam — ho; jahi — prosím zabij; asat — nepravdivá; vācam — jehož slova; na — ne; yat — aby; vaktā — mohl říkat; anṛtam — faleš; punaḥ — znovu.

Překlad

Pokud se slova Pána Śambhua ukáží být jakkoliv nepravdivými, ó nejlepší z démonů, potom toho lháře zabij, aby již nikdy nemohl lhát.

Význam

Pán Śiva může být schopen oživit sám sebe i poté, co byl zabit, ale alespoň bude odrazen od dalšího lhaní.

10.88.35

Verš

itthaṁ bhagavataś citrair
vacobhiḥ sa su-peśalaiḥ
bhinna-dhīr vismṛtaḥ śīrṣṇi
sva-hastaṁ kumatir nyadhāt

Synonyma

ittham — takto; bhagavataḥ — Osobnosti Božství; citraiḥ — úžasnými; vacobhiḥ — slovy; saḥ — on (Vṛka); su — velmi; peśalaiḥ — chytrými; bhinna — zmatena; dhīḥ — jeho mysl; vismṛtaḥ — zapomínající; śīrṣṇi — na hlavu; sva — svou; hastam — ruku; ku-matiḥ — pošetilý; nyadhāt — položil.

Překlad

(Śukadeva Gosvāmī pokračoval:) Pošetilý Vṛka, takto zmatený okouzlujícími, prohnanými slovy Osobnosti Božství, si položil ruku na hlavu, aniž by si uvĕdomil, co dĕlá.

10.88.36

Verš

athāpatad bhinna-śirāḥ
vajrāhata iva kṣaṇāt
jaya-śabdo namaḥ-śabdaḥ
sādhu-śabdo ’bhavad divi

Synonyma

atha — potom; apatat — spadla; bhinna — roztříštĕná; śirāḥ — hlava; vraja — bleskem; āhataḥ — zasažená; iva — jako kdyby; kṣaṇāt — ve zlomku vteřiny; jaya — „vítĕzství!“; śabdaḥ — volání; namaḥ — „poklony!“; śabdaḥ — volání; sādhu — „výbornĕ!“; śabdaḥ — volání; abhavat — nastalo; divi — na nebesích.

Překlad

Hlava se mu v okamžiku roztříštila, jako kdyby ji zasáhl blesk, a démon padl k zemi mrtvý. Z nebes bylo slyšet volání „Vítĕzství!“ „Poklony!“ a „Výbornĕ!“

10.88.37

Verš

mumucuḥ puṣpa-varṣāṇi
hate pāpe vṛkāsure
devarṣi-pitṛ-gandharvā
mocitaḥ saṅkaṭāc chivaḥ

Synonyma

mumucuḥ — shazovali; puṣpa — kvĕtů; varṣāṇi — déšť; hate — zabit; pāpe — hříšný; vṛka-asure — démon Vṛka; deva-ṛṣi — nebeští mudrci; pitṛ — zemřelí předkové; gandharvāḥ — a nebeští zpĕváci; mocitaḥ — zbaven; saṅkaṭāt — nebezpečí; śivaḥ — Pán Śiva.

Překlad

Nebeští mudrci, Pitové a Gandharvové shazovali kvĕty, aby oslavili zabití hříšného Vṛkāsury. Nyní byl Pán Śiva mimo nebezpečí.

10.88.38-39

Verš

muktaṁ giriśam abhyāha
bhagavān puruṣottamaḥ
aho deva mahā-deva
pāpo ’yaṁ svena pāpmanā

hataḥ ko nu mahatsv īśa
jantur vai kṛta-kilbiṣaḥ
kṣemī syāt kim u viśveśe
kṛtāgasko jagad-gurau

Synonyma

muktam — osvobozeného; giriśam — Pána Śivu; abhyāha — oslovil; bhagavān puruṣa-uttamaḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství (Nārāyaṇa); aho — ó; deva — Můj milý pane; mahā-deva — Śivo; pāpaḥ — hříšná; ayam — tato osoba; svena — svými vlastními; pāpmanā — hříchy; hataḥ — zabita; kaḥ — co; nu — vskutku; mahatsu — vůči vznešeným svĕtcům; īśa — ó pane; jantuḥ — živá bytost; vai — vskutku; kṛta — když se dopustila; kilbiṣaḥ — přestupku; kṣemī — požehnaná; syāt — může být; kim u — nemluvĕ o, navíc; viśva — vesmíru; īśe — pána (tebe); kṛta-āgaskaḥ — poté, co urazila; jagat — vesmíru; gurau — duchovního mistra.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pak oslovil Pána Giriśu, který byl nyní mimo nebezpečí: „Jen pohleď, ó Mahādevo, Můj pane, jak byl tento zlosyn zabit vlastními hříšnými reakcemi. Která živá bytost může doufat ve štĕstí, pokud urazí vznešené svĕtce, o urážce pána a duchovního mistra vesmíru nemluvĕ?“

Význam

Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho tento výrok Pána Viṣṇua naznačuje mírné pokárání: „Můj milý vlastníku neomezené schopnosti vidĕt, ó majiteli jasné inteligence, požehnání by se nemĕla dávat zlotřilým démonům tímto způsobem. Mohls být zabit! Ty ses ale pouze zajímal o záchranu té ubohé duše, takže jsi neuvažoval o tom, co se ti následkem toho stane.“ Takto, poukazuje Ācārya Viśvanātha Cakravartī, mírné pokárání od Pána Nārāyaṇa také vyzdvihlo výjimečný soucit Pána Śivy.

10.88.40

Verš

ya evam avyākṛta-śakty-udanvataḥ
parasya sākṣāt paramātmano hareḥ
giritra-mokṣaṁ kathayec chṛṇoti vā
vimucyate saṁsṛtibhis tathāribhiḥ

Synonyma

yaḥ — kdokoliv; evam — takto; avyākṛta — nepředstavitelných; śakti — energií; udanvataḥ — oceánu; parasya — Nejvyšší; sākṣāt — osobnĕ projevená; parama-ātmanaḥ — Nadduše; hareḥ — Pán Hari; giritra — Pána Śivy; mokṣam — záchranu; kathayet — pronese; śṛṇoti — vyslechne; vā — nebo; vimucyate — je osvobozen; saṁsṛtibhiḥ — od opakovaného rození a umírání; tathā — také; aribhiḥ — od nepřátel.

Překlad

Pán Hari je přímo projevená Absolutní Pravda, Nejvyšší Duše a neomezený oceán nepředstavitelných energií. Každý, kdo pronese nebo vyslechne tuto zábavu o Jeho záchranĕ Pána Śivy, bude osvobozen ode všech nepřátel a opakovaného rození a umírání.

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī zakončuje tuto kapitolu tímto výrokem:

bhakta-saṅkaṭam ālokya
kṛpā-pūrṇa-hṛd-ambujaḥ
giritraṁ citra-vākyāt tu
mokṣayām āsa keśavaḥ

„Když Pán Keśava vidĕl nebezpečí hrozící Jeho oddanému, Jeho lotosu podobné srdce zaplavil soucit. Tak vysvobodil Pána Śivu před následky jeho vlastních výřečných slov.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté osmé kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Pán Śiva zachránĕn před Vṛkāsurou“.

KAPITOLA OSMDESÁTÁ DEVÁTÁ

Kṛṣṇa a Arjuna přivádĕjí zpĕt brāhmaṇovy syny

10.89.1

Verš

śrī-śuka uvāca
sarasvatyās taṭe rājann
ṛṣayaḥ satram āsata
vitarkaḥ samabhūt teṣāṁ
triṣv adhīśeṣu ko mahān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; sarasvatyāḥ — řeky Sarasvatī; taṭe — na břehu; rājan — ó králi (Parīkṣite); ṛṣayaḥ — mudrci; satram — védskou obĕť; āsata — konali; vitarkaḥ — neshoda; samabhūt — vznikla; teṣām — mezi nimi; triṣu — ze tří; adhīśeṣu — hlavních vládců; kaḥ — kdo; mahān — nejvĕtší.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kdysi, ó králi, když skupina mudrců konala védskou obĕť na březích řeky Sarasvatī, vznikl mezi nimi spor o to, které ze tří hlavních božstev je svrchované.

Význam

Tři zde zmínĕná hlavní božstva jsou Pán Viṣṇu, Pán Brahmā a Pán Śiva.

10.89.2

Verš

tasya jijñāsayā te vai
bhṛguṁ brahma-sutaṁ nṛpa
taj-jñaptyai preṣayām āsuḥ
so ’bhjagād brahmaṇaḥ sabhām

Synonyma

tasya — o tom; jijñāsayā — s touhou dozvĕdĕt se; te — oni; vai — vskutku; bhṛgum — Bhṛgua Muniho; brahma-sutam — syna Brahmy; nṛpa — ó králi; tat — to; jñaptyai — zjistit; preṣayām āsuḥ — poslali; saḥ — on; abhyagāt — přišel; brahmaṇaḥ — Pána Brahmy; sabhām — ke dvoru.

Překlad

Mudrci dychtili tuto otázku vyřešit, ó králi, a tak poslali Bhṛgua, syna Pána Brahmy, aby zjistil odpovĕď. Nejprve přišel ke dvoru svého otce.

Význam

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje v knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství: „Mudrci se dohodli na plánu, podle nĕhož mĕl Bhṛgu vyzkoušet, které z božstev v plné míře oplývá kvalitou dobra.“ Ten, kdo je v kvalitĕ dobra, má vlastnosti jako je snášenlivost a vyrovnanost, zatímco osoby ovládané kvalitami vášnĕ a nevĕdomosti mají sklon se snadno přestat ovládat.

10.89.3

Verš

na tasmai prahvaṇaṁ stotraṁ
cakre sattva-parīkṣayā
tasmai cukrodha bhagavān
prajvalan svena tejasā

Synonyma

na — ne; tasmai — jemu (Brahmovi); prahvaṇam — klanící se; stotram — pronášení modliteb; cakre — učinil; sattva — jeho postavení v kvalitĕ dobra; parīkṣayā — se zámĕrem vyzkoušet; tasmai — na nĕho; cukrodha — rozzlobil se; bhagavān — pán; prajvalan — rozlícený; svena — svou; tejasā — vášní.

Překlad

Aby Bhṛgu vyzkoušel, jak dobře je Pán Brahmā umístĕný v kvalitĕ dobra, nepoklonil se mu a ani ho neoslavil modlitbami. Pán se na nĕho rozzlobil, rozlícený svou vlastní vášní.

10.89.4

Verš

sa ātmany utthitam manyum
ātmajāyātmanā prabhuḥ
aśīśamad yathā vahniṁ
sva-yonyā vāriṇātma-bhūḥ

Synonyma

saḥ — on; ātmani — v sobĕ; utthitam — vyvstalý; manyum — hnĕv; ātma-jāya — vůči svému synovi; ātmanā — svou inteligencí; prabhuḥ — pán; aśīśamat — potlačil; yathā — tak jako; vahnim — oheň; sva — samotný; yonyā — jehož původ; vāriṇā — vodou; ātma-bhūḥ — samozrozený Brahmā.

Překlad

Ačkoliv hnĕv vůči synovi v Brahmovĕ srdci rostl, dokázal jej potlačit využitím inteligence, tak jako je uhašen oheň svým vlastním výtvorem, vodou.

Význam

Pán Brahmā je občas ovlivnĕn svým stykem s kvalitou vášnĕ. Protože je však ādi-kavi, prvorozený a nejpřednĕjší učenec ve vesmíru, když mu mysl začne rozrušovat hnĕv, dokáže jej ovládnout rozlišujícím sebezkoumáním. V tomto případĕ si připomnĕl, že Bhṛgu je jeho syn. Tak v tomto verši Śukadeva Gosvāmī uvádí analogii, že Brahmova vlastní expanze (jeho syn) posloužila k uhašení jeho hnĕvu tak jako voda, která původnĕ vzešla ze živlu ohnĕ při prvotním stvoření, oheň uhasí.

10.89.5

Verš

tataḥ kailāsam agamat
sa taṁ devo maheśvaraḥ
parirabdhuṁ samārebha
utthāya bhrātaraṁ mudā

Synonyma

tataḥ — potom; kailāsam — na horu Kailās; agamat — odebral se; saḥ — on (Bhṛgu); tam — ho; devaḥ mahā-īśvaraḥ — Pán Śiva; parirabdhum — obejmout; samārebhe — pokusil se; utthāya — vstávající; bhrātaram — svého bratra; mudā — s radostí.

Překlad

Bhṛgu se potom odebral na horu Kailās. Tam Pán Śiva povstal a šťastnĕ mu vyšel v ústrety, aby svého bratra objal.

Význam

Ve védské civilizaci se považuje za velmi důležité se řádnĕ přivítat se členy své rodiny, zvláštĕ po dlouhém odloučení. Syn hodný toho jména by mĕl prokázat úctu otci, mladší bratr staršímu bratrovi a starší bratr by mĕl na oplátku projevit náklonnost mladšímu bratrovi.

10.89.6-7

Verš

naicchat tvam asy utpatha-ga
iti devaś cukopa ha
śūlam udyamya taṁ hantum
ārebhe tigma-locanaḥ

patitvā pādayor devī
sāntvayām āsa taṁ girā
atho jagāma vaikuṇṭhaṁ
yatra devo janārdanaḥ

Synonyma

na aicchat — netoužil po tom (objetí); tvam — ty; asi — jsi; utpatha-gaḥ — narušitel cesty (náboženství); iti — takto řkoucí; devaḥ — pán (Śiva); cukopa ha — rozzlobil se; śūlam — trojzubec; udyamya — pozvedající; tam — ho (Bhṛgua); hantum — zabít; ārebhe — chystal se; tigma — divoké; locanaḥ — jehož oči; patitvā — padající; pādayoḥ — k nohám (Pána Śivy); devī — bohynĕ Devī; sāntvayām āsa — upokojila; tam — ho; girā — slovy; atha u — pak; jagāma — (Bhṛgu) odešel; vaikuṇṭham — na duchovní planetu Vaikuṇṭhu; yatra — kde; devaḥ janārdanaḥ — Pán Janārdana (Viṣṇu).

Překlad

Bhṛgu však jeho objetí odmítl slovy: „Jsi kacíř.“ To Pána Śivu rozzlobilo a oči mu divoce plály. Pozvedl trojzubec a chystal se Bhṛgua zabít, když vtom bohynĕ Devī padla k jeho nohám a pronesla nĕjaká slova, aby ho upokojila. Bhṛgu pak odtamtud odešel a odebral se na Vaikuṇṭhu, kde sídlí Pán Janārdana.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda píše: „Uvádí se, že přestupek lze spáchat tĕlem, myslí nebo řečí. První přestupek Bhṛgua Muniho, vůči Pánu Brahmovi, byl přestupek myslí. Druhý přestupek, kritika Pána Śivy za jeho nečisté zvyky, byl přestupek řečí. Vzhledem k tomu, že v Pánu Śivovi převládá kvalita nevĕdomosti, po vyslechnutí Bhṛguovy urážky mu okamžitĕ zrudly oči hnĕvem. V záchvatu neovladatelného vzteku uchopil trojzubec a chystal se Bhṛgua Muniho zabít. Tehdy tam byla přítomná i manželka Pána Śivy, Pārvatī. Její osobní povaha, tak jako povaha Pána Śivy, je smĕsí tří kvalit, a proto se jí říká Triguṇamayī. V tomto případĕ zachránila situaci tím, že v Pánu Śivovi probudila jeho kvalitu dobra.“

Śrīla Jīva Gosvāmī poznamenává, že planeta Vaikuṇṭha, o které je zde řeč, je Śvetadvīpa.

10.89.8-9

Verš

śayānaṁ śriya utsaṅge
padā vakṣasy atāḍayat
tata utthāya bhagavān
saha lakṣmyā satāṁ gatiḥ

sva-talpād avaruhyātha
nanāma śirasā munim
āha te svāgataṁ brahman
niṣīdātrāsane kṣaṇam
ajānatām āgatān vaḥ
kṣantum arhatha naḥ prabho

Synonyma

śayānam — který ležel; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; utsaṅge — na klínĕ; padā — nohou; vakṣasi — do hrudi; atāḍayat — kopl; tataḥ — potom; utthāya — vstávající; bhagavān — Osobnost Božství; saha lakṣmyā — s bohyní Lakṣmī; satām — čistých oddaných; gatiḥ — cíl; sva — Jeho; talpāt — z lůžka; avaruhya — sestupující; atha — potom; nanāma — poklonil se; śirasā — hlavou; munim — mudrci; āha — řekl; te — tobĕ; su-āgatam — uvítání; brahman — ó brāhmaṇo; niṣīda — prosím posaď se; atra — na toto; āsane — sedadlo; kṣaṇam — na okamžik; ajānatām — kteří si nebyli vĕdomi; āgatān — dorazivšího; vaḥ — tebe; kṣantum — odpusť; arhatha — laskavĕ prosíme; naḥ — nám; prabho — ó pane.

Překlad

Tam přišel k Nejvyššímu Pánovi, který ležel s hlavou na klínĕ své společnice Śrī, a kopl Ho do hrudi. Pán poté vstal spolu s bohyní Lakṣmī na znamení úcty. Ten svrchovaný cíl všech čistých oddaných sestoupil ze svého lůžka, před mudrcem se poklonil hlavou k zemi a řekl mu: „Vítej, brāhmaṇo. Prosím, posaď se na toto sedadlo a chvíli si odpočiň. Laskavĕ nám odpusť, drahý pane, že jsme si nevšimli tvého příchodu.“

Význam

Podle Śrīly Jīvy Gosvāmīho v dobĕ této zábavy Bhṛgu Muni ještĕ nebyl čistý vaiṣṇava; jinak by nejednal tak neuváženĕ vůči Nejvyššímu Pánu. Nejenže Pán Viṣṇu odpočíval, ale ležel s hlavou na klínĕ manželky. To, že ho Bhṛgu udeřil v tomto postavení – a ne rukou, ale nohou – byla horší urážka než jakákoliv jiná, kterou si mohl Bhṛgu představit.

Śrīla Prabhupāda komentuje: „Pán Viṣṇu je samozřejmĕ svrchovanĕ milostivý, a tak Ho chování Bhṛgua Muniho nerozzlobilo, protože šlo o vznešeného brāhmaṇu. Brāhmaṇovi je třeba odpustit, i když se nĕkdy dopustí přestupku, a Pán Viṣṇu v tom šel příkladem. Uvádí se však, že od této události není bohynĕ štĕstí Lakṣmī příznivĕ naklonĕna brāhmaṇům, a protože jim upírá požehnání, brāhmaṇové jsou obvykle velmi chudí.“

10.89.10-11

Verš

punīhi saha-lokaṁ māṁ
loka-pālāṁś ca mad-gatān
pādodakena bhavatas
tīrthānāṁ tīrtha-kāriṇā

adyāhaṁ bhagavaḻ lakṣmyā
āsam ekānta-bhājanam
vatsyaty urasi me bhūtir
bhavat-pāda-hatāṁhasaḥ

Synonyma

punīhi — prosím očisti; saha — spolu s; lokam — Mou planetu; mām — Mĕ; loka — různých planet; pālān — vládce; ca — a; mat-gatān — kteří jsou Mi oddáni; pāda — (která omyla) nohy; udakena — vodou; bhavataḥ — tebe, vznešeného; tīrthānām — svatých poutních míst; tīrtha — jejich svatost; kāriṇā — která vytváří; adya — dnes; aham — Já; bhagavan — ó Můj pane; lakṣmyāḥ — Lakṣmī; āsam — stal jsem se; eka-anta — výlučným; bhājanam — útočištĕm; vatsyati — bude sídlit; urasi — na hrudi; me — Mé; bhūtiḥ — bohynĕ štĕstí; bhavat — tvou; pāda — nohou; hata — zničené; aṁhasaḥ — jejíž hříšné reakce.

Překlad

„Prosím očisti Mĕ, Mé sídlo a sídla Mĕ oddaných vládců vesmíru tím, že nám poskytneš vodu, která omyla tvé nohy. Tato posvátná voda je vskutku to, co činí všechna poutní místa svatými. Dnes, můj pane, jsem se stal výlučným útočištĕm bohynĕ štĕstí Lakṣmī, která bude ráda sídlit na Mé hrudi, protože ji tvá noha zbavila hříchů.“

Význam

Śrīla Prabhupāda pokračuje ve svém komentáři: „Takzvaní brāhmaṇové v Kali-yuze jsou nĕkdy velmi pyšní na to, že se vznešený brāhmaṇa, jako byl Bhṛgu Muni, mohl dotknout nohou hrudi Pána Viṣṇua. Ve skutečnosti však šlo o ten nejvĕtší přestupek, třebaže to Pán Viṣṇu díky své ušlechtilosti nebral příliš vážnĕ.“

Nĕkterá vydání Śrīmad-Bhāgavatamu obsahují tento verš mezi verši 11 a 12 a Śrīla Prabhupāda jej také zahrnul do své knihy Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, souhrnné studie desátého zpĕvu:

atīva-komalau tāta
caraṇau te mahā-mune
ity uktvā vipra-caraṇau
mardayan svena pāṇinā

„(Pán řekl brāhmaṇovi Bhṛguovi:) ,Můj drahý otče, ó vznešený mudrci, vím, že tvé nohy jsou velmi mĕkké.̀ Pán Viṣṇu pak začal masírovat Bhṛguovi Munimu nohy.“

10.89.12

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ bruvāṇe vaikuṇṭhe
bhṛgus tan-mandrayā girā
nirvṛtas tarpitas tūṣṇīṁ
bhakty-utkaṇṭho ’śru-locanaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; evam — takto; bruvāṇe — poté, co promluvil; vaikuṇṭhe — Pán Viṣṇu; bhṛguḥ — Bhṛgu; tat — Jeho; mandrayā — velebnými; girā — slovy; nirvṛtaḥ — potĕšen; tarpitaḥ — uspokojen; tūṣṇīm — mlčící; bhakti — oddaností; utkaṇṭhaḥ — přemožený; aśru — slzy; locanaḥ — v jehož očích.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Bhṛgu vyslechl velebná slova Pána Vaikuṇṭhy, cítil spokojenost a potĕšení. Přemožen extází oddanosti zachoval mlčení a oči mu zaplavily slzy.

Význam

Bhṛgu nedokázal Pánovi vĕnovat žádná slova chvály, protože mĕl hrdlo zalknuté slzami extáze. Podle názoru Śrīly Viśvanātha Cakravartīho by mudrc nemĕl být za své urážlivé chování odsuzován, neboť jeho roli v této transcendentální zábavĕ zařídil Pán, Osobnost Božství.

10.89.13

Verš

punaś ca satram āvrajya
munīnāṁ brahma-vādinām
svānubhūtam aśeṣeṇa
rājan bhṛgur avarṇayat

Synonyma

punaḥ — znovu; ca — a; satram — k obĕti; āvrajya — jdoucí; munīnām — mudrců; brahma-vādinām — znalců Véd; sva — osobnĕ; anubhūtam — zažité; aśeṣeṇa — plnĕ; rājan — ó králi (Parīkṣite); bhṛguḥ — Bhṛgu; avarṇayat — popsal.

Překlad

Ó králi, Bhṛgu se poté vrátil do obĕtní arény moudrých védských autorit a popsal jim celou svou zkušenost.

10.89.14-17

Verš

tan niśamyātha munayo
vismitā mukta-saṁśayāḥ
bhūyāṁsaṁ śraddadhur viṣṇuṁ
yataḥ śāntir yato ’bhayam

dharmaḥ sākṣād yato jñānaṁ
vairāgyaṁ ca tad-anvitam
aiśvaryaṁ cāṣṭadhā yasmād
yaśaś cātma-malāpaham

munīnāṁ nyasta-daṇḍānāṁ
śāntānāṁ sama-cetasām
akiñcanānāṁ sādhūnāṁ
yam āhuḥ paramāṁ gatim

sattvaṁ yasya priyā mūrtir
brāhmaṇās tv iṣṭa-devatāḥ
bhajanty anāśiṣaḥ śāntā
yaṁ vā nipuṇa-buddhayaḥ

Synonyma

tat — toto; niśamya — poté, co vyslechli; atha — potom; munayaḥ — mudrci; vismitāḥ — užaslí; mukta — zbaveni; saṁśayāḥ — svých pochyb; bhūyāṁsam — jako nejvĕtšího; śraddadhuḥ — vložili svou víru; viṣṇum — v Pána Viṣṇua; yataḥ — z nĕhož; śāntiḥ — klid; yataḥ — z nĕhož; abhayam — nebojácnost; dharmaḥ — náboženství; sākṣāt — ve svých přímých projevech; yataḥ — z nĕhož; jñānam — poznání; vairāgyam — odpoutanost; ca — a; tat — to (poznání); anvitam — zahrnující; aiśvaryam — mystická síla (dosažená praktikováním yogy); ca — a; aṣṭadhā — osmerá; yasmāt — z nĕhož; yaśaḥ — Jeho sláva; ca — také; ātma — mysli; mala — znečištĕní; apaham — která ničí; munīnām — mudrců; nyasta — kteří se vzdali; daṇḍānām — násilí; śāntānām — klidné; sama — vyrovnané; cetasām — jejichž mysli; akiñcanānām — nesobečtí; sādhūnām — svatí; yam — jehož; āhuḥ — nazývají; paramām — svrchovaným; gatim — cílem; sattvam — kvalita dobra; yasya — jehož; priyā — oblíbené; mūrtiḥ — vtĕlení; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; tu — a; iṣṭa — uctívaná; devatāḥ — božstva; bhajanti — uctívají; anāśiṣaḥ — bez vedlejších tužeb; śāntāḥ — ti, kdo dosáhli duchovního klidu; yam — jejichž; vā — vskutku; nipuṇa — zkušené; buddhayaḥ — jejichž inteligenční schopnosti.

Překlad

Mudrci užaslí nasloucháním Bhṛguova vyprávĕní byli zbaveni všech pochyb a nabyli přesvĕdčení, že Viṣṇu je nejvĕtší Pán. Z Nĕho pochází klid, nebojácnost, základní zásady náboženství, odpoutanost s poznáním, osmeré síly mystické yogy a Jeho oslavování, které očišťuje mysl ode všech nečistot. Je znám jako svrchovaný cíl tĕch, kdo jsou klidní a vyrovnaní – nesobeckých, moudrých svĕtců, kteří se vzdali veškerého násilí. Jeho nanejvýš drahou podobou je ta z čistého dobra a brāhmaṇové jsou Jeho božstva hodná uctívání. Osoby s pronikavou inteligencí, které dosáhly duchovního klidu, Ho uctívají bez sobeckých pohnutek.

Význam

Ten, kdo se stane oddaným Osobnosti Božství, snadno dosáhne božského poznání a odpoutanosti od smyslového požitku a to bez zvláštního úsilí. V jedenáctém zpĕvu Śrīmad Bhāgavatamu (11.2.42) je popsáno:

bhaktiḥ pareśānubhavo viraktir
anyatra caiṣa trika eka-kālaḥ
prapadyamānasya yathāśnataḥ syus
tuṣṭiḥ puṣṭiḥ kṣud-apāyo 'nu-ghāsam

„Tak jako u toho, kdo jí, s každým soustem vzrůstá uspokojení, výživa a ubývá hlad, objevují se u toho, kdo přijímá útočištĕ u Nejvyšší Osobnosti Božství, zároveň oddanost, přímé vnímání Nejvyššího Pána a odpoutanost ode všeho ostatního.“ Podobnĕ v prvním zpĕvu (1.2.7) Śrīla Sūta Gosvāmī states:

vāsudeve bhagavati
bhakti-yogaḥ prayojitaḥ
janayaty āśu vairāgyaṁ
jñānaṁ ca yad ahaitukam

„Vykonáváním oddané služby pro Osobnost Božství Śrī Kṛṣṇu získává človĕk okamžitĕ bezpříčinné poznání a odpoutanost od svĕta.“

Pán Śrī Kapila v pokynech své matce Devahūti uvádí, že osmeré yogové síly jsou také plody oddané služby:

atho vibhūtiṁ mama māyāvinas tām
aiśvaryam aṣṭāṅgam anupravṛttam
śrīyaṁ bhāgavatīṁ vāspṛhayanti bhadrāṁ
parasya me te 'śnuvate hi loke

„Jelikož je oddaný zcela pohroužen v myšlenkách na Mĕ, netouží ani po nejvĕtších darech dostupných na vyšších planetárních systémech včetnĕ Satyaloky. Nepřeje si získat osm druhů hmotné dokonalosti, které jsou výsledkem mystické yogy, a netouží ani dosáhnout království Boha. Přestože však oddaný po tĕchto vĕcech netouží, ještĕ v tomto životĕ užívá všech nabízených darů.“ (Bhāg. 3.25.37)

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že ve verši 16 jsou vyjmenovány tři druhy transcendentalistů: muniové, śāntové a sādhuové. Jedná se, v pořadí podle rostoucí důležitosti, o osoby usilující o osvobození, ty, které osvobození dosáhly, a ty, které se vĕnují čisté oddané službĕ Pánu Viṣṇuovi.

10.89.18

Verš

tri-vidhākṛtayas tasya
rākṣasā asurāḥ surāḥ
guṇinyā māyayā sṛṣṭāḥ
sattvaṁ tat tīrtha-sādhanam

Synonyma

tri-vidha — tří druhů; ākṛtayaḥ — podoby; tasya — Jeho; rākṣasāḥ — nevĕdomí duchové; asurāḥ — démoni; surāḥ — a polobozi; guṇinyāḥ — podmínĕní hmotnými kvalitami; māyayā — Jeho hmotnou energií; sṛṣṭāḥ — stvoření; sattvam — kvalita dobra; tat — mezi nimi; tīrtha — životního úspĕchu; sādhanam — prostředek dosažení.

Překlad

Pán se expanduje do tří druhů projevených bytostí – Rākṣasů, démonů a polobohů. Ty všechny stvořila Pánova hmotná energie a jsou podmínĕni jejími kvalitami. Mezi tĕmito třemi kvalitami je však kvalita dobra prostředkem dosažení konečného úspĕchu v životĕ.

Význam

V knize Kṛṣṇa Śrīla Prabhupāda píše: „V kvalitách hmotné přírody se nacházejí různé druhy lidí. Ti v kvalitĕ nevĕdomosti se nazývají rākṣasové, ti v kvalitĕ vášnĕ asurové a ti v kvalitĕ dobra surové, neboli polobozi. Hmotná příroda tvoří tyto tři skupiny lidí pod vedením Nejvyššího Pána, ale ti v kvalitĕ dobra mají vĕtší šanci být povzneseni do duchovního svĕta, domů, zpátky k Bohu.“

10.89.19

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ sārasvatā viprā
nṛṇām saṁśaya-nuttaye
puruṣasya padāmbhoja-
sevayā tad-gatiṁ gatāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ittham — takto; sārasvatāḥ — žijící podél řeky Sarasvatī; viprāḥ — učení brāhmaṇové; nṛṇām — lidí; saṁśaya — pochybnosti; nuttaye — rozptýlit; puruṣasya — Nejvyšší Osoby; pada-ambhoja — lotosovým nohám; sevayā — službou; tat — Jeho; gatim — cíle; gataḥ — dosáhli.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Učení brāhmaṇové žijící podél řeky Sarasvatī dospĕli k tomuto závĕru, aby rozptýlili pochybnosti všech lidí. Pak oddanĕ sloužili lotosovým nohám Nejvyššího Pána a dosáhli Jeho sídla.

10.89.20

Verš

śrī-sūta uvāca
ity etan muni-tanayāsya-padma-gandha
pīyūṣaṁ bhava-bhaya-bhit parasya puṁsaḥ
su-ślokaṁ śravaṇa-puṭaiḥ pibaty abhīkṣṇam
pāntho ’dhva-bhramaṇa-pariśramaṁ jahāti

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta pravil; iti — takto vyřčený; etat — tento; muni — mudrce (Vyāsadevy); tanaya — syna (Śukadevy); āsya — z úst; padma — (která jsou jako) lotos; gandha — s vůní; pīyūṣam — nektar; bhava — hmotného života; bhaya — strach; bhit — který ničí; parasya — svrchované; puṁsaḥ — Osobnosti Božství; su-ślokam — slavné; śravaṇa — uší; puṭaiḥ — otvory; pibati — pije; abhīkṣṇam — neustále; pānthaḥ — cestovatel; adhva — na cestĕ; bhramaṇa — ze svého putování; pariśramam — únavy; jahāti — vzdává se.

Překlad

Śrī Sūta Gosvāmī pravil: Tak tento voňavý nektar tekl z lotosových úst Śukadevy Gosvāmīho, syna mudrce Vyāsadevy. Tato úžasná oslava Nejvyšší Osoby ničí veškerý strach z hmotné existence. Cestovatel, který neustále pije tento nektar ušními otvory, zapomene na únavu z putování po cestách svĕtského života.

Význam

Toto vyprávĕní Śrīly Śukadevy Gosvāmīho je cenné dvĕma způsoby: Pro ty, kdo trpí duchovní slabostí, je to účinný elixír k vyléčení nemoci klamu. A pro odevzdané vaiṣṇavy je to lahodný a posilující nápoj s vůní realizací Śrī Śuky.

10.89.21

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā dvāravatyāṁ tu
vipra-patnyāḥ kumārakaḥ
jāta-mātro bhuvaṁ spṛṣṭvā
mamāra kila bhārata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; ekadā — kdysi; dvāravatyām — ve Dvārace; tu — a; vipra — brāhmaṇovy; patnyāḥ — manželky; kumārakaḥ — novorozenĕ; jāta — narozené; mātraḥ — pouze; bhuvam — zemĕ; spṛṣṭvā — poté, co se dotklo; mamāra — zemřelo; kila — vskutku; bhārata — ó potomku Bharaty (Parīkṣite Mahārāji).

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kdysi ve Dvārace brāhmaṇova manželka porodila syna, ale novorozenĕ zemřelo, jakmile se dotklo zemĕ, ó Bhārato.

Význam

V této kapitole byl Pán Viṣṇu oslavován jako Nejvyšší Bůh. Nyní Śukadeva Gosvāmī ztotožní Pána Kṛṣṇu s tou samou Osobností Božství tím, že popíše Jeho další zábavu, která vyzdvihla Jeho jedinečné, božské vlastnosti.

10.89.22

Verš

vipro gṛhītvā mṛtakaṁ
rāja-dvāry upadhāya saḥ
idaṁ provāca vilapann
āturo dīna-mānasaḥ

Synonyma

vipraḥ — brāhmaṇa; gṛhītvā — poté, co vzal; mṛtakam — mrtvolku; rāja — krále (Ugraseny); dvāri — ke dveřím; upadhāya — poté, co ji přinesl; saḥ — on; idam — toto; provāca — řekl; vilapan — naříkající; āturaḥ — rozrušený; dīna — sklíčená; mānasaḥ — jehož mysl.

Překlad

Brāhmaṇa vzal mrtvolku a položil ji ke dveřím dvora krále Ugraseny. Potom, rozrušený a nešťastnĕ naříkající, takto promluvil.

10.89.23

Verš

brahma-dviṣaḥ śaṭha-dhiyo
lubdhasya viṣayātmanaḥ
kṣatra-bandhoḥ karma-doṣāt
pañcatvaṁ me gato ’rbhakaḥ

Synonyma

brahma — vůči brāhmaṇům; dviṣaḥ — nenávistný; śaṭha — neupřímná; dhiyaḥ — jehož mentalita; lubdhasya — lakotný; viṣaya-ātmanaḥ — propadlý smyslovému požitku; kṣatra-bandhoḥ — nekvalifikovaného kṣatriyi; karma — při plnĕní povinností; doṣāt — kvůli nedostatkům; pañcatvam — smrt; me — mého; gataḥ — potkala; arbhakaḥ — syna.

Překlad

(Brāhmaṇa pravil:) Tento neupřímný, chamtivý nepřítel brāhmaṇů, tento nekvalifikovaný vládce propadlý smyslovému požitku, způsobil smrt mého syna nĕjakými nedostatky v plnĕní svých povinností.

Význam

Brāhmaṇa předpokládal, že on sám neudĕlal nic, co by způsobilo synovu smrt, a považoval za odůvodnĕné vinit krále Ugrasenu. Ve védském společenském systému je vládce považován za odpovĕdného za vše, co se dĕje v jeho království, ať dobré či špatné. I v demokracii by mĕl manažer, který se ujme nĕjaké skupiny nebo projektu, přijmout osobní odpovĕdnost za jakýkoliv neúspĕch místo toho aby se, jak je dnes bĕžné, snažil svalit vinu na své podřízené nebo nadřízené.

10.89.24

Verš

hiṁsā-vihāraṁ nṛpatiṁ
duḥśīlam ajitendriyam
prajā bhajantyaḥ sīdanti
daridrā nitya-duḥkhitāḥ

Synonyma

hiṁsā — násilí; vihāram — jehož zábava; nṛ-patim — tomuto králi; duḥśīlam — zlotřilému; ajita — nepřemožené; indriyam — jehož smysly; prajāḥ — obyvatelé; bhajantyaḥ — sloužící; sīdanti — trpí úzkostí; daridrāḥ — chudí; nitya — vždy; duḥkhitāḥ — nešťastní.

Překlad

Ovčané sloužící tak zlotřilému králi, kterého tĕší násilí a nedokáže ovládat své smysly, jsou odsouzeni k tomu, aby trpĕli chudobou a neustálým neštĕstím.

10.89.25

Verš

evaṁ dvitīyaṁ viprarṣis
tṛtīyaṁ tv evam eva ca
visṛjya sa nṛpa-dvāri
tāṁ gāthāṁ samagāyata

Synonyma

evam — stejnĕ; dvitīyam — podruhé; vipra-ṛṣiḥ — moudrý brāhmaṇa; tṛtīyam — potřetí; tu — a; evam eva ca — zcela stejnĕ; visṛjya — zanechávající (svého mrtvého syna); saḥ — on; nṛpa-dvāri — u králových dveří; tām — stejnou; gāthām — píseň; samagāyata — zpíval.

Překlad

Moudrého brāhmaṇu stihlo stejné neštĕstí s jeho druhým a třetím dítĕtem. Pokaždé zanechal tĕlo svého mrtvého syna u králových dveří a zpíval stejnou naříkavou píseň.

10.89.26-27

Verš

tām arjuna upaśrutya
karhicit keśavāntike
parete navame bāle
brāhmaṇaṁ samabhāṣata

kiṁ svid brahmaṁs tvan-nivāse
iha nāsti dhanur-dharaḥ
rājanya-bandhur ete vai
brāhmaṇāḥ satram āsate

Synonyma

tām — ten (nářek); arjunaḥ — Arjuna; upaśrutya — shodou okolností vyslechl; karhicit — jednou; keśava — Pána Kṛṣṇy; antike — v blízkosti; parete — když zemřelo; navame — deváté; bāle — dítĕ; brāhmaṇam — brāhmaṇovi; samabhāṣata — řekl; kim svit — zda; brahman — ó brāhmaṇo; tvat — tvém; nivāse — v domovĕ; iha — zde; na asti — není; dhanuḥ-dharaḥ — držící v ruce luk; rājanya-bandhuḥ — pokleslý člen královského stavu; ete — tito (kṣatriyové); vaḥ — vskutku; brāhmaṇāḥ — (jako) brāhmaṇové; satre — u velké ohňové obĕti; āsate — jsou přítomní.

Překlad

Když zemřelo deváté dítĕ, Arjuna, který byl poblíž Pána Keśavy, shodou okolností vyslechl brāhmaṇův nářek. Arjuna tedy brāhmaṇu oslovil: „Co se dĕje, můj milý brāhmaṇo? Neexistuje snad nĕjaký pokleslý člen královského stavu schopný alespoň stát před tvým domem s lukem v ruce? Tito kṣatriyové se chovají jako kdyby to byli brāhmaṇové netečnĕ konající ohňové obĕti.

10.89.28

Verš

dhana-dārātmajāpṛktā
yatra śocanti brāhmaṇāḥ
te vai rājanya-veṣeṇa
naṭā jīvanty asum-bharāḥ

Synonyma

dhana — od bohatství; dāra — manželek; ātmaja — a dĕtí; apṛktāḥ — oddĕlení; yatra — ve které (situaci); śocanti — naříkají; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; te — oni; vai — vskutku; rājanya-veṣeṇa — přestrojení za krále; naṭāḥ — herci; jīvanti — žijí; asum-bharāḥ — vydĕlávající si na živobytí.

Překlad

„Vládci království, v nĕmž brāhmaṇové naříkají nad ztraceným bohatstvím, manželkami a dĕtmi, jsou pouze podvodníci v rolích králů, jen aby si vydĕlali na živobytí.

10.89.29

Verš

ahaṁ prajāḥ vāṁ bhagavan
rakṣiṣye dīnayor iha
anistīrṇa-pratijño ’gniṁ
pravekṣye hata-kalmaṣaḥ

Synonyma

aham — já; prajāḥ — potomstvo; vām — vás dvou (tebe a tvé manželky); bhagavan — ó pane; rakṣiṣye — ochráním; dīnayoḥ — ubohých; iha — v tomto ohledu; anistīrṇa — neplnící; pratijñaḥ — svůj slib; agnim — ohnĕ; pravekṣye — vstoupím do; hata — zničené; kalmaṣaḥ — jehož znečištĕní.

Překlad

„Můj pane, ochráním potomstvo tvé a tvojí manželky, kteří trpíte takovou úzkostí. A pokud tento slib nesplním, vstoupím do ohnĕ, abych odčinil svůj hřích.“

Význam

Ušlechtilý Arjuna by nemohl snést hanbu v podobĕ nesplnĕní slibu. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītĕ (2.34): sambhāvitasya cākīrtir maraṇād atiricyate: „Pro osobu požívající vážnosti je ostuda horší než smrt.“

10.89.30-31

Verš

śrī-brāhmaṇa uvāca
saṅkarṣaṇo vāsudevaḥ
pradyumno dhanvināṁ varaḥ
aniruddho ’prati-ratho
na trātuṁ śaknuvanti yat

tat kathaṁ nu bhavān karma
duṣkaraṁ jagad-īśvaraiḥ
tvaṁ cikīrṣasi bāliśyāt
tan na śraddadhmahe vayam

Synonyma

śrī-brāhmaṇaḥ uvāca — brāhmaṇa pravil; saṅkarṣaṇaḥ — Pán Saṅkarṣaṇa (Balarāma); vāsudevaḥ — Pán Vāsudeva (Kṛṣṇa); pradyumnaḥ — Pradyumna; dhanvinām — z lučištníků; varaḥ — nejlepší; aniruddhaḥ — Aniruddha; aprati-rathaḥ — jedinečný bojovník na kočáru; na — ne; trātum — zachránit; śaknuvanti — byli schopni; yat — vzhledem k tomu; tat — takto; katham — proč; nu — vskutku; bhavān — ty; karma — čin; duṣkaram — nemožný; jagat — vesmíru; īśvaraiḥ — pro Pány; tvam — ty; cikīrṣasi — zamýšlíš učinit; bāliśyāt — z naivity; tat — proto; na śraddadhmahe — nevĕříme; vayam — my.

Překlad

Brāhmaṇa pravil: Ani Saṅkarṣaṇa, Vāsudeva, Pradyumna, nejlepší z lučištníků, ani jedinečný bojovník Aniruddha nedokázali zachránit mé syny. Proč se tedy naivnĕ pokoušíš o čin, který všemocní Pánové vesmíru nemohli vykonat? Nemůžeme tĕ brát vážnĕ.

10.89.32

Verš

śrī-arjuna uvāca
nāhaṁ saṅkarṣaṇo brahman
na kṛṣṇaḥ kārṣṇir eva ca
ahaṁ vā arjuno nāma
gāṇḍīvaṁ yasya vai dhanuḥ

Synonyma

śrī-arjunaḥ uvāca — Śrī Arjuna pravil; na — ne; aham — já; saṅkarṣaṇaḥ — Pán Balarāma; brahman — ó brāhmaṇo; na — ne; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; kārṣṇiḥ — potomek Pána Kṛṣṇy; eva ca — ani; aham — já; vai — vskutku; arjunaḥ nāma — známý jako Arjuna; gāṇḍīvam — Gāṇḍīva; yasya — jehož; vai — vskutku; dhanuḥ — luk.

Překlad

Śrī Arjuna pravil: Nejsem ani Pán Saṅkarṣaṇa, ó brāhmaṇo, ani Pán Kṛṣṇa, dokonce ani Kṛṣṇův syn. Jsem Arjuna, vládce luku Gāṇḍīvy.

10.89.33

Verš

māvamaṁsthā mama brahman
vīryaṁ tryambaka-toṣaṇam
mṛtyuṁ vijitya pradhane
āneṣye te prajāḥ prabho

Synonyma

mā avamaṁsthāḥ — nesnižuj; mama — mou; brahman — ó brāhmaṇo; vīryam — statečnost; tri-ambaka — Pán Śiva; toṣaṇam — která potĕšila; mṛtyum — zosobnĕnou smrt; vijitya — porážející; pradhane — v boji; āneṣye — přivedu zpĕt; te — tvé; prajāḥ — dĕti; prabho — ó pane.

Překlad

Nesnižuj mou schopnost, která stačila na to, aby potĕšila Pána Śivu, ó brāhmaṇo. Přivedu zpĕt tvé syny, milý pane, i kdybych musel v boji porazit samotnou Smrt.

10.89.34

Verš

evaṁ viśrambhito vipraḥ
phālgunena parantapa
jagāma sva-gṛhaṁ prītaḥ
pārtha-vīryaṁ niśāmayan

Synonyma

evam — takto; viśrambhitaḥ — obdařený vírou; vipraḥ — brāhmaṇa; phālgunena — Arjunou; param — nepřátel; tapa — ó trýzniteli (Parīkṣite Mahārāji); jagāma — odešel; sva — do svého; gṛham — domu; prītaḥ — spokojený; pārtha — syna Pṛthy; vīryam — o moci; niśāmayan — poté, co slyšel.

Překlad

Brāhmaṇa, takto přesvĕdčený Arjunou, ó trýzniteli nepřátel, odešel domů, spokojen s tím, že slyšel Arjunovo prohlášení o jeho moci.

10.89.35

Verš

prasūti-kāla āsanne
bhāryāyā dvija-sattamaḥ
pāhi pāhi prajāṁ mṛtyor
ity āhārjunam āturaḥ

Synonyma

prasūti — porodu; kāle — doba; āsanne — blížící se; bhāryāyāḥ — jeho manželky; dvija — brāhmaṇa; sat-tamaḥ — nanejvýš vznešený; pāhi — prosím zachraň; pāhi — prosím zachraň; prajām — mé dítĕ; mṛtyoḥ — před smrtí; iti — takto; āha — promluvil; arjunam — k Arjunovi; āturaḥ — rozrušený.

Překlad

Když mĕla manželka vznešeného brāhmaṇy znovu porodit, šel s velkou úzkostí za Arjunou a žádal ho: „Prosím, prosím zachraň mé dítĕ před smrtí!“

10.89.36

Verš

sa upaspṛśya śucy ambho
namaskṛtya maheśvaram
divyāny astrāṇi saṁsmṛtya
sajyaṁ gāṇḍīvam ādade

Synonyma

saḥ — on (Arjuna); upaspṛśya — poté, co se dotkl; śuci — čisté; ambhaḥ — vody; namaḥ-kṛtya — poté, co se poklonil; mahā-īśvaram — Pánu Śivovi; divyāni — nebeské; astrāṇi — zbranĕ; saṁsmṛtya — vzpomínající na; sajyam — tĕtivu; gāṇḍīvam — luku Gāṇḍīva; ādade — nasadil.

Překlad

Arjuna se dotkl čisté vody, poklonil se Pánu Maheśvarovi, vzpomnĕl si na mantry svých nebeských zbraní a nasadil tĕtivu svému luku Gāṇḍīva.

Význam

Ācāryové poukazují na to, že brāhmaṇa dal najevo neúctu vůči Pánu Kṛṣṇovi, a tak se Arjuna taktnĕ poklonil Pánu Śivovi, který ho naučil používat mantry zbranĕ Pāśupāty.

10.89.37

Verš

nyaruṇat sūtikāgāraṁ
śarair nānāstra-yojitaiḥ
tiryag ūrdhvam adhaḥ pārthaś
cakāra śara-pañjaram

Synonyma

nyaruṇat — obklopil; sūtikā-āgāram — porodní dům; śaraiḥ — šípy; nānā — různými; astra — ke zbraním; yojitaiḥ — patřícími; tiryak — vodorovnĕ; ūrdhvam — nahoru; adhaḥ — dolů; pārthaḥ — Arjuna; cakāra — vytvořil; śara — ze šípů; pañjaram — klec.

Překlad

Arjuna ohradil porodní dům šípy patřícími k různým zbraním. Tak syn Pṛthy vytvořil ochrannou klec ze šípů obklopující dům smĕrem nahoru, dolů a ze stran.

10.89.38

Verš

tataḥ kumāraḥ sañjāto
vipra-patnyā rudan muhuḥ
sadyo ’darśanam āpede
sa-śarīro vihāyasā

Synonyma

tataḥ — potom; kumāraḥ — novorozenĕ; sañjātaḥ — narozené; vipra — brāhmaṇovy; patnyāḥ — manželky; rudan — naříkající; muhuḥ — nĕjakou dobu; sadyaḥ — náhle; adarśanam āpede — zmizelo; sa — se; śarīraḥ — svým tĕlem; vihāyasā — na obloze.

Překlad

Brāhmaṇova manželka porodila, ale poté, co novorozenĕ chvíli naříkalo, náhle zmizelo ve svém tĕle na obloze.

10.89.39

Verš

tadāha vipro vijayaṁ
vinindan kṛṣṇa-sannidhau
mauḍhyaṁ paśyata me yo ’haṁ
śraddadhe klība-katthanam

Synonyma

tadā — potom; āha — řekl; vipraḥ — brāhmaṇa; vijayam — Arjunovi; vinindan — kritizující; kṛṣṇa-sannidhau — v přítomnosti Pána Kṛṣṇy; mauḍhyam — pošetilost; paśyata — jen pohleďte na; me — mou; yaḥ — kterou; aham — já; śraddadhe — důvĕřoval jsem; klība — impotentního eunucha; katthanam — vychloubání.

Překlad

Brāhmaṇa pak Arjunu zesmĕšnil před Pánem Kṛṣṇou: „Jen pohleďte, jak pošetilý jsem byl, když jsem důvĕřoval eunuchovu vychloubání!“

10.89.40

Verš

na pradyumno nāniruddho
na rāmo na ca keśavaḥ
yasya śekuḥ paritrātuṁ
ko ’nyas tad-aviteśvaraḥ

Synonyma

na — ne; pradyumnaḥ — Pradyumna; na — ne; aniruddhaḥ — Aniruddha; na — ne; rāmaḥ — Balarāma; na — ne; ca — také; keśavaḥ — Kṛṣṇa; yasya — jehož (dĕti); śekuḥ — dokázali; paritrātum — zachránit; kaḥ — kdo; anyaḥ — jiný; tat — v této situaci; avitā — jako ochránce; īśvaraḥ — schopný.

Překlad

„Když ani Pradyumna, Aniruddha, Rāma či Keśava nemohou nĕkoho zachránit, kdo jiný to dokáže?“

10.89.41

Verš

dhig arjunaṁ mṛṣā-vādaṁ
dhig ātma-ślāghino dhanuḥ
daivopasṛṣṭaṁ yo mauḍhyād
āninīṣati durmatiḥ

Synonyma

dhik — zavržení; arjunam — Arjunovi; mṛṣā — falešná; vādam — jehož řeč; dhik — zavržení; ātma — vlastního; ślāghinaḥ — toho, který oslavuje; dhanuḥ — luku; daiva — osudem; upasṛṣṭam — odneseného; yaḥ — kdo; mauḍhyāt — vlivem klamu; āninīṣati — zamýšlí přivést zpĕt; durmatiḥ — neinteligentní.

Překlad

„K čertu s tím lhářem Arjunou! K čertu s lukem toho chvastouna! Je tak pošetilý, že propadl klamu, že dokáže přivést zpĕt osobu, kterou odnesl osud.“

10.89.42

Verš

evaṁ śapati viprarṣau
vidyām āsthāya phālgunaḥ
yayau saṁyamanīm āśu
yatrāste bhagavān yamaḥ

Synonyma

evam — takto; śapati — zatímco ho proklínal; vipra-ṛṣau — moudrý brāhmaṇa; vidyām — mystickému zaříkadlu; āsthāya — uchylující se k; phālgunaḥ — Arjuna; yayau — odebral se; saṁyamanīm — do nebeského mĕsta Saṁyamanī; asu — ihned; yatra — kde; āste — žije; bhagavān yamaḥ — Pán Yamarāja.

Překlad

Zatímco ho moudrý brāhmaṇa dále urážel, Arjuna použil mystické zaříkadlo, aby se v mžiku odebral do Saṁyamanī, nebeského mĕsta, kde sídlí Pán Yamarāja.

10.89.43-44

Verš

viprāpatyam acakṣāṇas
tata aindrīm agāt purīm
āgneyīṁ nairṛtīṁ saumyāṁ
vāyavyāṁ vāruṇīm atha
rasātalaṁ nāka-pṛṣṭhaṁ
dhiṣṇyāny anyāny udāyudhaḥ

tato ’labdha-dvija-suto
hy anistīrṇa-pratiśrutaḥ
agniṁ vivikṣuḥ kṛṣṇena
pratyuktaḥ pratiṣedhatā

Synonyma

vipra — brāhmaṇovo; apatyam — dítĕ; acakṣāṇaḥ — když nevidĕl; tataḥ — odtamtud; aindrīm — Pána Indry; agāt — odebral se; purīm — do mĕsta; āgneyīm — mĕsta boha ohnĕ; nairṛtīm — mĕsta nižšího boha smrti (Nirṛtiho, který se liší od Pána Yamy); saumyam — mĕsta boha mĕsíce; vāyavyām — mĕsta boha vĕtru; vāruṇīm — mĕsta boha vod; atha — potom; rasātalam — podzemní oblast; nāka-pṛṣṭham — vrchol nebes; dhiṣṇyāni — říše; anyāni — ostatní; udāyudhaḥ — s připravenými zbranĕmi; tataḥ — z nich; alabdha — nezískávající; dvija — brāhmaṇova; sutaḥ — syna; hi — vskutku; anistīrṇa — poté, co nesplnil; pratiśrutaḥ — slíbené; agnim — ohnĕ; vivikṣuḥ — chystající se vstoupit do; kṛṣṇena — Pánem Kṛṣṇou; pratyuktaḥ — zastavený; pratiṣedhatā — který se ho pokusil přemluvit, aby od toho upustil.

Překlad

Když tam Arjuna brāhmaṇovo dítĕ nevidĕl, odebral se do mĕst Agniho, Nirṛtiho, Somy, Vāyua a Varuṇy. S připravenými zbranĕmi prohledal všechny říše vesmíru, od dolní části podzemní oblasti po vrchol nebes. Jelikož nikde brāhmaṇova syna nenašel, nakonec se rozhodl vstoupit do posvátného ohnĕ, neboť nesplnil svůj slib. Právĕ když se k tomu však chystal, Pán Kṛṣṇa ho zastavil a pronesl tato slova.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī komentuje, že Arjuna bezvýhradnĕ vĕřil Pánu Śivovi jako svému guruovi, a tak se neobtĕžoval s prohledáváním nebeského sídla Pána Śivy.

10.89.45

Verš

darśaye dvija-sūnūṁs te
māvajñātmānam ātmanā
ye te naḥ kīrtiṁ vimalāṁ
manuṣyāḥ sthāpayiṣyanti

Synonyma

darśaye — ukážu; dvija — brāhmaṇy; sūnūn — syny; te — tobĕ; mā — prosím ne; avajña — ponižuj; ātmānam — se; ātmanā — svou myslí; ye — kdo; te — tito (kritici); naḥ — nás dvou; kīrtim — slávu; vimalām — neposkvrnĕnou; manuṣyāḥ — lidé; sthāpayiṣyanti — prosadí.

Překlad

(Pán Kṛṣṇa pravil:) Ukážu ti brāhmaṇovy syny, tak se prosím takto neponižuj. Ti samí lidé, kteří nás nyní kritizují, brzy rozhlásí naši neposkvrnĕnou slávu.

10.89.46

Verš

iti sambhāṣya bhagavān
arjunena saheśvaraḥ
divyaṁ sva-ratham āsthāya
pratīcīṁ diśam āviśat

Synonyma

iti — takto; sambhāṣya — hovořící; bhagavān — Osobnost Božství; arjunena saha — s Arjunou; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán; divyam — božského; sva — svého; ratham — kočáru; āsthāya — usedající do; pratīcīm — západního; diśam — smĕru; āviśat — vstoupil do.

Překlad

Když to Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, Arjunovi oznámil, vybídl ho, aby si k Nĕmu přisedl do Jeho božského kočáru a spolu vyrazili k západu.

10.89.47

Verš

sapta dvīpān sa-sindhūṁś ca
sapta sapta girīn atha
lokālokaṁ tathātītya
viveśa su-mahat tamaḥ

Synonyma

sapta — sedm; dvīpān — ostrovů; sa — s; sindhūn — jejich oceány; ca — a; sapta sapta — sedmi; girīn — horami; atha — potom; loka-alokam — pohoří oddĕlující svĕtlo od temnoty; tathā — také; atītya — překračující; viveśa — vstoupil do; su-mahat — nesmírné; tamaḥ — temnoty.

Překlad

Pánův kočár přeletĕl sedm ostrovů středu vesmíru, každý se svým oceánem a sedmi hlavními horami. Pak přeletĕl hranici Lokāloky a vstoupil do nesmírné oblasti naprosté temnoty.

Význam

V knize Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství Śrīla Prabhupāda poznamenává: „Kṛṣṇa minul všechny tyto planety a dojel k obalu vesmíru. Śrīmad-Bhāgavatam jej popisuje jako velkou temnotu. Hmotný svĕt jako celek se popisuje jako temný. V meziplanetárním prostoru září sluneční svĕtlo, ale v obalu je kvůli nepřítomnosti slunečního svitu přirozená temnota.“

10.89.48-49

Verš

tatrāśvāḥ śaibya-sugrīva-
meghapuṣpa-balāhakāḥ
tamasi bhraṣṭa-gatayo
babhūvur bharatarṣabha

tān dṛṣṭvā bhagavān kṛṣṇo
mahā-yogeśvareśvaraḥ
sahasrāditya-saṅkāśaṁ
sva-cakraṁ prāhiṇot puraḥ

Synonyma

tatra — tam; aśvāḥ — konĕ; śaibya-sugrīva-meghapuṣpa-balāhakāḥ — jménem Śaibya, Sugrīva, Meghapuṣpa a Balāhaka; tamasi — v temnotĕ; bhraṣṭa — poté, co ztratili; gatayaḥ — cestu; babhūvuḥ — stali se; bharata-ṛṣabha — ó nejlepší Bhāratů; tān — je; dṛṣṭvā — když vidĕl; bhagavān — Osobnost Božství; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; mahā — svrchovaných; yoga-īśvara — mistrů yogy; īśvaraḥ — mistr; sahasra — tisíci; āditya — slunci; saṅkāśam — srovnatelnou s; sva — svou osobní; cakram — zbraň v podobĕ disku; prāhiṇot — poslal; puraḥ — napřed.

Překlad

V té temnotĕ konĕ – Śaibya, Sugrīva, Meghapuṣpa a Balāhaka – ztratili cestu. Když je Pán Kṛṣṇa, svrchovaný mistr všech mistrů yogy, vidĕl v této situaci, ó nejlepší z Bhāratů, poslal svůj disk Sudarśanu před kočár. Disk zářil jako tisíce sluncí.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī podává následující vhled do tohoto verše. Konĕ Pána Kṛṣṇy sestoupili z Vaikuṇṭhy, aby se podíleli na Jeho pozemských zábavách. Jelikož sám Pán předstíral, že je smrtelná lidská bytost, Jeho konĕ nyní jednali zmatenĕ, aby zvýšili dramatičnost situace pro všechny, kdo jednou tuto zábavu uslyší.

10.89.50

Verš

tamaḥ su-ghoraṁ gahanaṁ kṛtaṁ mahad
vidārayad bhūri-tareṇa rociṣā
mano-javaṁ nirviviśe sudarśanaṁ
guṇa-cyuto rāma-śaro yathā camūḥ

Synonyma

tamaḥ — temnotu; su — velmi; ghoram — dĕsivou; gahanam — hustou; kṛtam — projev hmotného stvoření; mahat — nesmírný; vidārayat — pronikající skrz; bhūri-tareṇa — nesmírnĕ rozsáhlou; rociṣā — svou září; manaḥ — mysli; javam — rychlostí; nirviviśe — vstoupil; sudarśanam — disk Sudarśana; guṇa — z Jeho tĕtivy; cyutaḥ — vystřelený; rāma — Pána Rāmacandry; śaraḥ — šíp; yathā — jako kdyby; camūḥ — na vojsko.

Překlad

Pánův disk Sudarśana pronikl temnotu svou planoucí září. Hnal se kupředu rychlostí mysli skrz dĕsivou, hustou tmu vzniklou z prvotní hmoty tak jako šíp vystřelený z luku Pána Rāmy proniká nepřátelským vojskem.

10.89.51

Verš

dvāreṇa cakrānupathena tat tamaḥ
paraṁ paraṁ jyotir ananta-pāram
samaśnuvānaṁ prasamīkṣya phālgunaḥ
pratāḍitākṣo pidadhe ’kṣiṇī ubhe

Synonyma

dvāreṇa — cestou; cakra — disk Sudarśana; anupathena — sledující; tat — tou; tamaḥ — temnotou; param — nad; param — transcendentální; jyotiḥ — svĕtlo; ananta — neomezená; pāram — jehož rozloha; samaśnuvānam — všudypřítomné; prasamīkṣya — když uvidĕl; phālgunaḥ — Arjuna; pratāḍita — bolely; akṣaḥ — jehož oči; apidadhe — zavřel; akṣiṇī — oči; ubhe — obĕ.

Překlad

Kočár sledující disk Sudarśanu přeletĕl temnotu a dosáhl nekonečného duchovního svĕtla všudypřítomného brahma-jyoti. Když Arjuna spatřil tuto záři, rozbolely ho oči, a tak je zavřel.

Význam

Po průletu všemi osmi soustřednými obaly vesmíru vedl disk Sudarśana kočár Pána Kṛṣṇy do neomezené, zářivé atmosféry duchovního nebe. Tato cesta Pána Kṛṣṇy a Arjuny na Vaikuṇṭhu je také vylíčena ve Śrī Hari-vaṁśe, kde je Pán citován, jak říká svému společníkovi:

brahma-tejo-mayaṁ divyaṁ
mahat yad dṛṣṭavān asi
ahaṁ sa bharata-śreṣṭha
mat-tejas tat sanātanam

„Božská záře Brahmanu, kterou jsi vidĕl, není nic jiného než Já sám, ó nejlepší z Bhāratů. Je to Má vlastní vĕčná záře.“

prakṛtiḥ sā mama parā
vyaktāvyaktā sanātanī
tāṁ praviśya bhavantīha
muktā yoga-vid-uttamāḥ

„Zahrnuje Mou vĕčnou, duchovní energii, projevenou i neprojevenou. Nejpřednĕjší znalci yogy z tohoto svĕta do ní vstupují a jsou osvobozeni.“

sā sāṅkhyānāṁ gatiḥ pārtha
yogināṁ ca tapasvinām
tat paraṁ paramaṁ brahma
sarvaṁ vibhajate jagat
mamaiva tad ghanaṁ tejo
jñātum arhasi bhārata

„Je to svrchovaný cíl následovníků sāṅkhyi, ó Pārtho, a také yogīch a asketů. Je to Nejvyšší Absolutní Pravda, která projevuje rozmanitosti celého stvořeného vesmíru. Mĕl bys pochopit, ó Bhārato, že toto brahma-jyoti je Má soustředĕná osobní záře.“

10.89.52

Verš

tataḥ praviṣṭaḥ salilaṁ nabhasvatā
balīyasaijad-bṛhad-ūrmi-bhūṣaṇam
tatrādbhutaṁ vai bhavanaṁ dyumat-tamaṁ bhrājan-maṇi-stambha-sahasra-śobhitam

Synonyma

tataḥ — z toho; praviṣṭaḥ — vstoupili do; salilam — vody; nabhasvatā — vĕtrem; balīyasā — mocným; ejat — pohybujícími se; bṛhat — obrovskými; ūrmi — vlnami; bhūṣaṇam — jehož ozdoby; tatra — tam; adbhutam — úžasné; vai — vskutku; bhavanam — sídlo; dyumat-tamam — svrchovanĕ zářivé; bhrājat — jasnĕ zářící; maṇi — s drahokamy; stambha — sloupů; sahasra — tisícovkami; śobhitam — zkrášlené.

Překlad

Z té oblasti vstoupili do masy zářivé vody s obrovskými vlnami zvedanými mocným vĕtrem. V tom oceánu Arjuna spatřil úžasný palác, zářivĕjší než vše, co kdy předtím vidĕl. Jeho krásu zvyšovaly tisíce zdobených sloupů posázených zářivými drahokamy.

10.89.53

Verš

tasmin mahā-bhogam anantam adbhutaṁ
sahasra-mūrdhanya-phaṇā-maṇi-dyubhiḥ
vibhrājamānaṁ dvi-guṇekṣaṇolbaṇaṁ
sitācalābhaṁ śiti-kaṇṭha-jihvam

Synonyma

tasmin — tam; mahā — obrovský; bhogam — had; anantam — Pán Ananta; adbhutam — úžasný; sahasra — tisíci; mūrdhanya — na hlavách; phaṇā — na kápích; maṇi — drahokamů; dyubhiḥ — se zářivými paprsky; vibhrājamānam — zářící; dvi — dvakrát; guṇa — tolik; īkṣaṇa — jehož oči; ulbaṇam — dĕsivé; sita — bílá; acala — hora (Kailās); ābham — jehož podoba; śiti — tmavĕ modré; kaṇṭha — jehož krky; jihvam — a jazyky.

Překlad

V tom paláci byl obrovský, bázeň budící had Ananta Śeṣa. Z drahokamů na Jeho tisících kápí vycházela jasná záře a odrážela se v dvojnásobném počtu dĕsivých očí. Podobal se bílé hoře Kailāsu a Jeho krky a jazyky byly tmavĕ modré.

10.89.54-56

Verš

dadarśa tad-bhoga-sukhāsanaṁ vibhuṁ
mahānubhāvaṁ puruṣottamottamam
sāndrāmbudābhaṁ su-piśaṅga-vāsasaṁ
prasanna-vaktraṁ rucirāyatekṣaṇam

mahā-maṇi-vrāta-kirīṭa-kuṇḍala
prabhā-parikṣipta-sahasra-kuntalam
pralamba-cārv-aṣṭa-bhujaṁ sa-kaustubhaṁ
śrīvatsa-lakṣmaṁ vana-mālayāvṛtam

sunanda-nanda-pramukhaiḥ sva-pārṣadaiś
cakrādibhir mūrti-dharair nijāyudhaiḥ
puṣṭyā śrīyā kīrty-ajayākhilardhibhir
niṣevyamānaṁ parameṣṭhināṁ patim

Synonyma

dadarśa — (Arjuna) spatřil; tat — toho; bhoga — hada; sukha — pohodlné; āsanam — jehož sedadlo; vibhum — všudypřítomného; mahā-anubhāvam — všemocného; puruṣa-uttama — z Osobností Božství; uttamam — svrchovaného; sāndra — hustý; ambuda — mrak; ābham — připomínající (svou modrou pletí); su — krásný; piśaṅga — žlutý; vāsasam — jehož odĕv; prasanna — příjemná; vaktram — jehož tvář; rucira — přitažlivé; āyata — široké; īkṣaṇam — jehož oči; mahā — velkých; maṇi — drahokamů; vrāta — shluků; kirīṭa — Jeho koruny; kuṇḍala — a náušnic; prabhā — s odrážející se září; parikṣipta — rozpuštĕné; sahasra — tisíce; kuntalam — jehož kadeře; pralamba — dlouhých; cāru — pĕkných; aṣṭa — osm; bhujam — jehož paží; sa — mající; kaustubham — drahokam Kaustubha; śrīvatsa-lakṣmam — a zvláštní znak známý jako Śrīvatsa; vana — lesních kvĕtin; mālayā — girlandou; āvṛtam — obejmutý; sunanda-nanda-pramukhaiḥ — v čele se Sunandou a Nandou; sva-pārṣadaiḥ — Jeho osobními společníky; cakra-ādibhiḥ — disk a tak dále; mūrti — osobní podoby; dharaiḥ — projevující; nija — Jeho vlastními; āyudhaiḥ — zbranĕmi; puṣṭyā śriyā kīrti-ajayā — svými energiemi Puṣṭi, Śrī, Kīrti a Ajā; akhila — všemi; ṛdhibhiḥ — svými mystickými silami; niṣevyamānam — obsluhovaný; parameṣṭhinam — vládců vesmíru; patim — vládce.

Překlad

Arjuna pak spatřil všudypřítomného a všemocného Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, Mahā-Viṣṇua, sedícího pohodlnĕ na hadím lůžku. Jeho modrá pleť mĕla barvu hustého dešťového mraku, byl oblečen v krásném žlutém odĕvu, Jeho tvář byla okouzlující, široké oči nanejvýš přitažlivé a mĕl osm dlouhých, pĕkných paží. Jeho bohaté kadeře se ze všech stran koupaly v záři odrážející se ze shluků drahokamů zdobících Jeho korunu a náušnice. Mĕl na sobĕ drahokam Kaustubhu, znak Śrīvatsu a girlandu z lesních kvĕtin. Tomuto nejlepšímu ze všech Pánů sloužili Jeho osobní společníci v čele se Sunandou a Nandou, Jeho cakra a ostatní zbranĕ ve svých zosobnĕných podobách, Jeho energie Puṣṭi, Śrī, Kīrti a Ajā a všechny Jeho mystické síly.

Význam

Śrīla Prabhupāda poznamenává, že: „Pán má nesčetné energie, a ty tam také stály ve svých osobních podobách. Nejdůležitĕjší z nich jsou: Puṣṭi, energie pro výživu; Śrī, energie krásy; Kīrti, energie vĕhlasu, a Ajā, energie hmotného stvoření. Všemi tĕmito energiemi jsou obdařeni správci hmotného svĕta, jmenovitĕ Pán Brahmā, Pán Śiva a Pán Viṣṇu a také Indra (král nebeských planet), Candra, Varuṇa a bůh Slunce. Jinými slovy, všichni tito polobozi zmocnĕni Pánem různými energiemi se vĕnují transcendentální láskyplné službĕ Nejvyšší Osobnosti Božství.“

10.89.57

Verš

vavanda ātmānam anantam acyuto
jiṣṇuś ca tad-darśana-jāta-sādhvasaḥ
tāv āha bhūmā parameṣṭhināṁ prabhur
beddhāñjalī sa-smitam ūrjayā girā

Synonyma

vavanda — složil poklony; ātmānam — sobĕ; anantam — v Jeho neomezené podobĕ; acyutaḥ — neklesající Pán Kṛṣṇa; jiṣṇuḥ — Arjuna; ca — také; tat — Jeho; darśana — spatřením; jāta — rostoucí; sādhvasaḥ — jehož úžas; tau — k obĕma; āha — promluvil; bhūmā — všemocný Pán (Mahā-Viṣṇu); parame-sthinām — vládců vesmíru; prabhuḥ — pán; baddha-añjalī — kteří sepjali ruce v modlitbĕ; sa — s; smitam — úsmĕvem; ūrjayā — mocným; girā — hlasem.

Překlad

Pán Kṛṣṇa se poklonil sobĕ samotnému v této neomezené podobĕ a Arjuna, užaslý při pohledu na Pána Mahā-Viṣṇua, se poklonil také. Potom, zatímco před Ním oba stáli se sepjatýma rukama, se všemocný Mahā-Viṣṇu, svrchovaný pán všech vládců vesmíru, usmál a promluvil k nim hlasem plným velebné autority.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí tyto postřehy v tomto verši: Tak jako se Pán Kṛṣṇa poklonil svému vlastnímu Božstvu při uctívání kopce Govardhanu, nyní se také poklonil své expanzi Viṣṇua, aby sehrál své zábavy. Pán je ananta, má nekonečné projevy, a tato osmiruká podoba patří mezi nĕ. Je acyuta, „nikdy neklesá ze svého postavení“, v tom smyslu, že se nikdy nepřestává vĕnovat svým zdánlivĕ lidským zábavám pasáčka z Vṛndāvanu. Aby tedy zajistil zvláštní posvátnost svým zdánlivĕ lidským zábavám Kṛṣṇy, poklonil se své úplné expanzi.

Pán Mahā-Viṣṇu se před Kṛṣṇou a Arjunou zjevil jako bhūmā, svrchovanĕ vznešený, a jako parameṣṭhināṁ prabhuḥ, Pán množství Brahmů vládnoucích miliónům vesmírů. S velebnou autoritou promluvil tak, aby zmátl Arjunu podle zámĕru Śrī Kṛṣṇy. Jeho úsmĕv naznačoval Jeho soukromé myšlenky, které Śrīla Viśvanātha Cakravartī vyjevil v náš prospĕch: „Můj milý Kṛṣṇo, díky Tvé touze popíši svoji svrchovanost, i když jsem Tvá expanze. Zároveň však ve svých výrocích jemnĕ naznačím svrchované postavení Tvé krásy, povahy a moci a skutečnost, že jsi zdroj, z nĕhož emanuji. Jen pohleď, jak jsem chytrý, že před Arjunou důvĕrnĕ popisuji svou skutečnou totožnost, která se od Tebe neliší.“

10.89.58

Verš

dvijātmajā me yuvayor didṛkṣuṇā
mayopanītā bhuvi dharma-guptaye
kalāvatīrṇāv avaner bharāsurān
hatveha bhūyas tvarayetam anti me

Synonyma

dvija — brāhmaṇovi; ātma-jāḥ — synové; me — Mé; yuvayoḥ — vás dva; didṛkṣuṇā — jenž jsem chtĕl vidĕt; mayā — Mnou; upanītāḥ — přivedeni; bhuvi — na Zemi; dharma — náboženských zásad; guptaye — pro ochranu; kalā — (jako Mé) expanze; avatīrṇau — sestoupivší; avaneḥ — Zemĕ; bhara — kteří jsou břemeny; asurān — démonů; hatvā — po zabití; iha — sem; bhūyaḥ — znovu; tvarayā — rychle; itam — přijďte; anti — do blízkosti; me — Mé.

Překlad

(Pán Mahā-Viṣṇu pravil:) Přivedl jsem brāhmaṇovy syny sem, protože jsem chtĕl vidĕt vás dva, Mé expanze, kteří jste sestoupili na Zem, abyste zachránili zásady náboženství. Jakmile dokončíte zabíjení démonů, kteří zatĕžují Zemi, rychle se vraťte sem ke Mnĕ.

Význam

Jak vysvĕtlil Śrīla Viśvanātha Cakravartī, tajný význam tĕchto slov pronesených pro Arjunovo poučení je: „Vy dva, kteří jste sestoupili se svými osobními energiemi (kalā), byste se mĕli laskavĕ vrátit ke Mnĕ po zabití démonů zatĕžujících Zemi. Prosím rychle pošlete ty démony sem ke Mnĕ kvůli jejich osvobození.“ Ve Śrī Hari-vaṁśe a ve druhém zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatam je uvedeno, že cesta postupného osvobození prochází mezistupnĕm, sídlem Pána Mahā-Viṣṇua, vnĕ osmi obalů vesmíru.

10.89.59

Verš

pūrṇa-kāmāv api yuvāṁ
nara-nārāyaṇāv ṛṣī
dharmam ācaratāṁ sthityai
ṛṣabhau loka-saṅgraham

Synonyma

pūrṇa — úplní; kāmau — ve všech tužbách; api — ačkoliv; yuvām — vy dva; nara-nārāyaṇau ṛṣī — jako mudrci Nara a Nārāyaṇa; dharmam — zásady náboženství; ācaratām — mĕli byste následovat; sthityai — pro jeho udržování; ṛṣabhau — nejlepší ze všech osob; loka-saṅgraham — ve prospĕch obyčejných lidí.

Překlad

Ačkoliv jsou všechny vaše touhy zcela splnĕné, ó nejlepší ze vznešených osobností, ve prospĕch obyčejných lidí byste mĕli jít nadále příkladem zbožného chování jako mudrci Nara a Nārāyaṇa.

10.89.60-61

Verš

ity ādiṣṭau bhagavatā
tau kṛṣṇau parame-ṣṭhinā
om ity ānamya bhūmānam
ādāya dvija-dārakān

nyavartetāṁ svakaṁ dhāma
samprahṛṣṭau yathā-gatam
viprāya dadatuḥ putrān
yathā-rūpaṁ yathā-vayaḥ

Synonyma

iti — tĕmito slovy; ādiṣṭau — poučeni; bhagavatā — Osobností Božství; tau — oni; kṛṣṇau — dva Kṛṣṇové (Kṛṣṇa a Arjuna); parame-ṣṭhinā — Pánem svrchovaného království; oṁ iti — pronášející oṁ na znamení jejich dohody; ānamya — když se poklonili; bhūmānam — všemocnému Pánu; ādāya — a vzali; dvija — brāhmaṇovy; dārakān — syny; nyavartetām — vrátili se; svakam — svého; dhāma — do sídla (Dvāraky); samprahṛṣṭau — v radostné náladĕ; yathā — stejnĕ; gatam — jako přišli; viprāya — brāhmaṇovi; dadatuḥ — dali; putrān — syny; yathā — ve stejných; rūpam — podobách; yathā — ve stejném; vayaḥ — vĕku.

Překlad

Kṛṣṇa a Arjuna, takto poučeni Nejvyšším Pánem svrchované planety, projevili souhlas pronesením oṁ a potom se všemocnému Pánu Mahā-Viṣṇuovi poklonili. S brāhmaṇovými syny a s velkou radostí se vrátili do Dvāraky stejnou cestou, kterou přišli. Tam předali brāhmaṇovi jeho syny, kteří byli ve stejných tĕlech novorozeňat, ve kterých se ztratili.

10.89.62

Verš

niśāmya vaiṣṇavaṁ dhāma
pārthaḥ parama-vismitaḥ
yat kiñcit pauruṣaṁ puṁsāṁ
mene kṛṣṇānukampitam

Synonyma

niśāmya — poté, co vidĕl; vaiṣṇavam — Pána Viṣṇua; dhāma — sídlo; pārthaḥ — Arjuna; parama — nanejvýš; vismitaḥ — užaslý; yat kiñcit — jakákoliv; pauruṣam — zvláštní moc; puṁsām — patřící živým bytostem; mene — dospĕl k závĕru; kṛṣṇa — Kṛṣṇy; anukampitam — prokázaná milost.

Překlad

Po spatření sídla Pána Viṣṇua Arjuna naprosto žasl. Dospĕl k závĕru, že ať osoba projevuje jakoukoliv mimořádnou moc, může to být pouze projev milosti Śrī Kṛṣṇy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī popisuje Arjunův úžas: Myslel si: „Jen pohleďte! I když jsem pouhý smrtelník, Kṛṣṇovou milostí jsem vidĕl Nejvyššího Boha, prvotní příčinu všeho.“ Po chvíli se znovu zamyslel: „Proč však Pán Viṣṇu řekl, že odnesl brāhmaṇovy dĕti z touhy vidĕt Kṛṣṇu? Proč by Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, toužil vidĕt svou vlastní expanzi? Mohlo by jít o vliv nĕjaké mimořádné dočasné okolnosti, ale protože řekl didṛkṣuṇā místo didṛkṣatā – kde konkrétní přípona -ṣuṇā znamená trvalou, nikoliv dočasnou vlastnost – je třeba učinit závĕr, že vždy chtĕl vidĕt Kṛṣṇu a mĕ. I kdyby tomu tak bylo, proč nemohl jen spatřit Kṛṣṇu ve Dvārace? Pán Mahā-Viṣṇu je koneckonců všudypřítomný stvořitel vesmíru, který drží v ruce jako plod āmalaka. Je to snad proto, že nemohl vidĕt Kṛṣṇu ve Dvārace, jelikož Kṛṣṇa nikomu nedovoluje Ho spatřit beze svého zvláštního souhlasu?

A proč by také Pán Mahā-Viṣṇu, soucitný vládce všech brāhmaṇů, opakovanĕ trýznil vznešeného brāhmaṇu rok za rokem? Musel jednat tímto neobvyklým způsobem pouze proto, že se nedokázal vzdát své nesmírné touhy vidĕt Kṛṣṇu. Dobrá, mohl z tohoto důvodu jednat nevhodnĕ, ale proč nemohl poslat služebníka, aby brāhmaṇovy syny unesl? Proč musel přijít do Dvāraky osobnĕ? Byla jejich krádež z hlavního mĕsta Pána Kṛṣṇy tak obtížná, že nikdo kromĕ Viṣṇua samotného nemohl doufat v úspĕch? Chápu, že chtĕl brāhmaṇovi z mĕsta Pána Kṛṣṇy způsobit tolik úzkosti, aby to Kṛṣṇa nemohl snést a pak dovolil Pánu Viṣṇuovi Ho spatřit. Pán Viṣṇu inspiroval zoufalého brāhmaṇu, aby Kṛṣṇu osobnĕ zahrnul svými stížnostmi. Tak je jasné, že postavení Śrī Kṛṣṇy jako Boha je nadřazené postavení Pána Mahā-Viṣṇua.“

Po tĕchto úvahách Arjuna nevycházel z úžasu. Zeptal se Pána Kṛṣṇy, zda se jedná o skutečnosti, a Pán odpovĕdĕl, jak vypráví Hari-vaṁśa:

mad-darśanārthaṁ te bālā
hṛtās tena mahātmanā
viprārtham eṣyate kṛṣṇo
mat-samīpaṁ na cānyathā

„Pán, Nejvyšší Duše, ukradl dĕti, aby Mĕ spatřil. Vĕřil: ,Pouze kvůli brāhmaṇovi Mĕ Kṛṣṇa přijde navštívit, jinak ne.̀“

Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí, že Pán Kṛṣṇa Arjunovi dále řekl: „Nešel jsem tam ale kvůli brāhmaṇovi; šel jsem tam, Můj příteli, jen proto, abych Ti zachránil život. Kdybych na Vaikuṇṭhu cestoval kvůli brāhmaṇovi, učinil bych tak po únosu jeho prvního dítĕte.“

Podle Śrīly Śrīdhara Svāmīho se tato zábava sice odehrála před bitvou na Kurukṣetře, ale je vyprávĕna zde na konci desátého zpĕvu pod obecnou hlavičkou svrchovanosti slávy Pána Kṛṣṇy.

10.89.63

Verš

itīdṛśāny anekāni
vīryāṇīha pradarśayan
bubhuje viṣayān grāmyān
īje cāty-urjitair makhaiḥ

Synonyma

iti — takto; īdṛśāni — jako tento; anekāni — mnoho; vīryāṇi — hrdinných činů; iha — v tomto svĕtĕ; pradarśayan — projevující; bubhuje — (Pán Kṛṣṇa) si užíval; viṣayān — předmĕtů smyslového požitku; grāmyān — bĕžné; īje — konal uctívání; ca — a; ati — nesmírnĕ; urjitaiḥ — mocnými; makhaiḥ — védskými ohňovými obĕťmi.

Překlad

Pán Kṛṣṇa projevil mnoho ostatních, podobných hrdinných zábav v tomto svĕtĕ. Zdánlivĕ si užíval rozkoší bĕžného lidského života a vykonal velmi mocné ohňové obĕti.

10.89.64

Verš

pravavarṣākhilān kāmān
prajāsu brāhmaṇādiṣu
yathā-kālaṁ yathaivendro
bhagavān śraiṣṭhyam āsthitaḥ

Synonyma

pravavarṣa — zahrnoval; akhilān — všemi; kāmān — vytouženými vĕcmi; prajāsu — své poddané; brāhmaṇa-ādiṣu — počínaje brāhmaṇy; yathā-kālam — v příhodných dobách; yathā eva — stejnĕ; indraḥ — (jako) Indra; bhagavān — Osobnost Božství; śraiṣṭhyam — ve své svrchovanosti; āsthitaḥ — spočívající.

Překlad

Pán, který projevil svou svrchovanost, v příhodných dobách zahrnoval brāhmaṇy a své ostatní poddané všemi vytouženými vĕcmi, tak jako Indra sesílá déšť.

10.89.65

Verš

hatvā nṛpān adharmiṣṭhān
ghāṭayitvārjunādibhiḥ
añjasā vartayām āsa
dharmaṁ dharma-sutādibhiḥ

Synonyma

hatvā — poté, co zabil; nṛpān — krále; adharmiṣṭhān — nanejvýš bezbožné; ghātayitvā — poté, co je nechal pozabíjet; arjuna-ādibhiḥ — Arjunou a ostatními; añjasā — snadno; vartayām āsa — přimĕl, aby byly plnĕny; dharmam — zásady náboženství; dharma-suta-ādibhiḥ — Yudhiṣṭhirou (synem Dharmy) a ostatními.

Překlad

Když Pán zabil mnoho zlotřilých králů a zamĕstnal oddané jako Arjunu zabíjením ostatních, mohl snadno zajistit plnĕní náboženských zásad prostřednictvím tak zbožných vládců jako byl Yudhiṣṭhira.

Význam

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k osmdesáté deváté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Kṛṣṇa a Arjuna přivádĕjí zpĕt brāhmaṇovy syny“.

KAPITOLA DEVADESÁTÁ

Souhrnný popis slávy Pána Kṛṣṇy

10.90.1-7

Verš

śrī-śuka uvāca
sukhaṁ sva-puryāṁ nivasan
dvārakāyāṁ śriyaḥ patiḥ
sarva-sampat-samṛddhāyāṁ
juṣṭāyāṁ vṛṣṇi-puṅgavaiḥ

strībhiś cottama-veṣābhir
nava-yauvana-kāntibhiḥ
kandukādibhir harmyeṣu
krīḍantībhis taḍid-dyubhiḥ

nityaṁ saṅkula-mārgāyāṁ
mada-cyudbhir mataṅ-gajaiḥ
sv-alaṅkṛtair bhaṭair aśvai
rathaiś ca kanakojjvalaiḥ

udyānopavanāḍhyāyāṁ
puṣpita-druma-rājiṣu
nirviśad-bhṛṅga-vihagair
nāditāyāṁ samantataḥ

reme ṣoḍaśa-sāhasra-
patnīnāṁ eka-vallabhaḥ
tāvad vicitra-rūpo ’sau
tad-geheṣu maharddhiṣu

protphullotpala-kahlāra-
kumudāmbhoja-reṇubhiḥ
vāsitāmala-toyeṣu
kūjad-dvija-kuleṣu ca

vijahāra vigāhyāmbho
hradinīṣu mahodayaḥ
kuca-kuṅkuma-liptāṅgaḥ
parirabdhaś ca yoṣitām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; sukham — šťastnĕ; sva — ve svém; puryām — mĕstĕ; nivasan — sídlící; dvārakāyām — ve Dvārace; śriyaḥ — bohynĕ štĕstí; patiḥ — vládce; sarva — všemi; sampat — rysy hojnosti; samṛddhāyām — bohatĕ oplývající; juṣṭāyām — obydlené; vṛṣṇi-puṅgavaiḥ — nejpřednĕjšími z Vṛṣṇiovců; strībhiḥ — ženami; ca — a; uttama — skvostné; veṣābhiḥ — jejichž šaty; nava — čerstvé; yauvana — mládí; kāntibhiḥ — jejichž krása; kanduka-ādibhiḥ — s míči a ostatními hračkami; hvojskoeṣu — na střechách; krīḍantībhiḥ — hrající si; taḍit — blesku; dyubhiḥ — jejichž záře; nityam — vždy; saṅkula — zaplnĕné; mārgāyām — ulice; mada-cyudbhiḥ — vypouštĕjící madu; matam — opojenými; gajaiḥ — slony; su — pĕknĕ; alaṅkṛtaiḥ — ozdobenými; bhaṭaiḥ — pĕšáky; aśvaiḥ — koňmi; rathaiḥ — kočáry; ca — a; kanaka — zlatem; ujjvalaiḥ — zářícími; udyāna — zahradami; upavana — a parky; āḍhyāyām — obdařené; puṣpita — kvetoucích; druma — stromů; rājiṣu — které mĕly řady; nirviśat — vlétajícími (tam); bhṛṅga — včelami; vihagaiḥ — a ptáky; nāditāyām — plné zvuků; samantataḥ — na všech stranách; reme — užíval si; ṣoḍaśa — šestnáct; sāhasra — tisíc; patnīnām — manželek; eka — jediný; vallabhaḥ — milovaný; tāvat — tolika; vicitra — různorodými; rūpaḥ — osobními podobami; asau — On; tat — jejich; geheṣu — v sídlech; mahā-ṛddhiṣu — bohatĕ zařízených; protphulla — kvetoucích; utpala — leknínů; kahlāra — bílých lotosů; kumuda — v noci kvetoucích lotosů; ambhoja — a ve dne kvetoucích lotosů; reṇubhiḥ — pylem; vāsita — provonĕných; amala — čistých; toyeṣu — jezírcích; kūjat — švitoření; dvija — ptáků; kuleṣu — hejn; ca — a; vijahāra — bavil se; vigāhya — potápĕjící se; ambhaḥ — do vody; hradinīṣu — v řekách; mahā-udayaḥ — všemocný Pán; kuca — z jejich ňader; kuṅkuma — červeným kosmetickým práškem; lipta — pomazané; aṅgaḥ — Jeho tĕlo; parirabdhaḥ — objímané; ca — a; yoṣitām — ženami.

Překlad

Śukadeva Gosvamī pravil: Vládce bohynĕ štĕstí šťastnĕ sídlil ve svém hlavním mĕstĕ Dvārace obdařené veškerým majestátem a obydlené nejpřednĕjšími Vṛṣṇiovci a jejich úžasnĕ oblečenými manželkami. Když si tyto krásné ženy v rozkvĕtu mládí hrály na mĕstských střechách s míči a ostatními hračkami, zářily jako blesk. Hlavní ulice mĕsta byly vždy zaplnĕné opojenými slony vypouštĕjícími madu a také jezdectvem, bohatĕ ozdobenými pĕšáky a vojáky jedoucími na kočárech zářivĕ ozdobených zlatem. Mĕsto zdobilo mnoho zahrad a parků s řadami kvetoucích stromů, kde se shromažďovali včely a ptáci a naplňovali všechny svĕtové strany svými písnĕmi.

Význam

Pán Kṛṣṇa byl jediným milovaným svých šestnácti tisíc manželek. Expandoval se do stejného množství podob a užíval si s každou královnou v jejím bohatĕ zařízeném sídle. Na pozemcích tĕchto paláců byla čistá jezírka provonĕná pylem kvetoucích leknínů, lotosů kahlāra, kumuda a ambhoja a plná hejn švitořících ptáků. Všemocný Pán vstupoval do tĕchto jezírek a také různých řek a užíval si zábav ve vodĕ, zatímco Ho manželky objímaly a zanechávaly tak Jeho tĕlo pomazané červenou kuṅkumou ze svých ňader.

Jedním z pravidel básnické skladby následovaných vaiṣṇavskými autory je madhureṇa samāpayet: „Literární dílo by mĕlo končit v náladĕ obzvláštní sladkosti.“ Ve shodĕ s ním včlenil Śrīla Śukadeva Gosvāmī, nejvkusnĕjší vypravĕč transcendentálních námĕtů, do této poslední kapitoly desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu popis vodních zábav Pána Kṛṣṇy v přitažlivém prostředí Dvāraky následovaný úchvatnými modlitbami Pánových královen.

10.90.8-9

Verš

upagīyamāno gandharvair
mṛdaṅga-paṇavānakān
vādayadbhir mudā vīṇāṁ
sūta-māgadha-vandibhiḥ

sicyamāno ’cyutas tābhir
hasantībhiḥ sma recakaiḥ
pratiṣiñcan vicikrīḍe
yakṣībhir yakṣa-rāḍ iva

Synonyma

upagīyamānaḥ — opĕvovaný; gandharvaiḥ — Gandharvy; mṛdaṅga-paṇava-ānakān — bubny mṛdaṅga, paṇava a ānaka; vādayadbhiḥ — kteří hráli na; mudā — radostnĕ; vīṇām — vīṇy; sūta-māgadha-vandibhiḥ — přednašeči zvanými Sūta, Māgadha a Vandī; sicyamānaḥ — postřikovaný vodou; acyutaḥ — Pán Kṛṣṇa; tābhiḥ — jimi (svými manželkami); hasantībhiḥ — smĕjícími se; sma — vskutku; recakaiḥ — stříkačkami; pratiṣiñcan — stříkající zpĕt na nĕ; vicikrīḍe — bavil se; yakṣībhiḥ — s vílami Yakṣī; yakṣa-rāṭ — vládce Yakṣů (Kuvera); iva — jako.

Překlad

Zatímco Gandharvové radostnĕ opĕvovali Jeho slávu za doprovodu bubnů mṛdaṅga, paṇava a ānaka a profesionální přednašeči známí jako Sūtové, Māgadhové a Vandī hráli na vīṇy a přednášeli oslavné básnĕ, Pán Kṛṣṇa se bavil s manželkami ve vodĕ. Smĕjící se královny na Nĕho stříkaly vodu stříkačkami a On stříkal zase na nĕ. Tak si Kṛṣṇa užíval se svými královnami stejnĕ jako vládce Yakṣů s vílami Yakṣī.

10.90.10

Verš

tāḥ klinna-vastra-vivṛtoru-kuca-pradeśāḥ
siñcantya uddhṛta-bṛhat-kavara-prasūnāḥ
kāntaṁ sma recaka-jihīrṣayayopaguhya
jāta-smarotsmaya-lasad-vadanā virejuḥ

Synonyma

tāḥ — ony (královny Pána Kṛṣṇy); klinna — mokré; vastra — jejichž šaty; vivṛta — odhalovaly; ūru — stehna; kuca — ňader; pradeśāḥ — oblast; siñcantyaḥ — stříkající; uddhṛta — rozpuštĕných; bṛhat — velkých; kavara — z copů; prasūnāḥ — jejichž kvĕtiny; kāntam — jejich společníka; sma — vskutku; recaka — Jeho stříkačku; jihīrṣayayā — s touhou sebrat; upaguhya — objímající; jāta — projevovaly se; smara — chtivé touhy; utsmaya — se širokými úsmĕvy; lasad — zářivé; vadanāḥ — jejichž tváře; virejuḥ — vypadaly zářivĕ.

Překlad

Pod promáčenými šaty královen byla patrná jejich stehna a ňadra. Kvĕtiny vetkané do jejich velkých copů se rozptýlily, zatímco stříkaly vodu na svého společníka a pod záminkou snahy Mu sebrat stříkačku Ho objímaly. Jeho dotekem vzrůstaly jejich chtivé touhy, až jim tváře zářily úsmĕvy. Takto královny Pána Kṛṣṇy zářily skvostnou krásou.

10.90.11

Verš

kṛṣṇas tu tat-stana-viṣajjita-kuṅkuma-srak
krīḍābhiṣaṅga-dhuta-kuntala-vṛnda-bandhaḥ
siñcan muhur yuvatibhiḥ pratiṣicyamāno
reme kareṇubhir ivebha-patiḥ parītaḥ

Synonyma

kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; tu — a; tat — jejich; stana — z ňader; viṣajjita — přilepený; kuṅkuma — prášek kuṅkuma; srak — na jehož kvĕtinové girlandĕ; krīḍā — ve hře; abhiṣaṅga — kvůli Jeho pohroužení; dhuta — rozcuchaný; kuntala — kadeří; vṛnda — množství; bandhaḥ — účes; siñcan — stříkající; muhuḥ — opakovanĕ; yuvatibhiḥ — mladými ženami; pratiṣicyamānaḥ — postřikovaný na oplátku; reme — užíval si; kareṇubhiḥ — slonicemi; iva — jako; ibha-patiḥ — král slonů; parītaḥ — obklopený.

Překlad

Kvĕtinová girlanda Pána Kṛṣṇy se potřísnila kuṅkumou z jejich ňader a bohaté kadeře se Mu rozcuchaly následkem pohroužení ve hře. Zatímco Pán opakovanĕ stříkal na své mladé společnice a ony zase na Nĕho, užíval si jako král slonů ve společnosti svého houfu slonic.

10.90.12

Verš

naṭānāṁ nartakīnāṁ ca
gīta-vādyopajīvinām
krīḍālaṅkāra-vāsāṁsi
kṛṣṇo ’dāt tasya ca striyaḥ

Synonyma

naṭānām — umĕlcům; nartakīnām — umĕlkyním; ca — a; gīta — zpĕvem; vādya — a hrou na hudební nástroje; upajīvinām — kteří se živili; krīḍā — ze svých zábav; alaṅkāra — ozdoby; vāsāṁsi — a šaty; kṛṣṇaḥ — Pán Kṛṣṇa; adāt — dal; tasya — Jeho; ca — a; striyaḥ — manželky.

Překlad

Potom Pán Kṛṣṇa a Jeho manželky rozdali ozdoby a šaty, které mĕli na sobĕ při svých vodních zábavách umĕlcům a umĕlkyním živícím se zpĕvem a hrou na hudební nástroje.

10.90.13

Verš

kṛṣṇasyaivaṁ viharato
gaty-ālāpekṣita-smitaiḥ
narma-kṣveli-pariṣvaṅgaiḥ
strīṇāṁ kila hṛtā dhiyaḥ

Synonyma

kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; evam — takto; viharataḥ — bavícího se; gati — pohyby; ālāpa — rozmlouvající; īkṣita — vrhající pohledy; smitaiḥ — a smĕjící se; narma — žerty; kṣveli — hravými výmĕnami; pariṣvaṅgaiḥ — a objetími; strīṇām — manželek; kila — vskutku; hṛtāḥ — ukradl; dhiyaḥ — srdce.

Překlad

Tímto způsobem se Pán Kṛṣṇa bavil se svými královnami, přičemž si zcela podmanil jejich srdce svými gesty, řečí, pohledy a úsmĕvy, a také žerty, hravými výmĕnami a objetími.

10.90.14

Verš

ūcur mukundaika-dhiyo
gira unmatta-vaj jaḍam
cintayantyo ’ravindākṣaṁ
tāni me gadataḥ śṛṇu

Synonyma

ūcuḥ — mluvily; mukunda — k Pánu Kṛṣṇovi; eka — výlučnĕ; dhiyaḥ — jejichž mysli; giraḥ — slova; unmatta — šílené osoby; vat — jako; jaḍam — ohromené; cintayantyaḥ — myslící; aravinda-akṣam — na Pána s lotosovýma očima; tāni — tato (slova); me — ode mĕ; gadataḥ — jenž vypravuji; śṛṇu — prosím slyš.

Překlad

Královny byly ohromené v extatickém tranzu a jejich mysli byly pohroužené výlučnĕ v Kṛṣṇovi. Potom, zatímco myslely na svého Pána s lotosovýma očima, mluvily jako šílené. Prosím slyš ode mĕ tato slova.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvĕtluje, že toto zdánlivé šílenství u královen Pána Kṛṣṇy, jako kdyby byly opojené dhattūrou neb nĕjakou jinou halucinogenní drogou, bylo ve skutečnosti projevem šestého stupnĕ čisté lásky k Bohu, technicky známé jako prema-vaicitrya. Śrīla Rūpa Gosvāmī poukazuje na tento druh anurāgy ve své Ujjvala-nīlamaṇi (15.134):

priyasya sannikarṣe 'pi
premotkarṣa-svabhāvataḥ
yā viśleṣa-dhiyārtis tat
prema-vaicitryam ucyate

„Když nĕkdo, jako přirozený vedlejší účinek své nesmírné lásky, cítí úzkost z odloučení i v přítomnosti milované osoby, tento stav se nazývá prema-vaicitrya.“

10.90.15

Verš

mahiṣya ūcuḥ
kurari vilapasi tvaṁ vīta-nidrā na śeṣe
svapiti jagati rātryām īśvaro gupta-bodhaḥ
vayam iva sakhi kaccid gāḍha-nirviddha-cetā
nalina-nayana-hāsodāra-līlekṣitena

Synonyma

mahiṣyaḥ ūcuḥ — královny pravily; kurari — ó kurarī (samičko orlovce říčního); vilapasi — naříkáš; tvam — ty; vīta — připravená; nidrā — o spánek; na śeṣe — nenacházíš klid; svapiti — spí; jagati — (nĕkde) ve svĕtĕ; rātryām — v noci; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán; gupta — skryté; bodhaḥ — jehož místo pobytu; vayam — my; iva — tak jako; sakhi — ó přítelkynĕ; kaccit — zda; gāḍha — hluboce; nirviddha — probodnuté; cetāḥ — jejíž srdce; nalina — (jako) lotos; nayana — jejíž oči; hāsa — smĕjící se; udāra — velkorysým; līlā — hravým; īkṣitena — pohledem.

Překlad

Královny pravily: Ó kurarī, ty naříkáš. Teď je noc a nĕkde v tomto svĕtĕ spí na skrytém místĕ Nejvyšší Pán. Ty jsi však plnĕ vzhůru, ó přítelkynĕ, a nemůžeš usnout. Probodly nitro tvého srdce, tak jako ta naše, velkorysé, hravé, smĕjící se pohledy Pána s lotosovýma očima?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, že transcendentální šílenství (unmāda) královny naplnilo takovou extází, že vidĕly odraz své vlastní nálady v každém a ve všem. Zde upozorňují kurarī, která podle nich naříká z odloučení od Pána Kṛṣṇy, že kdyby o ni nebo o nĕ Pán ve skutečnosti mĕl jakýkoliv zájem, tak by v tomto okamžiku pohodlnĕ nespal. Varují kurarī, aby neočekávala, že Kṛṣṇa uslyší její nářek a prokáže jí nĕjakou milost. Pro případ, že by kurarī napadlo, že Kṛṣṇa spí se svými královnami, popírají to tím, že je gupta-bodha: Jeho místo pobytu je jim neznámé. Je tuto noc nĕkde ve svĕtĕ, ale ony netuší, kam Ho jít hledat. „Ó, drahá ptačí samičko“, naříkají, „i když jsi prostý tvor, tvé srdce bylo hluboce probodnuto, tak jako ta naše. Musela jsi tedy nĕjak přijít do styku s naším Kṛṣṇou. Co ti brání v tom, aby ses vzdala své beznadĕjné připoutanosti k Nĕmu?“

10.90.16

Verš

netre nimīlayasi naktam adṛṣṭa-bandhus
tvaṁ roravīṣi karuṇaṁ bata cakravāki
dāsyaṁ gata vayam ivācyuta-pāda-juṣṭāṁ
kiṁ vā srajaṁ spṛhayase kavareṇa voḍhum

Synonyma

netre — oči; nimīlayasi — ponecháváš zavřené; naktam — v noci; adṛṣṭa — nevidĕný; bandhuḥ — jejíž milovaný; tvam — ty; roravīṣi — naříkáš; karuṇam — žalostnĕ; bata — bĕda; cakravāki — ó cakravākī (samičko jeřába); dāsyam — služebnictví; gatā — dosáhla jsi; vayam iva — jako my; acyuta — Kṛṣṇy; pāda — nohami; juṣṭām — poctĕné; kim — snad; vā — nebo; srajam — kvĕtinovou girlandu; spṛhayase — toužíš; kavareṇa — v copu; voḍhum — nosit.

Překlad

Ubohá cakravākī, i když zavřeš oči, nadále žalostnĕ naříkáš celou noc pro svého nevidĕného druha. Nebo ses snad, tak jako my, stala služebnicí Acyuty a toužíš nosit ve svých copech girlandu, kterou požehnal dotekem svých nohou?

10.90.17

Verš

bho bhoḥ sadā niṣṭanase udanvann
alabdha-nidro ’dhigata-prajāgaraḥ
kim vā mukundāpahṛtātma-lāñchanaḥ
prāptāṁ daśāṁ tvaṁ ca gato duratyayām

Synonyma

bhoḥ — drahý; bhoḥ — drahý; sadā — neustále; niṣṭanase — vydáváš hlasitý zvuk; udanvan — ó oceáne; alabdha — nezískáváš; nidraḥ — spánek; adhigata — zažívající; prajāgaraḥ — nespavost; kim vā — nebo snad; mukunda — Kṛṣṇou; apahṛta — odňaté; ātma — osobní; lāñchanaḥ — znaky; prāptām — získané (námi); daśām — postavení; tvam — ty; ca — také; gataḥ — dosáhl jsi; duratyayām — z nĕhož nelze být osvobozen.

Překlad

Drahý oceáne, neustále hučíš a v noci nespíš. Trpíš nespavostí? Nebo ti, tak jako nám, Mukunda odňal tvé znaky a ty nemáš nadĕji je získat zpĕt?

Význam

Śrīla Śrīdhara Svāmī uvádí, že královny Pána Kṛṣṇy zde mylnĕ zamĕňují moře obklopující Dvāraku s nebeským oceánem mléka, z nĕhož před dávnými časy vzešly Lakṣmī a drahokam Kaustubha. Tyto vzal (apahṛta) Pán Viṣṇu a nyní sídlí na Jeho hrudi. Královny se domnívají, že oceán touží opĕt vidĕt znak Lakṣmīina sídla a drahokam Kaustubha na Pánovĕ hrudi, a vyjadřují svou sympatii slovy, že tyto znaky chtĕjí vidĕt také. Královny však touží ještĕ více vidĕt stopy kuṅkumy na Pánovĕ hrudi, které si „vzal“ z jejich ňader, když Ho naposledy objímaly.

10.90.18

Verš

tvaṁ yakṣmaṇā balavatāsi gṛhīta indo
kṣīṇas tamo na nija-dīdhitibhiḥ kṣiṇoṣi
kaccin mukunda-gaditāni yathā vayaṁ tvaṁ
vismṛtya bhoḥ sthagita-gīr upalakṣyase naḥ

Synonyma

tvam — ty; yakṣmaṇā — úbytĕmi; bala-vatā — mocnými; asi — jsi; gṛhītaḥ — postižen; indo — ó mĕsíci; kṣīṇaḥ — vyhublý; tamaḥ — temnotu; na — ne; nija — tvými; dīdhitibhiḥ — paprsky; kṣiṇoṣi — ničíš; kaccit — zda; mukunda-gaditāni — Mukundovy výroky; yathā — jako; vayam — my; tvam — ty; vismṛtya — zapomínající; bhoḥ — drahý; sthagita — ohromená; gīḥ — jehož řeč; upalakṣyase — jevíš se; naḥ — nám.

Překlad

Můj drahý mĕsíci, trpíš tĕžkou tuberkulózou, a proto jsi tak vyhublý, že nedokážeš rozptýlit temnotu svými paprsky. Nebo vypadáš ohromenĕ, protože si, tak jako my, nemůžeš vzpomenout na povzbuzující sliby, které ti Mukunda kdysi dal?

10.90.19

Verš

kiṁ nv ācaritam asmābhir
malayānila te ’priyam
govindāpāṅga-nirbhinne
hṛdīrayasi naḥ smaram

Synonyma

kim — jaký; nu — vskutku; ācaritam — vykonaný čin; asmābhiḥ — námi; malaya — z pohoří Malaya; anila — ó vánku; te — tobĕ; apriyam — působící nelibost; govinda — Kṛṣṇy; apāṅga — pohledy úkosem; nirbhinne — která byla zničena; hṛdi — v srdcích; īrayasi — vzbuzuješ; naḥ — náš; smaram — chtíč.

Překlad

Ó vánku z pohoří Malaya, čím jsme způsobily tvou nelibost, že vzbuzuješ chtíč v našich srdcích, která již zničily Govindovy pohledy úkosem?

10.90.20

Verš

megha śrīmaṁs tvam asi dayito yādavendrasya nūnaṁ
śrīvatsāṅkaṁ vayam iva bhavān dhyāyati prema-baddhaḥ
aty-utkaṇṭhaḥ śavala-hṛdayo ’smad-vidho bāṣpa-dhārāḥ
smṛtvā smṛtvā visṛjasi muhur duḥkha-das tat-prasaṅgaḥ

Synonyma

megha — ó mraku; śrī-man — ó ctihodný; tvam — ty; asi — jsi; dayitaḥ — drahý přítel; yādava-indrasya — vládce Yaduovců; nūnam — jistĕ; śrīvatsa-aṅkam — o tom, který nosí (na hrudi) zvláštní znak známý jako Śrīvatsa; vayam — my; iva — tak jako; bhavān — ty, vznešený; dhyāyati — meditujeme; prema — čistou láskou; baddhaḥ — spoutaný; ati — nesmírnĕ; utkaṇṭhaḥ — dychtivé; śavala — rozrušené; hṛdayaḥ — jehož srdce; asmat — jako naše (srdce); vidhaḥ — stejnĕ; bāṣpa — slz; dhārāḥ — proudy; smṛtvā smṛtvā — opakovanĕ vzpomínající; visṛjasi — roníš; muhuḥ — znovu a znovu; duḥkha — neštĕstí; daḥ — dávající; tat — s Ním; prasaṅgaḥ — společnost.

Překlad

Ó ctihodný mraku, jsi vskutku velmi drahý vládci Yaduovců, který nosí znak Śrīvatsa. Tak jako my jsi k Nĕmu připoután láskou a medituješ o Nĕm. Tvé srdce je rozrušené velkou dychtivostí, tak jako ta naše, a když na Nĕho znovu a znovu vzpomínáš, roníš proud slz. Společnost Kṛṣṇy přináší takové neštĕstí!

Význam

Ācāryové vysvĕtlují tento verš takto: mrak jedná jako přítel Pána Kṛṣṇy tím, že Mu poskytuje stín před palčivými paprsky slunce, a tak dychtivý Pánův přítel o Nĕm musí jistĕ neustále meditovat se starostí o Jeho blaho. Ačkoliv mrak sdílí Pánovu modrou barvu pleti, k této meditaci ho zvláštĕ přitahují typické rysy Pána Kṛṣṇy, jako Jeho znak Śrīvatsa. Ale jaký je výsledek? Pouze neštĕstí: mrak je nešťastný, a tak neustále roní slzy pod rouškou deštĕ. „Takže“, radí mu královny, „by pro tebe bylo lepší se o Kṛṣṇu příliš nezajímat.“

10.90.21

Verš

priya-rāva-padāni bhāṣase
mṛta-sañjīvikayānayā girā
karavāṇi kim adya te priyaṁ
vada me valgita-kaṇṭha kokila

Synonyma

priya — drahý; rāva — jehož hlasy; padāni — vibrace; bhāṣase — vydáváš; mṛta — mrtvé; sañjīvikayā — které křísí; anayā — tímto; girā — hlasem; karavāṇi — mĕla bych udĕlat; kim — co; adya — dnes; te — pro tebe; priyam — příjemného; vada — prosím řekni; me — mi; valgita — oslazené (tĕmito zvuky); kaṇṭha — ó ty, jejíž hrdlo; kokila — ó kukačko.

Překlad

Ó kukačko se sladkým hrdlem, hlasem, který by dokázal křísit mrtvé, vydáváš stejné zvuky, které jsme kdysi slyšely od našeho milovaného, nejpříjemnĕjšího z řečníků. Prosím, řekni mi, jak tĕ mohu dnes potĕšit.

Význam

Jak vysvĕtluje Śrīla Viśvanātha Cakravartī, třebaže píseň kukačky je velmi příjemná, manželky Pána Kṛṣṇy ji vnímají jako bolestnou, protože jim připomíná jejich milovaného Kṛṣṇu a jitří jejich bolest z odloučení.

10.90.22

Verš

na calasi na vadasy udāra-buddhe
kṣiti-dhara cintayase mahāntam artham
api bata vasudeva-nandanāṅghriṁ
vayam iva kāmayase stanair vidhartum

Synonyma

na calasi — nepohybuješ se; na vadasi — nemluvíš; udāra — velkodušná; buddhe — jejíž inteligence; kṣiti-dhara — ó horo; cintayase — uvažuješ; mahāntam — významné; artham — o záležitosti; api bata — snad; vasudeva-nandana — milovaného syna Vasudevy; aṅghrim — nohy; vayam — my; iva — tak jako; kāmayase — toužíš; stanaiḥ — na svých ňadrech (vrcholech); vidhartum — držet.

Překlad

Ó velkodušná horo, nepohybuješ se ani nemluvíš. Musíš uvažovat o nĕčem velmi důležitém. Nebo, jako my, toužíš držet na svých ňadrech nohy Vasudevova milovaného syna?

Význam

Slovo stanaiḥ, „na svých ňadrech“, zde označuje vrcholy hory.

10.90.23

Verš

śuṣyad-dhradāḥ karaśitā bata sindhu-patnyaḥ
sampraty apāsta-kamala-śriya iṣṭa-bhartuḥ
yadvad vayaṁ madhu-pateḥ praṇayāvalokam
aprāpya muṣṭa-hṛdayāḥ puru-karśitāḥ sma

Synonyma

śuṣyat — vysychající; hradāḥ — jejichž tůnĕ; karaśitāḥ — zmenšená; bata — bĕda; sindhu — oceánu; patnyaḥ — ó manželky; samprati — nyní; apāsta — ztracené; kamala — lotosů; śrīyaḥ — jejichž bohatství; iṣṭa — milovaného; bhartuḥ — manžela; yadvat — tak jako; vayam — my; madhu-pateḥ — Kṛṣṇy, vládce Madhua; praṇaya — láskyplný; avalokam — pohled; aprāpya — nezískávající; muṣṭa — podvedená; hṛdayāḥ — jejichž srdce; puru — zcela; karśitāḥ — vyhublými; sma — staly jsme se.

Překlad

Ó řeky, manželky oceánu, vaše tůnĕ nyní vyschly. Bĕda, scvrkly jste se do ztracena a vaše bohatství lotosů zmizelo. Jste na tom tedy jako my, které chřadneme, protože se nám nedostává láskyplného pohledu našeho drahého manžela, vládce Madhua, který podvedl naše srdce?

Význam

V létĕ řeky nezískávají přívaly vody poskytované jejich manželem oceánem prostřednictvím mraků. Skutečný důvod pro vyhublost řek, z pohledu královen, však je, že se jim nepodařilo získat láskyplný pohled Pána Kṛṣṇy, zdroje veškerého štĕstí.

10.90.24

Verš

haṁsa svāgatam āsyatāṁ piba payo brūhy aṅga śaureḥ kathāṁ
dūtaṁ tvāṁ nu vidāma kaccid ajitaḥ svasty āsta uktaṁ purā
kiṁ vā naś cala-sauhṛdaḥ smarati taṁ kasmād bhajāmo vayaṁ
kṣaudrālāpaya kāma-daṁ śriyam ṛte saivaika-niṣṭhā striyām

Synonyma

haṁsa — ó labuti; su-āgatam — vítej; āsyatām — prosím pojď sem a posaď se; piba — prosím napij se; payaḥ — mléka; brūhi — povĕz nám; aṅga — drahý; śaureḥ — o Śaurim; kathām — zprávy; dūtam — posel; tvām — ty; nu — vskutku; vidāma — poznáváme; kaccit — zda; ajitaḥ — nepřemožitelný; svasti — v pořádku; āste — je; uktam — promluvil; purā — dávno; kim — zda; vā — nebo; naḥ — nám; cala — vrtkavé; sauhṛdaḥ — jehož přátelství; smarati — vzpomíná; tam — Jeho; kasmāt — z jakého důvodu; bhajāmaḥ — bychom mĕly uctívat; vayam — my; kṣaudra — ó služebníku nevýznamného pána; ālāpaya — řekni Mu, ať přijde; kāma — touhu; dam — jenž udĕluje; śriyam — bohynĕ štĕstí; ṛte — bez; sā — ona; eva — sama; eka-niṣṭhā — výlučnĕ oddaná; striyām — z žen.

Překlad

Vítej, labuti. Prosím posaď se tu a napij se mléka. Povĕz nám, drahá, nĕjaké zprávy o potomku Śūry. Víme, že jsi Jeho posel. Daří se nepřemožitelnému Pánu dobře a pamatuje si náš nespolehlivý přítel stále na slova, která nám kdysi dávno řekl? Proč bychom Ho mĕly uctívat? Ó služebníku nevýznamného pána, řekni Mu, jenž plní naše touhy, aby sem přišel bez bohynĕ štĕstí. Je to jediná Jemu výlučnĕ oddaná žena?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vypráví tento rozhovor mezi královnami a labutí:

Královny se ptají: „Daří se nepřemožitelnému Pánu dobře?“

Labuť odpovídá: „Jak se může Pánu Kṛṣṇovi dobře dařit bez vás, Jeho milovaných společnic?“

„Pamatuje si alespoň to, co jednou řekl jedné z nás, Śrīmatī Rukmiṇī? Vzpomíná si, že řekl: ,Ve všech svých palácích nemohu najít žádnou jinou stejnĕ milující manželku jako jsi tỳ?“ (Bhāg. 10.60.55: na tvādṛśīṁ praṇayiṇīṁ gṛhiṇīṁ gṛheṣu paśyāmi)

„Jistĕ, že si na to pamatuje, a právĕ proto mĕ sem poslal. Všechny byste mĕly jí za Ním a vĕnovat se oddané službĕ Jemu.“

„Proč bychom Ho mĕly jít uctívat, když odmítá přijít sem a být s námi?“

„Ale mé drahé oceány soucitu, On tak trpí vaší nepřítomností! Jak může být této úzkosti zbaven?“

„Poslyš, ó služebníku nevýznamného pána: řekni Mu, aby sem přišel, tak jak by mĕl. Jestli trpí chtivými touhami, může tím vinit jen sám sebe, neboť On samotný je tvůrcem Amorovy moci. My ženy máme svoji sebeúctu a nepoddáme se Jeho žádosti jít Ho vyhledat.“

„Budiž; rozloučím se.“

„Ne, počkej chvilku, drahá labuti. Požádej Ho, aby přišel sem k nám, ale bez bohynĕ štĕstí, která nás vždy podvádí tím, že si Ho nechává jen pro sebe.“

„Nevíte, že bohynĕ Lakṣmī je výlučnĕ oddaná Pánu? Jak by se jí mohl takto vzdát?“

„A je to snad jediná žena na svĕtĕ, která se Mu cele oddala? Co my?“

10.90.25

Verš

śrī-śuka uvāca
itīdṛśena bhāvena
kṛṣṇe yogeśvareśvare
kriyamāṇena mādhavyo
lebhire paramāṁ gatim

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto hovořící; īdṛśena — s takovou; bhāvena — extatickou láskou; kṛṣṇe — ke Kṛṣṇovi; yoga-īśvara — vládců yogy; īśvare — vládci; kriyamāṇena — chovající se; mādhavyaḥ — manželky Pána Mādhavy; lebhire — dosáhly; paramām — svrchovaného; gatim — cíle.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Touto řečí a jednáním s takovou extatickou láskou k Pánu Kṛṣṇovi, vládci všech vládců mystické yogy, Jeho milující manželky dosáhly svrchovaného cíle života.

Význam

Podle Ācāryi Śrī Jīvy Gosvāmīho zde Śukadeva Gosvāmī používá přítomný čas slova kriyamāṇena, aby vyjádřil, že Pánovy královny dosáhly Jeho vĕčného sídla ihned, bez prodlení. Tímto vhledem ācārya pomáhá vyvrátit falešnou představu, že po odchodu Pána Kṛṣṇy z tohoto svĕta, nĕjací primitivní pastevci unesli Jeho královny, když byly pod ochranou Arjuny. Ve skutečnosti, jak seberealizovaní vaiṣṇavští komentátoři jinde vysvĕtlují, Pán Kṛṣṇa samotný se zjevil v přestrojení za zlodĕje, kteří královny unesli. Pro další informace o tomto námĕtu se obraťte na výklad Śrīly Prabhupādy ke Śrīmad-Bhāgavatamu 1.15.20.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī poznamenává, že svrchovaným cílem dosaženým tĕmito vznešenými ženami nebylo osvobození neosobních yogīch, ale dokonalý stav prema-bhakti, čisté láskyplné oddanosti. Jelikož byly naplnĕny božskou láskou k Bohu již od samého začátku, mĕly transcendentální tĕla povahy vĕčnosti, poznání a blaženosti, v nichž si plnĕ dokázaly užívat potĕšení vzájemných výmĕn s Nejvyšším Pánem v Jeho nanejvýš důvĕrných, sladkých zábavách. Zvláštĕ, podle názoru Śrīly Viśvanātha Cakravartīho, jejich láska k Bohu uzrála v extázi šílenství v čisté lásce (bhāvonmada), tak jako láska gopī, když Kṛṣṇa zmizel z jejich středu bĕhem tance rāsa. Tehdy gopī prožívaly plné extatické šílenství, které vyjadřovaly svými dotazy různým lesním tvorům a slovy jako kṛṣṇo 'haṁ paśyata gatim: „Jsem Kṛṣṇa! Jen pohleďte, jak ladnĕ se pohybuji!“ (Bhāg. 10.30.19) Podobnĕ, vilāsa, neboli kvetoucí přemĕna extatické lásky hlavních královen Pána Dvārakādhīśi dala vzniknout příznakům prema-vaicitrya, které projevily zde.

10.90.26

Verš

śruta-mātro ’pi yaḥ strīṇāṁ
prasahyākarṣate manaḥ
uru-gāyoru-gīto vā
paśyantīnāṁ ca kiṁ punaḥ

Synonyma

śruta — o nĕmž slyší; mātraḥ — pouze; api — dokonce; yaḥ — kdo (Pán Kṛṣṇa); strīṇām — žen; prasahya — násilím; ākarṣate — přitahuje; manaḥ — mysli; uru — četnými; gāya — písnĕmi; uru — četnými způsoby; gītaḥ — opĕvovaný; vā — na druhou stranu; paśyantīnām — tĕch žen, které Ho vidí; ca — a; kim — co; punaḥ — více.

Překlad

Pán, jehož oslavují nesčetné písnĕ nesčetnými způsoby, násilím přitahuje mysli všech žen, které o Nĕm pouze slyší. Co potom říci o tĕch ženách, které Ho vidí na vlastní oči?

10.90.27

Verš

yāḥ samparyacaran premṇā
pāda-saṁvāhanādibhiḥ
jagad-guruṁ bhartṛ-buddhyā
tāsāṁ kim varṇyate tapaḥ

Synonyma

yāḥ — kdo; samparyacaran — dokonale obsluhovaný; premṇā — s čistou láskou; pāda — Jeho nohou; saṁvāhana — masírováním; ādibhiḥ — a tak dále; jagat — vesmíru; gurum — duchovního mistra; bhartṛ — jako svého manžela; buddhyā — s postojem; tāsām — jejich; kim — jak; varṇyate — může být popsána; tapaḥ — tvrdá askeze.

Překlad

A jak by nĕkdo mohl popsat nesmírnou askezi žen, které Mu, duchovnímu mistrovi vesmíru, dokonale sloužily s čistou extatickou láskou? Myslely na Nĕho jako na svého manžela a poskytovaly Mu tak důvĕrné služby jako masáž Jeho nohou.

10.90.28

Verš

evaṁ vedoditaṁ dharmam
anutiṣṭhan satāṁ gatiḥ
gṛhaṁ dharmārtha-kāmānāṁ
muhuś cādarśayat padam

Synonyma

evam — takto; veda — Vedami; uditam — vyřčené; dharmam — zásady náboženství; anutiṣṭhan — následující; satām — svatých oddaných; gatiḥ — cíl; gṛham — svůj domov; dharma — náboženství; artha — ekonomický pokrok; kāmānām — a smyslový požitek; muhuḥ — opakovanĕ; ca — a; ādarśayat — ukazoval; padam — jako místo.

Překlad

Takto Pán Kṛṣṇa, cíl svatých oddaných, následoval zásady povinnosti vyslovené Vedami a opakovanĕ ukazoval, jak lze doma dosáhnout cílů náboženství, ekonomického pokroku a usmĕrnĕného smyslového požitku.

10.90.29

Verš

āsthitasya paraṁ dharmaṁ
kṛṣṇasya gṛha-medhinām
āsan ṣoḍaśa-sāhasraṁ
mahiṣyaś ca śatādhikam

Synonyma

āsthitasya — který setrvával v; param — nejvyšších; dharmam — náboženských zásadách; kṛṣṇasya — Pána Kṛṣṇy; gṛha-medhinām — osob ve stavu hospodáře; āsan — bylo; ṣoḍaśa — šestnáct; sāhasram — tisíc; mahiṣyaḥ — královen; ca — a; śata — sto; adhikam — navíc.

Překlad

Zatímco Pán Kṛṣṇa dodržoval nejvyšší standardy života zbožného hospodáře, staral se o více než 16 100 manželek.

10.90.30

Verš

tāsāṁ strī-ratna-bhūtānām
aṣṭau yāḥ prāg udāhṛtāḥ
rukmiṇī-pramukhā rājaṁs
tat-putrāś cānupūrvaśaḥ

Synonyma

tāsām — mezi nimi; strī — žen; ratna — drahokamy; bhūtānām — které byly; aṣṭau — osm; yāḥ — které; prāk — dříve; udāhṛtāḥ — popsané; rukmiṇī-pramukhāḥ — v čele s Rukmiṇī; rājan — ó králi (Parīkṣite); tat — jejich; putrāḥ — synové; ca — také; anupūrvaśaḥ — postupnĕ.

Překlad

Mezi tĕmito ženami podobnými drahokamům bylo osm hlavních královen v čele s Rukmiṇī. Již jsem je jednu po druhé popsal, ó králi, spolu s jejich syny.

10.90.31

Verš

ekaikasyāṁ daśa daśa
kṛṣṇo ’jījanad ātmajān
yāvatya ātmano bhāryā
amogha-gatir īśvaraḥ

Synonyma

eka-ekasyām — s každou; daśa daśa — po deseti; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa; ajījanat — zplodil; ātma-jān — synů; yāvatyaḥ — tolik, kolik; ātmanaḥ — Jeho; bhāryāḥ — manželek; amogha — nikdy nezmařené; gatiḥ — jehož úsilí; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, jehož úsilí nikdy nevychází naprázdno, zplodil deset synů s každou ze svých mnoha manželek.

Význam

Celkový počet synů Pána Kṛṣṇy byl tedy 161 080 a s každou manželkou mĕl také dceru.

10.90.32

Verš

teṣām uddāma-vīryāṇām
aṣṭā-daśa mahā-rathāḥ
āsann udāra-yaśasas
teṣāṁ nāmāni me śṛṇu

Synonyma

teṣām — tĕchto (synů); uddāma — neomezená; vīryāṇām — statečnost; aṣṭā-daśa — osmnáct; mahā-rathāḥ — mahā-rathů, nejvyšší třída bojovníků na kočárech; āsan — bylo; udāra — široce rozšířená; yaśasaḥ — jejichž sláva; teṣām — jejich; nāmāni — jména; me — ode mĕ; śṛṇu — slyš.

Překlad

Všichni tito synové oplývali neomezenou statečností. Osmnáct z nich bylo velmi slavných mahā-rathů. Nyní ode mĕ slyš jejich jména.

10.90.33-34

Verš

pradyumnaś cāniruddhaś ca
dīptimān bhānur eva ca
sāmbo madhur bṛhadbhānuś
citrabhānur vṛko ’ruṇaḥ

puṣkaro vedabāhuś ca
śrutadevaḥ sunandanaḥ
citrabāhur virūpaś ca
kavir nyagrodha eva ca

Synonyma

pradyumnaḥ — Pradyumna; ca — a; aniruddhaḥ — Aniruddha; ca — a; dīptimān bhānuḥ — Dīptimān a Bhānu; eva ca — také; sāmbaḥ madhuḥ bṛhat-bhānuḥ — Sāmba, Madhu a Bṛhadbhānu; citra-bhānuḥ vṛkaḥ aruṇaḥ — Citrabhānu, Vṛka a Aruṇa; puṣkaraḥ veda-bāhuḥ ca — Puṣkara a Vedabāhu; śrutadevaḥ sunandanaḥ — Śrutadeva a Sunandana; citra-bāhuḥ virūpaḥ ca — Citrabāhu a Virūpa; kaviḥ nyagrodhaḥ — Kavi a Nyagrodha; eva ca — také.

Překlad

Byli to Pradyumna, Aniruddha, Dīptimān, Bhānu, Sāmba, Madhu, Bṛhadbhānu, Citrabhānu, Vṛka, Aruṇa, Puṣkara, Vedabāhu, Śrutadeva, Sunandana, Citrabāhu, Virūpa, Kavi a Nyagrodha.

Význam

Podle názoru Śrīly Viśvanātha Cakravartīho je zde zmínĕný Aniruddha syn Pána Kṛṣṇy, nikoliv Jeho dobře známý vnuk skrze Pradyumnu.

10.90.35

Verš

eteṣām api rājendra
tanu-jānāṁ madhu-dviṣaḥ
pradyumna āsīt prathamaḥ
pitṛ-vad rukmiṇī-sutaḥ

Synonyma

eteṣām — z tĕchto; api — a; rāja-indra — ó nejlepší z králů; tanu-jānām — synů; madhu-dviṣaḥ — Kṛṣṇy, nepřítele démona Madhua; pradyumnaḥ — Pradyumna; āsīt — byl; prathamaḥ — první; pitṛvat — jako Jeho otec; rukmiṇī-sutaḥ — syn Rukmiṇī.

Překlad

Ó nejlepší z králů, z tĕchto synů zplozených Pánem Kṛṣṇou, nepřítelem Madhua, byl nejvýznamnĕjší Pradyumna, syn Rukmiṇī. Přesnĕ se podobal svému otci.

10.90.36

Verš

sa rukmiṇo duhitaram
upayeme mahā-rathaḥ
tasyāṁ tato ’niruddho ’bhūt
nāgāyata-balānvitaḥ

Synonyma

saḥ — On (Pradyumna); rukmiṇaḥ — Rukmīho (nejstaršího bratra Rukmiṇī); duhitaram — dceru, Rukmavatī; upayeme — vzal si; mahā-rathaḥ — velký bojovník na kočáru; tasyām — z ní; tataḥ — potom; aniruddhaḥ — Aniruddha; abhūt — narodil se; nāga — slonů; ayuta — deseti tisíc; bala — silou; anvitaḥ — obdařený.

Překlad

Velký bojovník Pradyumna si vzal Rukmīho dceru (Rukmavatī), která porodila Aniruddhu, silného jako deset tisíc slonů.

10.90.37

Verš

sa cāpi rukmiṇaḥ pautrīṁ
dauhitro jagṛhe tataḥ
vajras tasyābhavad yas tu
mauṣalād avaśeṣitaḥ

Synonyma

saḥ — on (Aniruddha); ca — a; api — dále; rukmiṇaḥ — Rukmīho; pautrīm — vnučku, Rocanu; dauhitraḥ — syn (Rukmīho) dcery; jagṛhe — vzal si; tataḥ — potom; vajraḥ — Vajra; tasya — jako jeho syn; abhavat — narodil se; yaḥ — který; tu — ale; mauṣalāt — po zábavĕ, v níž se Yaduovci navzájem pozabíjeli železnými kyji; avaśeṣitaḥ — zůstal.

Překlad

Syn Rukmīho dcery (Aniruddha) si vzal dceru Rukmīho syna (Rocanu). Té se narodil Vajra, který s nĕkolika ostatními přežil bitvu Yaduovců s kyji.

10.90.38

Verš

pratibāhur abhūt tasmāt
subāhus tasya cātmajaḥ
subāhoḥ śāntaseno ’bhūc
chatasenas tu tat-sutaḥ

Synonyma

prati-bāhuḥ — Pratibāhu; abhūt — vzešel; tasmāt — z nĕho (Vajry); subāhuḥ — Subāhu; tasya — jeho; ca — a; ātma-jaḥ — syn; su-bāhoḥ — ze Subāhua; śānta-senaḥ — Śāntasena; abhūt — vzešel; śata-senaḥ — Śatasena; tu — a; tat — jeho (Śāntasenův); sutaḥ — syn.

Překlad

Z Vajry vzešel Pratibāhu, jehož synem byl Subāhu. Subāhuův syn byl Śāntasena, jemuž se narodil Śatasena.

10.90.39

Verš

na hy etasmin kule jātā
adhanā abahu-prajāḥ
alpāyuṣo ’lpa-vīryāś ca
abrahmaṇyāś ca jajñire

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; etasmin — v této; kule — rodinĕ; jātāḥ — rodící se; adhanaḥ — chudý; a-bahu — nemající mnoho; prajāḥ — dĕtí; alpa-āyuṣaḥ — žijící krátce; alpa — malá; vīryāḥ — jehož statečnost; ca — a; abrahmaṇyāḥ — neoddaný brāhmaṇské třídĕ; ca — a; jajñire — narodil se.

Překlad

Nikdo, kdo se narodil v této rodinĕ, nebyl chudý co do bohatství ani potomstva, nežil krátce, nebyl slabý či lhostejný k brāhmaṇské kultuře.

10.90.40

Verš

yadu-vaṁśa-prasūtānāṁ
puṁsāṁ vikhyāta-karmaṇām
saṅkhyā na śakyate kartum
api varṣāyutair nṛpa

Synonyma

yadu-vaṁśa — v yaduovské dynastii; prasūtānām — tĕch, kteří se narodili; puṁsām — muži; vikhyāta — slavné; karmaṇām — jejichž činy; saṅkhyā — spočítání; na śakyate — nelze; kartum — učinit; api — dokonce; varṣa — v letech; ayutaiḥ — desítkách tisíc; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Yaduovská dynastie dala svĕtu nesčetnĕ významných mužů slavných činů. Ani za desítky tisíc let by je nikdo nedokázal všechny spočítat, ó králi.

10.90.41

Verš

tisraḥ koṭyaḥ sahasrāṇām
aṣṭāśīti-śatāni ca
āsan yadu-kulācāryāḥ
kumārāṇām iti śrutam

Synonyma

tisraḥ — tři; koṭyaḥ — (krát) deset miliónů; sahasrāṇām — tisíc; aṣṭā-aśīti — osmdesát osm; śatāni — stovek; ca — a; āsan — bylo; yadu-kula — yaduovského rodu; ācāryāḥ — učitelů; kumārāṇām — pro dĕti; iti — takto; śrutam — bylo vyslechnuto.

Překlad

Slyšel jsem z autoritativních zdrojů, že yaduovský rod jen kvůli vzdĕlávání svých dĕtí zamĕstnával 38 800 000 učitelů.

10.90.42

Verš

saṅkhyānaṁ yādavānāṁ kaḥ
kariṣyati mahātmanām
yatrāyutānām ayuta-
lakṣeṇāste sa āhukaḥ

Synonyma

saṅkhyānam — spočítání; yādavānām — Yaduovců; kaḥ — kdo; kariṣyati — může učinit; mahā-ātmanām — vznešených osobností; yatra — mezi nimiž; ayutānām — desítek tisíc; ayuta — (krát) deset tisíc; lakṣeṇa — se (třemi) sty tisíci (osobami); āste — byl přítomný; saḥ — on; āhukaḥ — Ugrasena.

Překlad

Kdo dokáže spočítat všechny vznešené Yaduovce, když mezi nimi samotného krále Ugrasenu doprovázelo třicet biliónů služebníků?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī vysvĕtluje, proč je zde jako počet služebníků krále Ugraseny uvedeno konkrétnĕ třicet biliónů místo neurčitého počtu desítek biliónů. Cituje výkladové pravidlo kapiñjalādhikaraṇa, logiky „týkající se holubů“: na nĕkterém místĕ ve Vedách existuje pokyn „obĕtovat nĕjaké holuby“. Toto množné číslo by nemĕlo být považováno za neurčitý počet holubů, ale za přesnĕ tři, jelikož Vedy nikdy nenechávají nic neurčitým. Zásady výkladu podle Mīmāṁsy považují tři za obecné číslo, když není dáno žádné konkrétní.

10.90.43

Verš

devāsurāhava-hatā
daiteyā ye su-dāruṇāḥ
te cotpannā manuṣyeṣu
prajā dṛptā babādhire

Synonyma

deva-asura — mezi polobohy a démony; āhava — ve válkách; hatāḥ — zabití; daiteyāḥ — démoni; ye — kteří; su — velmi; dāruṇāḥ — divocí; te — oni; ca — a; utpannāḥ — povstali; manuṣyeṣu — mezi lidskými bytostmi; prajāḥ — obyvatelstvo; dṛptāḥ — domýšliví; babādhire — sužovali.

Překlad

Divocí potomci Diti, kteří byli zabiti v minulých vĕcích v bitvách mezi polobohy a démony, se narodili mezi lidskými bytostmi a domýšlivĕ sužovali lidi.

10.90.44

Verš

tan-nigrahāya hariṇā
proktā devā yadoḥ kule
avatīrṇāḥ kula-śataṁ
teṣām ekādhikaṁ nṛpa

Synonyma

tat — jejich; nigrahāya — kvůli porážce; hariṇā — Pánem Kṛṣṇou; proktāḥ — řečeno; devāḥ — polobozi; yadoḥ — Yadua; kule — v rodu; avatīrṇāḥ — sestoupili; kula — klanů; śatam — sto; teṣām — jich; eka-adhikam — plus jeden; nṛpa — ó králi (Parīkṣite).

Překlad

Aby Pán Hari tyto démony přemohl, řekl polobohům, aby sestoupili do dynastie Yadua. Tvořili 101 klanů, ó králi.

10.90.45

Verš

teṣāṁ pramāṇaṁ bhagavān
prabhutvenābhavad dhariḥ
ye cānuvartinas tasya
vavṛdhuḥ sarva-yādavāḥ

Synonyma

teṣām — pro nĕ; pramāṇam — autorita; bhagavān — Pán Kṛṣṇa; prabhutvena — jelikož je Nejvyšší Osobnost Božství; abhavat — byl; hariḥ — Pán Hari; ye — ti, kdo; ca — a; anuvartinaḥ — osobní společníci; tasya — Jeho; vavṛdhuḥ — vzkvétali; sarva — všichni; yādavāḥ — Yaduovci.

Překlad

Jelikož je Pán Kṛṣṇa Nejvyšší Osobnost Božství, Yaduovci Ho přijali za svou svrchovanou autoritu. A zvláštĕ se dařilo všem tĕm z nich, kteří byli Jeho důvĕrní společníci.

10.90.46

Verš

śayyāsanāṭanālāpa-
krīḍā-snānādi-karmasu
na viduḥ santam ātmānaṁ
vṛṣṇayaḥ kṛṣṇa-cetasaḥ

Synonyma

śayyā — spánku; āsana — sezení; aṭana — chůze; ālāpa — hovoru; krīḍa — hře; snāna — koupeli; ādi — a tak dále; karmasu — při činnostech; na viduḥ — nebyli si vĕdomi; santam — přítomná; ātmānam — jejich vlastní já; vṛṣṇayaḥ — Vṛṣṇiovci; kṛṣṇa — (pohrouženi) v Kṛṣṇovi; cetasaḥ — jejichž mysli.

Překlad

Vṛṣṇiovci byly tak pohrouženi ve vĕdomí Kṛṣṇy, že zapomnĕli na svá vlastní tĕla, zatímco spali, sedĕli, chodili, hovořili, hráli si, koupali se a tak dále.

10.90.47

Verš

tīrthaṁ cakre nṛponaṁ yad ajani yaduṣu svaḥ-sarit pāda-śaucaṁ
vidviṭ-snigdhāḥ svarūpaṁ yayur ajita-para śrīr yad-arthe ’nya-yatnaḥ
yan-nāmāmaṅgala-ghnaṁ śrutam atha gaditaṁ yat-kṛto gotra-dharmaḥ
kṛṣṇasyaitan na citraṁ kṣiti-bhara-haraṇaṁ kāla-cakrāyudhasya

Synonyma

tīrtham — svaté poutní místo; cakre — učinila; nṛpa — ó králi (Parīkṣite); ūnam — menším; yat — jehož (sláva Pána Kṛṣṇy); ajani — narodil se; yaduṣu — mezi Yaduovci; svaḥ — nebeská; sarit — řeka; pāda — jehož nohy; śaucam — (voda) která omývá; vidviṭ — nepřátelé; snigdhāḥ — a milovaní; svarūpam — jehož osobní podobu; yayuḥ — dosáhli; ajita — neporazitelná; parā — a svrchovanĕ dokonalá; śrīḥ — bohynĕ štĕstí; yat — jejichž; arthe — v zájmu; anya — ostatních; yatnaḥ — úsilí; yat — jehož; nāma — jméno; amaṅgala — nepříznivé; ghnam — které ničí; śrutam — vyslechnuté; atha — nebo jinak; gaditam — pronášené; yat — kým; kṛtaḥ — stvořené; gotra — mezi posloupnostmi (různých mudrců); dharmaḥ — náboženské zásady; kṛṣṇasya — pro Pána Kṛṣṇu; etat — toto; na — ne; citram — úžasné; kṣiti — Zemĕ; bhara — břemene; haraṇam — odstranĕní; kāla — času; cakra — kolo; āyudhasya — jehož zbraň.

Překlad

Nebeská Gaṅgā je svaté poutní místo, protože její vody omývají nohy Pána Kṛṣṇy. Když ale Pán sestoupil mezi Yaduovci, Jeho sláva zastínila Gaṅgu jako svaté místo. Jak ti, co Kṛṣṇu nenávidĕli, tak ti, kteří Ho milovali, dosáhli vĕčných podob v duchovním svĕtĕ jako má On. Bohynĕ štĕstí, nedosažitelná a svrchovanĕ spokojená sama v sobĕ, o jejíž přízeň usilují všichni ostatní, patří pouze Jemu. Jeho jméno ničí vše nepříznivé, když je vyslechnuto nebo proneseno. Pouze On stanovil zásady různých učednických posloupností mudrců. Jaký div, že On, jehož osobní zbraní je kolo času, odstranil břemeno Zemĕ?

Význam

Desátý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu se od začátku do konce výlučnĕ vĕnuje přednášení zábav Pána Kṛṣṇy ve Vṛndāvanu, Mathuře a Dvārace. Śrīla Viśvanātha Cakravartī poukazuje na to, že tento verš shrnuje desátý zpĕv zmínkou o pĕti zvláštních slavných rysech Śrī Kṛṣṇy, které neprojevují ani Jeho expanze, úplné části a inkarnace.

Zaprvé, sláva Pána Kṛṣṇy zastínila slávu svaté Gaṅgy, když sestoupil do yaduovské dynastie. Předtím byla matka Gaṅgā nejposvátnĕjší ze všech tīrth, neboť je vodou, která omyla lotosové nohy Pána Vāmanadevy. Další řeka, Yamunā, se stala ještĕ významnĕjší než Gaṅgā stykem s prachem z nohou Śrī Kṛṣṇy v oblasti Vraji a Mathury:

gaṅgā-śata-guṇā prāyo
māthure mama maṇḍale
yamunā viśrutā devi
nātra kāryā vicāraṇā

„Slavná Yamunā v Mém sídle Mathuře je mnoho set násobnĕ vznešenĕjší než Gaṅgā. O tom nemůže být sporu, ó bohynĕ.“ (Varāha Purāṇa 152.30)

Zadruhé, Pán Kṛṣṇa osvobodil nejen své odevzdané oddané, ale také ty, kdo se považovali za Jeho nepřátele. Oddaní jako pasačky z Vraji a ostatní dosáhli Jeho osobní společnosti vstupem do Jeho vĕčných zábav v duchovním svĕtĕ, zatímco Jím zabití nepřátelští démoni dosáhli sāyujya-mukti, splynutí s Jeho božskou podobou. Když byl Pán Kṛṣṇa přítomen na této Zemi, Jeho soucit se týkal Jeho rodiny, přátel a služebníků, a také Jeho nepřátel s jejich rodinami, přáteli a služebníky. Vznešené autority jako Pán Brahmā zmínily tuto skutečnost: sad-veṣād iva pūtanāpi sa-kulā tvām eva devāpitā. „Můj Pane, již jsi dal sám sebe Pūtanĕ a jejím příbuzným na oplátku za to, že se přestrojila za oddanou.“ (Bhāg. 10.14.35)

Zatřetí, bohynĕ Lakṣmī, stálá společnice Pána Nārāyaṇa, které slouží velcí polobozi, aby získali její náklonnost, nedokázala získat právo připojit se k důvĕrné společnosti oddaných Pána Kṛṣṇy ve Vraji. Navzdory její dychtivosti zúčastnit se tance rāsa a ostatních zábav Śrī Kṛṣṇy, a tvrdé askezi, kterou podstoupila, aby tohoto cíle dosáhla, nemohla překonat svou přirozenou povahu úcty. Sladkost a důvĕrnost Pána Kṛṣṇy projevená ve Vṛndāvanu představuje jedinečný druh majestátu, který neexistuje nikde jinde, ani na Vaikuṇṭĕ. Śrī Uddhava říká:

yan martya-līlaupayikaṁ sva-yoga-
māyā-balaṁ darśayatā gṛhītam
vismāpanaṁ svasya ca saubhagarddheḥ
paraṁ padaṁ bhūṣaṇa-bhūṣaṇāṅgam

„Pán se zjevil ve svĕtĕ smrti prostřednictvím své vnitřní energie yoga-māyi. Přišel ve své vĕčné podobĕ, která je vhodná pro Jeho zábavy. Tyto zábavy udivily dokonce i ty, kdo jsou pyšní na své bohatství, včetnĕ samotného Pána v Jeho podobĕ Pána Vaikuṇṭhy. Jeho (Śrī Kṛṣṇovo) transcendentální tĕlo je ozdoba všech ozdob.“ (Bhāg. 3.2.12)

Začtvrté, jméno Kṛṣṇa je nadřazeno jménu Nārāyaṇa a jménům všech ostatních expanzí Pána Kṛṣṇy. Tyto dvĕ slabiky – kṛṣ a ṇa – se spojují, aby ničily vše nepříznivé a klamné. Při pronášení se jméno Kṛṣṇa stává śruta-matha; to znamená, že pronášení Kṛṣṇova jména zcela ničí (mathnāti) znamenitost všch ostatních duchovních praktik popsaných ve zjevených písmech (śruta). Slovy Brahmāṇda Purāṇy:

sahasra-nāmnāṁ puṇyānāṁ
trir āvṛttyā tu yat phalam
ekāvṛttyā tu kṛṣṇasya
nāmaikaṁ tat prayacchati

„Vyslovením jediného jména Kṛṣṇa osoba dosáhne stejného prospĕchu jako trojím pronesením tisíci jmen Pána Viṣṇua.“

Zapáté, Pán Kṛṣṇa postavil dharma, býka zosobňujícího náboženství, pevnĕ na jeho čtyři nohy – soucit, askezi, čistotu a pravdu. Tak se dharma mohla opĕt stát go-trou, ochráncem Zemĕ. Śrī Kṛṣṇa také ustanovil náboženský obřad Govardhana-pūji, aby uctil svůj oblíbený kopec, krávy a brāhmaṇy. Také se sám stal kopcem (gotra), když nabyl jeho podoby, aby přijal obĕtiny pastevců. Navíc rozvíjel dharmu, láskyplnou povahu božských pastevců z Vraji (goter), jejichž lásce k Nĕmu se nikdy nic nevyrovnalo.

Toto je jen nĕkolik úžasných rysů jedinečné osobnosti Pána Kṛṣṇy.

10.90.48

Verš

jayati jana-nivāso devakī-janma-vādo
yadu-vara-pariṣat svair dorbhir asyann adharmam
sthira-cara-vṛjina-ghnaḥ su-smita-śrī-mukhena
vraja-pura-vanitānāṁ vardhayan kāma-devam

Synonyma

jayati — žije ve vĕčné slávĕ; jana-nivāsaḥ — ten, který žije mezi lidskými bytostmi, jako jsou členové yaduovské dynastie, a je konečným útočištĕm všech živých bytostí; devakī-janma-vādaḥ — známý jako syn Devakī (Otcem či matkou Nejvyšší Osobnosti Božství se ve skutečnosti nemůže nikdo stát. Devakī-janma-vāda tedy znamená „ten, který je známý jako syn matky Devakī“. Je také známý jako syn matky Yaśody, Vasudevy a Nandy Mahārāje.); yadu-vara-pariṣat — obsluhovaný členy yaduovské dynastie nebo pastevci z Vṛndāvanu (kteří Nejvyššího Pána neustále doprovázejí a jsou Jeho vĕčnými služebníky); svaiḥ dorbhiḥ — svýma vlastníma rukama nebo skrze oddané, jako je Arjuna, kteří jsou jako Jeho vlastní ruce; asyan — zabíjející; adharmam — démony či bezbožné osoby; sthira-cara-vṛjina-ghnaḥ — ničitel veškerého neštĕstí všech živých bytostí, pohyblivých i nehybných; su-smita — neustále se usmívající; śrī-mukhena — svou překrásnou tváří; vraja-pura-vanitānām — vṛndāvanských dívek; vardhayan — zvĕtšující; kāma-devam — chtivé touhy.

Překlad

Pán Śrī Kṛṣṇa je známý jako jana-nivāsa neboli konečné útočištĕ všech živých bytostí a také jako Devakī-nandana nebo Yaśodā-nandana, syn Devakī a Yaśody. Je vůdcem yaduovské dynastie a svýma mocnýma rukama zabíjí vše neblahé a také všechny bezbožné lidi. Svou přítomností ničí vše, co je nepříznivé pro veškeré pohyblivé i nehybné živé bytosti. Jeho blažená, usmívající se tvář neustále zvĕtšuje chtivé touhy gopī z Vṛndāvanu. Nechť je vždy slavný a šťastný!

Význam

Překlad a významy slov tohoto verše jsou převzaty z překladu Śrī Caitanya-caritāmṛty (Madhya 13.79) od Śrīly Prabhupādy. Podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho složil Śrīla Śukadeva Gosvāmī tento krásný verš, aby utĕšil ty, kdo naříkají nad skutečností, že Pán Kṛṣṇa neprojevoval své důvĕrné zábavy až do současnosti. Zde Śrī Śukadeva připomíná svým posluchačům, že je Pán v tomto svĕtĕ vĕčnĕ přítomný – ve svém svatém sídle, svém jménĕ a pronášení Jeho slávy. Tuto myšlenku vyjadřuje slovo jayati („je vítĕzný“), které je přítomném čase místo v minulém.

Śrīla Prabhupāda vysvĕtluje tento verš v knize Kṛṣṇa takto: „Śrīla Śukadeva Gosvāmī tedy uzavírá popis nanejvýš vznešeného postavení Pána Kṛṣṇy touto chvalořečí: ,Ó Pane Kṛṣṇo, sláva Tobĕ. Jsi přítomen v srdci každé bytosti jako Paramātmā. Proto jsi znám jako Jananivāsa, neboli ten, který žije v srdci všech tvorů.̀ Bhagavad-gītā to potvrzuje: īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati: ,Nejvyšší Pán ve svém rysu Paramātmy žije v srdci každého.̀ To však neznamená, že Kṛṣṇa neexistuje i oddĕlenĕ jako Nejvyšší Osobnost Božství. Māyāvādští filosofové uznávají všudypřítomný rys Parabrahmanu, ale když se Parabrahman neboli Nejvyšší Pán zjeví, myslí si, že k tomu došlo pod kontrolou hmotné přírody. Jelikož se Pán Kṛṣṇa zjevil jako syn Devakī, māyāvādští filosofové Ho považují za obyčejnou živou bytost, která se rodí v tomto hmotném svĕtĕ. Śukadeva Gosvāmī je proto varuje slovy devakī-janma-vādaḥ, podle nichž je Kṛṣṇa sice slavný jako syn Devakī, ale ve skutečnosti je Nadduše, všudypřítomný Nejvyšší Pán, Osobnost Božství.

Oddaní však chápou slova devakī-janma-vādaḥ jinak. Vĕdí, že Kṛṣṇa byl ve skutečnosti synem matky Yaśody. Třebaže se nejprve zjevil jako syn Devakī, okamžitĕ se přemístil na klín matky Yaśody a z Jeho dĕtských zábav se tĕšili matka Yaśodā a Nanda Mahārāja. Tuto skutečnost uznal sám Vasudeva, když se setkal s Nandou Mahārājem a Yaśodou na Kurukṣetře. Uznal, že Kṛṣṇa a Balarāma jsou ve skutečnosti synové matky Yaśody a Nandy Mahārāje. Vasudeva a Devakī byli pouze Jejich formální otec a matka...

Śukadeva Gosvāmī poté oslavuje Pána jako toho, jehož ctí yadu-vara-pariṣat, snĕm yaduovské dynastie, a jako ničitele různých druhů démonů. Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, mohl zabít všechny démony prostřednictvím svých různých hmotných energií, ale On je chtĕl zabít osobnĕ, aby je osvobodil. Kvůli zabíjení démonů Kṛṣṇa nemusel do tohoto hmotného svĕta přicházet; pouhou vůlí mohl zabít mnoho set tisíc démonů bez osobního úsilí. Ve skutečnosti však sestoupil kvůli svým čistým oddaným, aby si hrál jako dítĕ s matkou Yaśodou a Nandou Mahārājem a tĕšil obyvatele Dvāraky. Zabíjením démonů a chránĕním oddaných Pán Kṛṣṇa stanovil skutečnou náboženskou zásadu, kterou představuje pouze láska k Bohu. Následováním pravé náboženské zásady, lásky k Bohu, byly i živé bytosti známé jako sthira-cara zbaveny veškerého hmotného podmínĕní a přemístĕny do duchovního království. Sthira znamená stromy a rostliny, které se nemohou pohybovat, a cara označuje pohyblivá zvířata, zvláštĕ krávy. Kṛṣṇa bĕhem své přítomnosti osvobodil všechny stromy, opice a ostatní rostliny a zvířata, která Ho spatřila a sloužila Mu ve Vṛndāvanu a ve Dvārace.

Pán Kṛṣṇa je zvláštĕ oslavován, protože tĕší gopī a královny z Dvāraky. Śukadeva Gosvāmī opĕvuje Pána Kṛṣṇu pro Jeho okouzlující úsmĕv, jímž si podmanil nejen gopī z Vṛndāvanu, ale i královny z Dvāraky. Přesná slova použitá v této souvislosti jsou vardhayan kāma-devam. Ve Vṛndāvanu jako přítel mnoha gopī a ve Dvārace jako manžel mnoha královen Kṛṣṇa zvyšoval jejich smyslné touhy po požitku s Ním. Kvůli realizaci Boha či seberealizaci je třeba obvykle podstoupit tvrdou askezi po mnoho tisíc let a pak se může podařit Boha zrealizovat. Gopī a královny z Dvāraky však nejvyššího druhu osvobození dosáhly pouhým zvyšováním svých smyslných tužeb radovat se s Kṛṣṇou jako se svým přítelem či manželem.“

Tímto způsobem Śrīla Prabhupāda úžasnĕ vysvĕtluje význam tohoto verše předneseného Śukadevou Gosvāmīm, který shrnuje zábavy Pána Kṛṣṇy.

10.90.49

Verš

itthaṁ parasya nija-vartma-rirakṣayātta-
līlā-tanos tad-anurūpa-viḍambanāni
karmāṇi karma-kaṣaṇāni yadūttamasya
śrūyād amuṣya padayor anuvṛttim icchan

Synonyma

ittham — (popsaná) tímto způsobem; parasya — Nejvyššího; nija — Jeho vlastní; vartma — cesta (oddané služby); rirakṣayā — s touhou ochránit; ātta — který přijal; līlā — pro zábavy; tanoḥ — různé osobní podoby; tat — každé z nich; anurūpa — vhodné; viḍambanāni — napodobující; karmāṇi — činnosti; karma — reakce hmotné práce; kaṣaṇāni — které ničí; yadu-uttamasya — nejlepšího z Yaduovců; śrūyāt — mĕl by naslouchat; amuṣya — Jeho; padayoḥ — nohou; anuvṛttim — právu následování; icchan — toužící po.

Překlad

Aby Pán Kṛṣṇa, nejlepší z Yaduovců, ochránil zásady oddané služby sobĕ, přijímá podoby určené k zábavám, které byly oslavovány zde ve Śrīmad-Bhāgavatamu. Ten, kdo touží vĕrnĕ sloužit Jeho lotosovým nohám, by mĕl naslouchat o činnostech, které koná v každé z tĕchto inkarnací – činnostech, které vhodnĕ napodobují činnosti podob, které přijímá. Naslouchání vyprávĕním o tĕchto zábavách ničí reakce plodonosné práce.

10.90.50

Verš

martyas tayānusavam edhitayā mukunda
śrīmat-kathā-śravaṇa-kīrtana-cintayaiti
tad dhāma dustara-kṛtānta-javāpavargaṁ
grāmād vanaṁ kṣiti-bhujo ’pi yayur yad-arthāḥ

Synonyma

martyaḥ — smrtelník; tayā — tím; anusavam — neustále; edhitayā — vzrůstající; mukunda — o Pánu Kṛṣṇovi; śrīmat — krásným; kathā — námĕtům; śravaṇa — nasloucháním; kīrtana — opĕvováním; cintayā — a meditací; eti — jde; tat — Jeho; dhāma — do sídla; dustara — nevyhnutelné; kṛta-anta — smrti; java — síly; apavargam — místo ukončení; grāmāt — ze svého svĕtského domova; vanam — do lesa; kṣiti-bhujaḥ — králové (jako Priyavrata); api — dokonce; yayuḥ — odešli; yat — jehož; arthāḥ — kvůli dosažení.

Překlad

Pravidelným nasloucháním, opĕvováním a meditováním o krásných námĕtech o Pánu Mukundovi s neustále vzrůstající upřímností smrtelník dosáhne Pánova božského království, kde nevládne nezrušitelná moc smrti. Kvůli tomu mnoho osob, včetnĕ velkých králů, opustilo své svĕtské domovy a odešlo do lesa.

Význam

Tento verš představuje phala-śruti desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, slib úspĕchu daný tomu, kdo jej vyslechne. Proces oddané služby začíná nasloucháním námĕtům o Nejvyšším Pánu. Poté, co je osoba správnĕ vyslechla, může přikročit k jejich opĕvování ve prospĕch ostatních a uvažovat o jejich významu. To vede k vĕrnému dodržování zásad oddané služby, které vrcholí absolutní vírou v Pána Kṛṣṇu. Tato dokonalá víra poskytuje právo vstoupit do Pánovy důvĕrné služby a časem se vrátit do svého vĕčného, duchovního života v jedné z Pánových osobních říší.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī pokornĕ vĕnuje svůj komentář k desátému zpĕvu k lotosovým nohám svého uctívaného Pána a modlí se:

mad-gavīr api gopālaḥ
svī-kuryāt kṛpayā yadi
tadaivāsāṁ payaḥ pītvā
hṛṣyeyus tat-priyā janāḥ

„Pokud Pán Gopāla milostivĕ přijme krávy mých slov, pak si Jeho drazí oddaní mohou užívat potĕšení z pití jejich mléka – nektaru vzniklého jejich nasloucháním.“

Takto končí výklady pokorných služebníků Jeho Božské Milosti A. C. Bhaktivedanty Swamiho Prabhupādy k devadesáté kapitole desátého zpĕvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané „Souhrnný popis slávy Pána Kṛṣṇy“.

Desátý zpĕv Śrīmad-Bhāgavatamu byl dokončen 27. prosince 1988, v den výročí odchodu Śrīly Bhaktisiddhānty Sarasvatīho Ṭhākura.

KONEC DESÁTÉHO ZPĔVU

Táto kniha je určená na nekomerčné osobné použitie, nie je predávaná za odplatu slúži na vzdelávanie pravidelnú náboženskú prax hinduistov a/alebo záujemcov o hinduizmus, ktorých pravidelné štúdium posvätných textov súvisiacej literatúry patrí medzi základné náboženské obrady a rituály. V súlade s týmto bežným využitím tohto a súvisiacich diel, ktoré sú zdarma prístupné a distribuované po celom svete, vznikla aj táto digitálna verzia.

Autor knihy: A.C. Bhaktivedanta swami Prabhupada