Zpěv devátý: Osvobození

KAPITOLA PRVNÍ

Král Sudyumna se stává ženou

9.1.1

Verš

śrī-rājovāca
manvantarāṇi sarvāṇi
tvayoktāni śrutāni me
vīryāṇy ananta-vīryasya
hares tatra kṛtāni ca

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit řekl; manvantarāṇi — všechno o obdobích různých Manuů; sarvāṇi — všichni; tvayā — tebou; uktāni — byli vylíčeni; śrutāni — byly vyslechnuty; me — mnou; vīryāṇi — úžasné činy; ananta- vīryasya — Nejvyššího Pána, který má neomezenou moc; hareḥ — Hariho, Nejvyšší Osobnosti Božství; tatra — v těchto obdobích zvaných manvantary; kṛtāni — jež byly prováděny; ca — také.

Překlad

Král Parīkṣit řekl: “Ó můj pane, Śukadevo Gosvāmī, podrobně jsi popsal všechna období jednotlivých Manuů a také úžasné činy, jež během těchto období prováděl Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který má neomezenou moc. Je mým štěstím, že jsem si to vše mohl od tebe vyslechnout.”

9.1.2-3

Verš

yo ’sau satyavrato nāma
rājarṣir draviḍeśvaraḥ
jñānaṁ yo ’tīta-kalpānte
lebhe puruṣa-sevayā

sa vai vivasvataḥ putro
manur āsīd iti śrutam
tvattas tasya sutāḥ proktā
ikṣvāku-pramukhā nṛpāḥ

Synonyma

yaḥ asau — ten, kdo byl známý; satyavrataḥ — Satyavrata; nāma — pod jménem; rāja-ṛṣiḥ — svatý král; draviḍa-īśvaraḥ — vládce oblasti Draviḍa; jñānam — poznání; yaḥ — ten, kdo; atīta-kalpa-ante — na konci éry posledního Manua neboli na konci posledního věku; lebhe — získal; puruṣa- sevayā — službou Nejvyšší Osobnosti Božství; saḥ — on; vai — vskutku; vivasvataḥ — Vivasvāna; putraḥ — syn; manuḥ āsīt — stal se Vaivasvatou Manuem; iti — takto; śrutam — slyšel jsem; tvattaḥ — od tebe; tasya — jeho; sutāḥ — synové; proktāḥ — byli představeni; ikṣvāku-pramukhāḥ — vedení Ikṣvākuem; nṛpāḥ — mnozí králové.

Překlad

“Satyavrata, svatý král Draviḍadeśe, který na konci minulého věku získal milostí Nejvyššího duchovní poznání, se později — v další manvantaře — stal Vaivasvatou Manuem, synem Vivasvāna. To jsem se od tebe již dozvěděl. Z tvého vysvětlení také chápu, že králové, jako například Ikṣvāku, byli jeho synové.”

9.1.4

Verš

teṣāṁ vaṁśaṁ pṛthag brahman
vaṁśānucaritāni ca
kīrtayasva mahā-bhāga
nityaṁ śuśrūṣatāṁ hi naḥ

Synonyma

teṣām — všech těch králů; vaṁśam — dynastie; pṛthak — odděleně; brahman — ó vznešený brāhmaṇo (Śukadevo Gosvāmī); vaṁśa-anucaritāni ca — a jejich rody a vlastnosti; kīrtayasva — prosím popiš; mahā-bhāga — ó požehnaný; nityam — věčně; śuśrūṣatām — kteří ti sloužíme; hi — vskutku; naḥ — nás.

Překlad

“Ó požehnaný Śukadevo Gosvāmī, vznešený brāhmaṇo, popiš nám prosím jednu po druhé dynastie a vlastnosti všech těchto králů. Neustále dychtíme naslouchat tvému vyprávění.”

9.1.5

Verš

ye bhūtā ye bhaviṣyāś ca
bhavanty adyatanāś ca ye
teṣāṁ naḥ puṇya-kīrtīnāṁ
sarveṣāṁ vada vikramān

Synonyma

ye — všichni, kteří; bhūtāḥ — již se narodili; ye — všichni, kteří; bhaviṣyāḥ — teprve se narodí; ca — a; bhavanti — žijí; adyatanāḥ — nyní; ca — také; ye — všichni, kteří; teṣām — jich všech; naḥ — nám; puṇya-kīrtīnām — kteří byli zbožní a oslavovaní; sarveṣām — jich všech; vada — prosím pověz; vikramān — o schopnostech.

Překlad

“Prosím, pověz nám o schopnostech všech slavných králů narozených v dynastii Vaivasvaty Manua, a to jak těch, kteří tu již nejsou, těch, kteří mají teprve přijít, i těch, kteří žijí nyní.”

9.1.6

Verš

śrī-sūta uvāca
evaṁ parīkṣitā rājñā
sadasi brahma-vādinām
pṛṣṭaḥ provāca bhagavāñ
chukaḥ parama-dharma-vit

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta Gosvāmī pravil; evam — takto; parīkṣitā — Mahārājem Parīkṣitem; rājñā — králem; sadasi — na shromáždění; brahma- vādinām — všech vznešených světců, dokonale znalých védského poznání; pṛṣṭaḥ — dotázán; provāca — odpověděl; bhagavān — nejmocnější; śukaḥ — Śuka Gosvāmī; parama-dharma-vit — největší znalec náboženských zásad.

Překlad

Sūta Gosvāmī pravil: “Na žádost, kterou Mahārāja Parīkṣit vznesl na shromáždění všech učenců v oboru védského poznání, začal Śukadeva Gosvāmī, největší znalec náboženských zásad, opět hovořit.”

9.1.7

Verš

śrī-śuka uvāca
śrūyatāṁ mānavo vaṁśaḥ
prācuryeṇa parantapa
na śakyate vistarato
vaktuṁ varṣa-śatair api

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; śrūyatām — slyš ode mě; mānavaḥ vaṁśaḥ — dynastie Manua; prācuryeṇa — co nejobsáhleji; parantapa — ó králi, který umíš pokořit nepřátele; na — ne; śakyate — člověk dokáže; vistarataḥ — obšírně; vaktum — promluvit; varṣa-śataiḥ api — i když se o to snaží po stovky let.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi, pokořiteli nepřátel, slyš teď ode mě podrobnosti o dynastii Manua. Řeknu o ní co nejvíce, i když by vše nebylo možné vyložit ani za stovky let.

9.1.8

Verš

parāvareṣāṁ bhūtānām
ātmā yaḥ puruṣaḥ paraḥ
sa evāsīd idaṁ viśvaṁ
kalpānte ’nyan na kiñcana

Synonyma

para-avareṣām — všech živých bytostí, na vyšších i nižších úrovních života; bhūtānām — těch, kdo přijali hmotná těla (podmíněných duší); ātmā — Nadduše; yaḥ — ten, kdo je; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; paraḥ — transcendentální; saḥ — On; eva — vskutku; āsīt — existoval; idam — tento; viśvam — vesmír; kalpa-ante — na konci věku; anyat — cokoliv jiného; na — ne; kiñcana — cokoliv.

Překlad

Na konci věku existovala Nejvyšší Osoba, transcendentální Pán, který je Nadduší všech živých bytostí v různých životních druzích, vyšších a nižších. Tehdy neexistoval ani tento projevený vesmír, ani cokoliv jiného, jen On.

Význam

Śukadeva Gosvāmī zaujal správný postoj při popisování Manuovy dynastie prohlášením, že když je celý svět zaplavený vodou, existuje pouze Nejvyšší Osobnost Božství a nic jiného. Nyní vylíčí, jak Pán postupně tvoří ostatní věci.

9.1.9

Verš

tasya nābheḥ samabhavat
padma-koṣo hiraṇmayaḥ
tasmiñ jajñe mahārāja
svayambhūś catur-ānanaḥ

Synonyma

tasya — Jeho (Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství); nābheḥ — z pupku; samabhavat — stvořen; padma-koṣaḥ — lotos; hiraṇmayaḥ — zvaný Hiraṇmaya neboli zlatý; tasmin — na tom zlatém lotosu; jajñe — zjevil se; mahārāja — ó králi; svayambhūḥ — ten, kdo je samoprojevený, kdo se rodí bez matky; catuḥ-ānanaḥ — se čtyřmi hlavami.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, z pupku Nejvyšší Osobnosti Božství vyrostl zlatý lotos, na němž se zrodil Pán Brahmā se čtyřmi obličeji.

9.1.10

Verš

marīcir manasas tasya
jajñe tasyāpi kaśyapaḥ
dākṣāyaṇyāṁ tato ’dityāṁ
vivasvān abhavat sutaḥ

Synonyma

marīciḥ — velký světec Marīci; manasaḥ tasya — z mysli Pána Brahmy; jajñe — zrodil se; tasya api — Marīcimu; kaśyapaḥ — Kaśyapa (narodil se); dākṣāyaṇyām — z lůna dcery Dakṣi Mahārāje; tataḥ — potom; adityām — z lůna Aditi; vivasvān — Vivasvān; abhavat — narodil se; sutaḥ — syn.

Překlad

Z mysli Pána Brahmy se zrodil Marīci a prostřednictvím Marīciho semene přišel na svět Kaśyapa. Kaśyapovi se z lůna Aditi, dcery Dakṣi Mahārāje, narodil Vivasvān.

9.1.11-12

Verš

tato manuḥ śrāddhadevaḥ
saṁjñāyām āsa bhārata
śraddhāyāṁ janayām āsa
daśa putrān sa ātmavān

ikṣvāku-nṛga-śaryāti-
diṣṭa-dhṛṣṭa-karūṣakān
nariṣyantaṁ pṛṣadhraṁ ca
nabhagaṁ ca kaviṁ vibhuḥ

Synonyma

tataḥ — Vivasvānovi; manuḥ śrāddhadevaḥ — Manu jménem Śrāddhadeva; saṁjñāyām — z lůna Saṁjñi (Vivasvānovy ženy); āsa — narodil se; bhārata — ó nejlepší z Bhāratovské dynastie; śraddhāyām — v lůně Śraddhy (manželky Śrāddhadevy); janayām āsa — zplodil; daśa — deset; putrān — synů; saḥ — tento Śrāddhadeva; ātmavān — s ovládnutými smysly; ikṣvāku-nṛga-śaryāti-diṣṭa-dhṛṣṭa-karūṣakān — kteří se jmenovali Ikṣvāku, Nṛga, Śaryāti, Diṣṭa, Dhṛṣṭa a Karūṣaka; nariṣyantam — Nariṣyanta; pṛṣadhram ca — a Pṛṣadhra; nabhagam ca — a Nabhaga; kavim — Kavi; vibhuḥ — mocný.

Překlad

Ó králi, nejlepší z Bhāratovské dynastie, Vivasvānovi porodila Saṁjñā Śrāddhadevu Manua. Ten pak s ovládnutými smysly zplodil v lůně své manželky Śraddhy deset synů, kteří se jmenovali Ikṣvāku, Nṛga, Śaryāti, Diṣṭa, Dhṛṣṭa, Karūṣaka, Nariṣyanta, Pṛṣadhra, Nabhaga a Kavi.

9.1.13

Verš

aprajasya manoḥ pūrvaṁ
vasiṣṭho bhagavān kila
mitrā-varuṇayor iṣṭiṁ
prajārtham akarod vibhuḥ

Synonyma

aprajasya — toho, jenž neměl syna; manoḥ — Manua; pūrvam — dříve; vasiṣṭhaḥ — vznešený světec Vasiṣṭha; bhagavān — mocný; kila — vskutku; mitrā-varuṇayoḥ — polobohů Mitry a Varuṇy; iṣṭim — oběť; prajā-artham — za účelem získat syny; akarot — vykonal; vibhuḥ — velká osobnost.

Překlad

Manu zpočátku neměl žádné syny. Aby tedy mohl mít syna, vykonal velký světec Vasiṣṭha, mocný díky svému duchovnímu poznání, oběť pro uspokojení polobohů Mitry a Varuṇy.

9.1.14

Verš

tatra śraddhā manoḥ patnī
hotāraṁ samayācata
duhitrartham upāgamya
praṇipatya payovratā

Synonyma

tatra — během té oběti; śraddhā — Śraddhā; manoḥ — Manua; patnī — manželka; hotāram — ke knězi provádějícímu yajñu; samayācata — uctivě prosila; duhitṛ-artham — o dceru; upāgamya — přicházející; praṇipatya — skládající poklony; payaḥ-vratā — která dodržovala slib pít jen mléko.

Překlad

Śraddhā, Manuova žena, jež dodržovala slib živit se pouze mlékem, přišla během oběti za obětujícím knězem, složila mu poklony a prosila ho o dceru.

9.1.15

Verš

preṣito ’dhvaryuṇā hotā
vyacarat tat samāhitaḥ
gṛhīte haviṣi vācā
vaṣaṭ-kāraṁ gṛṇan dvijaḥ

Synonyma

preṣitaḥ — když mu bylo řečeno, aby vykonal oběť; adhvaryuṇā — knězem ṛtvik; hotā — kněz, jenž má na starosti obětiny; vyacarat — vykonal; tat — tu (oběť); samāhitaḥ — s upřenou pozorností; gṛhīte haviṣi — poté, co nabral přepuštěné máslo k prvnímu obětování; vācā — pronášením mantry; vaṣaṭ-kāram — mantru začínající slovem vaṣaṭ; gṛṇan — recitující; dvijaḥ — brāhmaṇa.

Překlad

Když mu hlavní kněz řekl: “Teď obětuj!” nabral kněz, který měl na starosti obětiny, přepuštěné máslo, aby ho obětoval. V tu chvíli si vzpomněl na žádost Manuovy manželky a vykonal oběť za pronášení slova “vaṣaṭ”.

9.1.16

Verš

hotus tad-vyabhicāreṇa
kanyelā nāma sābhavat
tāṁ vilokya manuḥ prāha
nātituṣṭamanā gurum

Synonyma

hotuḥ — kněze; tat — yajñi, oběti; vyabhicāreṇa — tím narušením; kanyā — dcera; ilā — Ilā; nāma — jménem; sā — ta dcera; abhavat — narodila se; tām — ji; vilokya — když viděl; manuḥ — Manu; prāha — řekl; na — ne; atituṣṭamanāḥ — příliš spokojen; gurum — svému guruovi.

Překlad

Manu začal s touto obětí, aby získal syna, ale žádost jeho ženy rozptýlila obětujícího kněze, a tak se narodila dcera jménem Ilā. Když Manu uviděl dceru, nebyl příliš spokojen. Promluvil tedy ke svému guruovi Vasiṣṭhovi.

Význam

Jelikož byl Manu bez potomstva, měl z narození dítěte radost, přestože to byla dcera, a pojmenoval ji Ilā. Později však již nebyl příliš spokojen, že má místo syna dceru. Jelikož neměl žádné potomky, byl jistě rád, že se mu narodila Ilā, ale jeho radost neměla dlouhého trvání.

9.1.17

Verš

bhagavan kim idaṁ jātaṁ
karma vo brahma-vādinām
viparyayam aho kaṣṭaṁ
maivaṁ syād brahma-vikriyā

Synonyma

bhagavan — ó můj pane; kim idam — co to znamená; jātam — narozená; karma — jednání s hmotnými výsledky; vaḥ — vás všech; brahma- vādinām — vás, kteří jste odborníky v pronášení védských manter; viparyayam — odchylka; aho — běda; kaṣṭam — žalostné; mā evam syāt — to se nemělo stát; brahma-vikriyā — tento opačný účinek védských manter.

Překlad

“Můj pane, vy všichni jste odborníky v pronášení védských manter. Jak je tedy možné, že je výsledek opačný, než jsme si přáli? To je žalostné. K tomuto zvratu v účinku védských manter nemělo dojít.”

Význam

V současném věku je konání yajñi zakázáno, protože nikdo nedokáže správně recitovat védské mantry. Jsou-li védské mantry pronášeny bez chyb, musela by se touha, s níž je oběť konána, vyplnit. Proto se zpěv Hare Kṛṣṇa nazývá mahā-mantra — velká, vznešená mantra, jež všechny ostatní védské mantry převyšuje — neboť její zpívání přináší tolik příznivých výsledků. Śrī Caitanya Mahāprabhu vysvětlil (Śikṣāṣṭaka 1):

ceto-darpaṇa-mārjanaṁ bhava-mahā-dāvāgni-nirvāpaṇaṁ
śreyaḥ-kairava-candrikā-vitaraṇaṁ vidyā-vadhū-jīvanam
ānandāmbudhi-vardhanaṁ prati-padaṁ pūrṇāmṛtāsvādanaṁ
sarvātma-snapanaṁ paraṁ vijayate śrī-kṛṣṇa-saṅkīrtanam

“Sláva saṅkīrtanu Śrī Kṛṣṇy, který očišťuje srdce od prachu hromaděného po mnoho let a hasí požár podmíněného života, opakujících se zrození a smrtí. Toto saṅkīrtanové hnutí je největším požehnáním celému lidstvu, protože šíří paprsky dobrotivého měsíce. Je životem veškerého transcendentálního poznání. Zvětšuje oceán transcendentální blaženosti a umožňuje nám plně vychutnávat nektar, po kterém vždy velmi toužíme.”

Jako nejlepší ze všech obětí nám tedy byla předána saṅkīrtana-yajña. Yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi su-medhasaḥ (Bhāg. 11.5.32). Inteligentní lidé využijí nejmocnější yajñi tohoto věku a budou společně zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru. Když Hare Kṛṣṇa mantru zpívá mnoho lidí společně, jejich zpívání se nazývá saṅkīrtan a výsledkem této yajñi je, že se na obloze objeví mraky (yajñād bhavati parjanyaḥ). V době, kdy vládnou katastrofální sucha, mohou lidé nalézt úlevu od nedostatku deště a jídla v jednoduché metodě Hare Kṛṣṇa yajñi. Nyní panují sucha v celé Evropě i Americe a lidé trpí, avšak pokud vezmou toto hnutí pro vědomí Kṛṣṇy vážně, skončí se svými hříšnými činnostmi a budou zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru, všechny jejich problémy se bez potíží vyřeší. S jinými yajñami se pojí mnoho těžkostí, protože nyní nenajdeme učence, kteří by dovedli dokonale recitovat mantry, a není ani možné zajistit věci, které jsou pro vykonání yajñi zapotřebí. Společnost je chudá a lidem schází védské poznání i schopnost pronášet védské mantry, a proto je Hare Kṛṣṇa mahā- mantra jedinou nadějí. Lidé by měli být natolik inteligentní, aby ji začali zpívat. Yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi su-medhasaḥ. Ti, kdo mají hloupé mozky, toto zpívání nepochopí ani se mu nemohou začít věnovat.

9.1.18

Verš

yūyaṁ brahma-vido yuktās
tapasā dagdha-kilbiṣāḥ
kutaḥ saṅkalpa-vaiṣamyam
anṛtaṁ vibudheṣv iva

Synonyma

yūyam — vás všech; brahma-vidaḥ — s dokonalým vědomím Absolutní Pravdy; yuktāḥ — ovládající se a vyrovnaní; tapasā — díky askezi; dagdha- kilbiṣāḥ — když bylo hmotné znečištění všeho druhu spáleno; kutaḥ — jak tedy; saṅkalpa-vaiṣamyam — nedostatek odhodlání; anṛtam — falešný slib, falešná slova; vibudheṣu — ve společnosti polobohů; iva — nebo.

Překlad

“Vy všichni se dovedete ovládat, jste vyrovnané mysli a jste si vědomi Absolutní Pravdy. A díky své askezi jste zcela zbaveni všeho hmotného znečištění. Vaše slovo nepřijde nikdy nazmar, stejně jako slovo polobohů. Jak je tedy možné, že se vaše odhodlání setkalo s neúspěchem?”

Význam

Z mnoha védských spisů víme, že požehnání či prokletí polobohů nikdy neselhává. Askezí, ovládáním mysli a smyslů a rovněž získáním úplného poznání Absolutní Pravdy se člověk zcela zbaví hmotného znečištění. Jeho slova a požehnání pak nikdy neselžou, stejně jako je tomu u polobohů.

9.1.19

Verš

niśamya tad vacas tasya
bhagavān prapitāmahaḥ
hotur vyatikramaṁ jñātvā
babhāṣe ravi-nandanam

Synonyma

niśamya — poté, co si vyslechl; tat vacaḥ — tato slova; tasya — jeho (Manua); bhagavān — ze všech nejmocnější; prapitāmahaḥ — praděd Vasiṣṭha; hotuḥ vyatikramam — chybu kněze hotā; jñātvā — chápající; babhāṣe — promluvil; ravi-nandanam — k Vaivasvatovi Manuovi, synu boha Slunce.

Překlad

Poté, co mocný praděd Vasiṣṭha vyslechl tato Manuova slova, pochopil, jaké chyby se kněz dopustil. Promluvil tedy k synu boha Slunce.

9.1.20

Verš

etat saṅkalpa-vaiṣamyaṁ
hotus te vyabhicārataḥ
tathāpi sādhayiṣye te
suprajāstvaṁ sva-tejasā

Synonyma

etat — tato; saṅkalpa-vaiṣamyam — nesrovnalost ohledně účelu; hotuḥ — kněze; te — tvého; vyabhicārataḥ — kvůli odklonu od stanoveného cíle; tathā api — přesto; sādhayiṣye — vykonám; te — pro tebe; su-prajāstvam — velice pěkného syna; sva-tejasā — svou vlastní silou.

Překlad

“Tato nesrovnalost ohledně původního účelu je výsledkem toho, že se tvůj kněz odchýlil od stanoveného cíle. Já ti však zajistím dobrého syna svou vlastní silou.”

9.1.21

Verš

evaṁ vyavasito rājan
bhagavān sa mahā-yaśāḥ
astauṣīd ādi-puruṣam
ilāyāḥ puṁstva-kāmyayā

Synonyma

evam — takto; vyavasitaḥ — když se rozhodl; rājan — ó králi Parīkṣite; bhagavān — nejmocnější; saḥ — Vasiṣṭha; mahā-yaśāḥ — velice slavný; astauṣīt — modlil se; ādi-puruṣam — k Nejvyšší Osobě, Pánu Viṣṇuovi; ilāyāḥ — Ilā; puṁstva-kāmyayā — aby se změnila v muže.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi Parīkṣite, poté, co mocný a slavný Vasiṣṭha učinil toto rozhodnutí, modlil se k Nejvyšší Osobě, Viṣṇuovi, aby Ilu proměnil v muže.

9.1.22

Verš

tasmai kāma-varaṁ tuṣṭo
bhagavān harir īśvaraḥ
dadāv ilābhavat tena
sudyumnaḥ puruṣarṣabhaḥ

Synonyma

tasmai — jemu (Vasiṣṭhovi); kāma-varam — žádané požehnání; tuṣṭaḥ — potěšený; bhagavān — Nejvyšší Pán; hariḥ īśvaraḥ — svrchovaný vládce; dadau — dal; ilā — dívka, Ilā; abhavat — stala se; tena — díky tomuto požehnání; sudyumnaḥ — jménem Sudyumna; puruṣa-ṛṣabhaḥ — pohledným mužem.

Překlad

Svrchovaný vládce, Nejvyšší Osobnost Božství, byl s Vasiṣṭhou spokojen a dal mu požehnání, které si přál. Ilā se tak proměnila ve sličného muže, jenž dostal jméno Sudyumna.

9.1.23-24

Verš

sa ekadā mahārāja
vicaran mṛgayāṁ vane
vṛtaḥ katipayāmātyair
aśvam āruhya saindhavam

pragṛhya ruciraṁ cāpaṁ
śarāṁś ca paramādbhutān
daṁśito ’numṛgaṁ vīro
jagāma diśam uttarām

Synonyma

saḥ — Sudyumna; ekadā — jednou; mahārāja — ó králi Parīkṣite; vicaran — cestující; mṛgayām — na lovu zvěře; vane — v lese; vṛtaḥ — doprovázený; katipaya — několika; amātyaiḥ — ministry či společníky; aśvam — na koni; āruhya — jedoucí; saindhavam — narozeném v Sindhupradeśi; pragṛhya — držící v ruce; ruciram — překrásný; cāpam — luk; śarān ca — a šípy; parama-adbhutān — úžasné, neobyčejné; daṁśitaḥ — v brnění; anumṛgam — za zvířaty; vīraḥ — hrdina; jagāma — směřoval; diśam uttarām — na sever.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, tento hrdina, Sudyumna, jednou v doprovodu několika ministrů a společníků vyjel na koni přivedeném ze Sindhupradeśe do lesa na lov. Měl na sobě brnění, zdobily ho luky a šípy a byl velmi krásný. Při pronásledování a zabíjení zvířat dospěl do severní části lesa.

9.1.25

Verš

sukumāra-vanaṁ meror
adhastāt praviveśa ha
yatrāste bhagavāñ charvo
ramamāṇaḥ sahomayā

Synonyma

sukumāra-vanam — les jménem Sukumāra; meroḥ adhastāt — na úpatí hory Meru; praviveśa ha — vstoupil; yatra — kde; āste — byl; bhagavān — nejmocnější (polobůh); śarvaḥ — Pán Śiva; ramamāṇaḥ — zabraný v požitku; saha umayā — s Umou, svou manželkou.

Překlad

Tam, na severu, na úpatí hory Meru, se rozkládá les zvaný Sukumāra, kde si Pán Śiva vždy užívá s Umou. Sudyumna vstoupil do tohoto lesa.

9.1.26

Verš

tasmin praviṣṭa evāsau
sudyumnaḥ para-vīra-hā
apaśyat striyam ātmānam
aśvaṁ ca vaḍavāṁ nṛpa

Synonyma

tasmin — v tom lese; praviṣṭaḥ — do něhož vjel; eva — vskutku; asau — on; sudyumnaḥ — princ Sudyumna; para-vīra-hā — který dobře věděl, jak porážet nepřátele; apaśyat — pozoroval; striyam — žena; ātmānam — on sám; aśvam ca — a jeho kůň; vaḍavām — klisna; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Jakmile Sudyumna, který dobře věděl, jak porážet nepřátele, vjel do lesa, zpozoroval, že se změnil v ženu a jeho kůň se proměnil v klisnu, ó králi Parīkṣite.

9.1.27

Verš

tathā tad-anugāḥ sarve
ātma-liṅga-viparyayam
dṛṣṭvā vimanaso ’bhūvan
vīkṣamāṇāḥ parasparam

Synonyma

tathā — podobně; tat-anugāḥ — Sudyumnovi společníci; sarve — všichni; ātma-liṅga-viparyayam — proměnu svého pohlaví v opačné; dṛṣṭvā — když viděli; vimanasaḥ — sklíčení; abhūvan — stali se; vīkṣamāṇāḥ — hledící; parasparam — jeden na druhého.

Překlad

Když i členové jeho družiny viděli, že se změnila jejich totožnost a že získali opačné pohlaví, byli z toho nešťastní a jen hleděli jeden na druhého.

9.1.28

Verš

śrī-rājovāca
katham evaṁ guṇo deśaḥ
kena vā bhagavan kṛtaḥ
praśnam enaṁ samācakṣva
paraṁ kautūhalaṁ hi naḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit řekl; katham — jak; evam — tato; guṇaḥ — vlastnost; deśaḥ — území; kena — proč; vā — rovněž; bhagavan — ó mocný; kṛtaḥ — stalo se tak; praśnam — otázka; enam — tato; samācakṣva — zvaž; param — velice; kautūhalam — dychtivost; hi — jistě; naḥ — naše.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit řekl: “Ó mocný brāhmaṇo, proč mělo ono místo tuto moc a kdo mu ji dal? Odpověz mi prosím na tuto otázku, neboť si velmi přeji o tom slyšet.”

9.1.29

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā giriśaṁ draṣṭum
ṛṣayas tatra suvratāḥ
diśo vitimirābhāsāḥ
kurvantaḥ samupāgaman

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; ekadā — jednou; giriśam — Pána Śivu; draṣṭum — podívat se na; ṛṣayaḥ — velcí světci; tatra — v tom lese; su-vratāḥ — velmi pokročilí co se týče duchovní síly; diśaḥ — všechny strany; vitimira-ābhāsāḥ — očištěné od veškeré temnoty; kurvantaḥ — to činící; samupāgaman — dospěli.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī odpověděl: Jednou do toho lesa přišli za Pánem Śivou velcí světci, kteří přísně dodržovali pravidla daná v písmech. Svou září rozptylovali temnotu na všech stranách.

9.1.30

Verš

tān vilokyāmbikā devī
vivāsā vrīḍitā bhṛśam
bhartur aṅkāt samutthāya
nīvīm āśv atha paryadhāt

Synonyma

tān — všechny svaté muže; vilokya — když je spatřila; ambikā — matka Durgā; devī — bohyně; vivāsā — jelikož byla nahá; vrīḍitā — styděla se; bhṛśam — velmi; bhartuḥ — svého manžela; aṅkāt — z klína; samutthāya — vstávající; nīvīm — ňadra; āśu atha — velice rychle; paryadhāt — zakryla oděvem.

Překlad

Když velké světce spatřila bohyně Ambikā, velmi se zastyděla, protože v té době byla nahá. Ihned vstala z klína svého manžela a zakrývala si ňadra.

9.1.31

Verš

ṛṣayo ’pi tayor vīkṣya
prasaṅgaṁ ramamāṇayoḥ
nivṛttāḥ prayayus tasmān
nara-nārāyaṇāśramam

Synonyma

ṛṣayaḥ — všichni velcí světci; api — také; tayoḥ — jich dvou; vīkṣya — vidící; prasaṅgam — milostné hrátky; ramamāṇayoḥ — kteří si tak užívali; nivṛttāḥ — nepokračovali dále; prayayuḥ — ihned odešli; tasmāt — z onoho místa; nara-nārāyaṇa-āśramam — do āśramu Nara-Nārāyaṇy.

Překlad

Jakmile velcí světci spatřili Pána Śivu a Pārvatī zabrané v milostných hrátkách, okamžitě upustili od úmyslu pokračovat dále a odešli do āśramu Nara-Nārāyaṇy.

9.1.32

Verš

tad idaṁ bhagavān āha
priyāyāḥ priya-kāmyayā
sthānaṁ yaḥ praviśed etat
sa vai yoṣid bhaved iti

Synonyma

tat — kvůli; idam — tomu; bhagavān — Pán Śiva; āha — pravil; priyāyāḥ — svou milovanou ženu; priya-kāmyayā — aby potěšil; sthānam — místo; yaḥ — každý, kdo; praviśet — vkročí; etat — sem; saḥ — ta osoba; vai — jistě; yoṣit — osobou ženského pohlaví; bhavet — stane se; iti — takto.

Překlad

Nato Pán Śiva, jen aby potěšil svou manželku, pravil: “Každá osoba mužského pohlaví, jež vkročí na toto místo, se okamžitě stane ženou!”

9.1.33

Verš

tata ūrdhvaṁ vanaṁ tad vai
puruṣā varjayanti hi
sā cānucara-saṁyuktā
vicacāra vanād vanam

Synonyma

tataḥ ūrdhvam — od té doby; vanam — les; tat — ten; vai — konkrétně; puruṣāḥ — muži; varjayanti — nevstupují; hi — jistě; sā — Sudyumna v podobě ženy; ca — také; anucara-saṁyuktā — doprovázený svými společníky; vicacāra — putoval; vanāt vanam — po lese z místa na místo.

Překlad

Od té doby do onoho lesa žádný muž nevstoupil. Až nyní král Sudyumna, proměněný v ženu, začal putovat se svými společníky z jednoho lesa do druhého.

Význam

V Bhagavad-gītě (2.22) je řečeno:

vāsāṁsi jīrṇāni yathā vihāya
navāni gṛhṇāti naro 'parāṇi
tathā śarīrāṇi vihāya jīrṇāny
anyāni saṁyāti navāni dehī

“Tak jako si člověk obléká nové šaty a odkládá staré, tak duše přijímá nová hmotná těla a odkládá stará a neužitečná.”

Tělo je jako šaty, a tento příběh je toho důkazem. Sudyumna a všichni jeho společníci byli muži — tedy jejich duše byly pokryty mužským oděvem — ale nyní se stali ženami, což znamená, že se jejich oděv změnil. Duše však zůstává stále stejná. Říká se, že moderní lékařství dovede proměnit muže v ženu a naopak. Tělo však nemá s duší nic společného. Tělo se může změnit, v tomto životě či příštím. A proto ten, kdo ví o duši a jejím stěhování z jednoho těla do druhého, tělu, které není ničím jiným než svrchním oděvem, nevěnuje pozornost. Paṇḍitāḥ sama-darśinaḥ. Vidí duši, která je nedílnou částí Nejvyššího Pána, a proto je sama-darśī, učenec.

9.1.34

Verš

atha tām āśramābhyāśe
carantīṁ pramadottamām
strībhiḥ parivṛtāṁ vīkṣya
cakame bhagavān budhaḥ

Synonyma

atha — takto; tām — ji; āśrama-abhyāśe — v okolí svého āśramu; carantīm — procházející se; pramadā-uttamām — nejlepší z půvabných žen, jež pohlavně vzrušují; strībhiḥ — jinými ženami; parivṛtām — obklopenou; vīkṣya — když ji spatřil; cakame — zatoužil po sexu; bhagavān — nejmocnější; budhaḥ — Budha, syn Měsíce a vládnoucí božstvo planety zvané Budha neboli Merkur.

Překlad

Sudyumna se proměnil v nejsvůdnější z půvabných žen, jež rozněcují pohlavní touhu, a obklopovaly ho další ženy. Když Budha, syn Měsíce, spatřil tuto krasavici, jak se prochází kolem jeho āśramu, ihned po ní zatoužil.

9.1.35

Verš

sāpi taṁ cakame subhrūḥ
somarāja-sutaṁ patim
sa tasyāṁ janayām āsa
purūravasam ātmajam

Synonyma

sā — Sudyumna proměněný v ženu; api — také; tam — jeho (Budhu); cakame — zatoužila po sexu; su-bhrūḥ — velmi krásná; somarāja-sutam — syna krále Měsíce; patim — za svého manžela; saḥ — on (Budha); tasyām — v jejím lůně; janayām āsa — počal; purūravasam — jménem Purūravā; ātma-jam — syna.

Překlad

Nádherná žena rovněž zatoužila vzít si Budhu, syna měsíčního krále, za manžela. Budha pak v jejím lůně zplodil syna jménem Purūravā.

9.1.36

Verš

evaṁ strītvam anuprāptaḥ
sudyumno mānavo nṛpaḥ
sasmāra sa kulācāryaṁ
vasiṣṭham iti śuśruma

Synonyma

evam — takto; strītvam — ženské pohlaví; anuprāptaḥ — když tak získal; sudyumnaḥ — muž jménem Sudyumna; mānavaḥ — syn Manua; nṛpaḥ — král; sasmāra — vzpomněl si; saḥ — on; kula-ācāryam — na rodinného duchovního učitele; vasiṣṭham — mocného Vasiṣṭhu; iti śuśruma — to jsem slyšel (ze spolehlivých zdrojů).

Překlad

Ze spolehlivých zdrojů jsem slyšel, že když král Sudyumna, Manuův syn, takto získal ženské pohlaví, vzpomněl si na Vasiṣṭhu, duchovního učitele své rodiny.

9.1.37

Verš

sa tasya tāṁ daśāṁ dṛṣṭvā
kṛpayā bhṛśa-pīḍitaḥ
sudyumnasyāśayan puṁstvam
upādhāvata śaṅkaram

Synonyma

saḥ — on, Vasiṣṭha; tasya — Sudyumny; tām — ten; daśām — stav; dṛṣṭvā — když spatřil; kṛpayā — z milosti; bhṛśa-pīḍitaḥ — velice zarmoucený; sudyumnasya — Sudyumny; āśayan — přející si; puṁstvam — mužské pohlaví; upādhāvata — začal uctívat; śaṅkaram — Pána Śivu.

Překlad

Vasiṣṭhu velmi zarmoutilo, když viděl Sudyumnův žalostný stav. S touhou, aby Sudyumna získal zpátky své mužství, začal znovu uctívat Pána Śaṅkaru neboli Śivu.

9.1.38-39

Verš

tuṣṭas tasmai sa bhagavān
ṛṣaye priyam āvahan
svāṁ ca vācam ṛtāṁ kurvann
idam āha viśāmpate

māsaṁ pumān sa bhavitā
māsaṁ strī tava gotrajaḥ
itthaṁ vyavasthayā kāmaṁ
sudyumno ’vatu medinīm

Synonyma

tuṣṭaḥ — potěšen; tasmai — Vasiṣṭhovi; saḥ — on (Pán Śiva); bhagavān — nejmocnější; ṛṣaye — velkému mudrci; priyam āvahan — aby ho uspokojil; svām ca — své; vācam — slovo; ṛtām — čestné; kurvan — a aby dodržel; idam — toto; āha — řekl; viśāmpate — ó králi Parīkṣite; māsam — jeden měsíc; pumān — muž; saḥ — Sudyumna; bhavitā — stane se; māsam — druhý měsíc; strī — žena; tava — tvůj; gotra-jaḥ — žák narozený ve tvé učednické posloupnosti; ittham — takto; vyavasthayā — urovnáním; kāmam — podle svého přání; sudyumnaḥ — král Sudyumna; avatu — může vládnout; medinīm — světu.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Pán Śiva měl z Vasiṣṭhy radost. Aby ho tedy uspokojil a zároveň dodržel slovo, které dal Pārvatī, řekl tomuto světci: “Tvůj žák Sudyumna může být vždy jeden měsíc mužem a další měsíc ženou. Tak může vládnout světu, jak si bude přát.”

Význam

V této souvislosti je významné slovo gotrajaḥ. Brāhmaṇové obvykle působí jako duchovní učitelé dvou dynastií — jednou je učednická posloupnost a druhou dynastie pocházející z jejich semene. Potomci obou druhů se řadí ke stejné dynastii neboli gotře. Někdy je možno vidět, že podle védského systému patří brāhmaṇové i kṣatriyové, a dokonce i vaiśyové k učednické posloupnosti stejných ṛṣiů. Jelikož gotra a dynastie jsou jedno a totéž, nečiní se mezi žáky a potomky vlastní krve rozdíl. Totéž hodnocení je v indické společnosti běžné dodnes, zvláště při výběru partnerů pro manželství, kdy se gotra bere v úvahu. Slovo gotrajaḥ v tomto verši se vztahuje na ty, kdo se narodili ve stejné dynastii; ať už se jedná o žáky, nebo o členy rodiny.

9.1.40

Verš

ācāryānugrahāt kāmaṁ
labdhvā puṁstvaṁ vyavasthayā
pālayām āsa jagatīṁ
nābhyanandan sma taṁ prajāḥ

Synonyma

ācārya-anugrahāt — díky milosti duchovního učitele; kāmam — vytoužené; labdhvā — získal; puṁstvam — mužské pohlaví; vyavasthayā — díky tomuto rozhodnutí Pána Śivy; pālayām āsa — vládl; jagatīm — celému světu; na abhyanandan sma — nebyli spokojeni s; tam — královi; prajāḥ — občané.

Překlad

Sudyumna, takto obdařený přízní duchovního mistra, získal v souladu se slovy Pána Śivy na každý druhý měsíc zpátky své vytoužené mužství, a tak vládl království, přestože s tím občané nebyli spokojeni.

Význam

Občané věděli, že se jejich král každý druhý měsíc proměňuje v ženu, a nemůže tedy konat svou královskou povinnost. Nebyli proto příliš spokojení.

9.1.41

Verš

tasyotkalo gayo rājan
vimalaś ca trayaḥ sutāḥ
dakṣiṇā-patha-rājāno
babhūvur dharma-vatsalāḥ

Synonyma

tasya — Sudyumny; utkalaḥ — jménem Utkala; gayaḥ — jménem Gaya; rājan — ó králi Parīkṣite; vimalaḥ ca — a Vimala; trayaḥ — tři; sutāḥ — synové; dakṣiṇā-patha — jižní části světa; rājānaḥ — králové; babhūvuḥ — stali se; dharma-vatsalāḥ — velice zbožní.

Překlad

Ó králi, Sudyumna měl tři velice zbožné syny: Utkalu, Gayu a Vimalu, kteří se stali králi Dakṣiṇā-pathy.

9.1.42

Verš

tataḥ pariṇate kāle
pratiṣṭhāna-patiḥ prabhuḥ
purūravasa utsṛjya
gāṁ putrāya gato vanam

Synonyma

tataḥ — poté; pariṇate kāle — když dozrál pravý čas; pratiṣṭhāna-patiḥ — vládce království; prabhuḥ — velice mocný; purūravase — Purūravovi; utsṛjya — když předal; gām — svět; putrāya — svému synovi; gataḥ — odešel; vanam — do lesa.

Překlad

Později, když dozrál čas a král světa Sudyumna měl přiměřený věk, předal celé království svému synovi Purūravovi a odešel do lesa.

Význam

Ve védském systému musí člověk náležící do soustavy vareṇ a āśramů po dosažení věku padesáti let ukončit svůj rodinný život (pañcāśad ūrdhvaṁ vanaṁ vrajet). Sudyumna tedy následoval stanovená pravidla varṇāśramy — opustil království a odešel do lesa, aby tam dovršil svůj duchovní život.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k první kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Král Sudyumna se stává ženou”.

KAPITOLA DRUHÁ

Dynastie Manuových synů

9.2.1

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ gate ’tha sudyumne
manur vaivasvataḥ sute
putra-kāmas tapas tepe
yamunāyāṁ śataṁ samāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; gate — přijal stav vānaprasthy; atha — poté; sudyumne — když Sudyumna; manuḥ vaivasvataḥ — Vaivasvata Manu, známý jako Śrāddhadeva; sute — jeho syn; putra-kāmaḥ — toužící mít syny; tapaḥ tepe — podstupoval přísnou askezi; yamunāyām — na břehu Yamuny; śatam samāḥ — po sto let.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Poté, co jeho syn Sudyumna odešel do lesa a přijal tam stav vānaprasthy, chtěl mít Vaivasvata Manu (Śrāddhadeva) další syny. Na břehu Yamuny proto podstoupil přísnou askezi trvající sto let.

9.2.2

Verš

tato ’yajan manur devam
apatyārthaṁ hariṁ prabhum
ikṣvāku-pūrvajān putrān
lebhe sva-sadṛśān daśa

Synonyma

tataḥ — poté; ayajat — uctíval; manuḥ — Vaivasvata Manu; devam — Nejvyšší Osobnost Božství; apatya-artham — s touhou získat syny; harim — Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství; prabhum — Pána; ikṣvāku-pūrva-jān — z nichž nejstarší se jmenoval Ikṣvāku; putrān — syny; lebhe — získal; sva- sadṛśān — stejné, jako byl on sám; daśa — deset.

Překlad

Manu zvaný Śrāddhadeva pak s touhou po synech uctíval Nejvyšší Osobnost Božství, Pána všech polobohů. Získal tak deset synů, kteří se mu vyrovnali ve všech ohledech. Nejstarším z nich byl Ikṣvāku.

9.2.3

Verš

pṛṣadhras tu manoḥ putro
go-pālo guruṇā kṛtaḥ
pālayām āsa gā yatto
rātryāṁ vīrāsana-vrataḥ

Synonyma

pṛṣadhraḥ tu — mezi nimi Pṛṣadhra; manoḥ — Manua; putraḥ — syn; go- pālaḥ — hlídající krávy; guruṇā — na pokyn svého duchovního učitele; kṛtaḥ — takto zaměstnaný; pālayām āsa — chránil; gāḥ — krávy; yattaḥ — to činící; rātryām — v noci; vīrāsana-vrataḥ — dodržoval slib vīrāsana, stát s mečem.

Překlad

Jeden z těchto synů, Pṛṣadhra, na pokyn svého duchovního učitele hlídal krávy. Ve stoje a s mečem v ruce vždy probděl celou noc, aby kravám poskytoval ochranu.

Význam

Ten, kdo se stává vīrāsanou, slibuje, že bude stát celou noc na stráži s mečem, aby poskytoval ochranu kravám. Jelikož to bylo Pṛṣadhrovým zaměstnáním, je zřejmé, že neměl žádné potomstvo. Ze slibu, který Pṛṣadhra složil, dále vyplývá, jak důležité je chránit krávy. Některý z kṣatriyových synů vždy slíbil, že bude stále — i v noci — ochraňovat krávy před dravou zvěří. Co potom říci na to, že se krávy posílají na jatka? Je to ta nejhříšnější činnost v lidské společnosti.

9.2.4

Verš

ekadā prāviśad goṣṭhaṁ
śārdūlo niśi varṣati
śayānā gāva utthāya
bhītās tā babhramur vraje

Synonyma

ekadā — jednou; prāviśat — vešel; goṣṭham — na území chléva; śārdūlaḥ — tygr; niśi — v noci; varṣati — když pršelo; śayānāḥ — ležící; gāvaḥ — krávy; utthāya — vstávající; bhītāḥ — vystrašené; tāḥ — všechny; babhramuḥ — rozprchly se; vraje — po pozemku okolo chléva.

Překlad

Jednou v noci, když pršelo, vešel do chléva tygr. Všechny krávy, jež ležely na zemi, vystrašeně vstaly, když ho uviděly, a rozprchly se po pozemku.

9.2.5-6

Verš

ekāṁ jagrāha balavān
sā cukrośa bhayāturā
tasyās tu kranditaṁ śrutvā
pṛṣadhro ’nusasāra ha

khaḍgam ādāya tarasā
pralīnoḍu-gaṇe niśi
ajānann acchinod babhroḥ
śiraḥ śārdūla-śaṅkayā

Synonyma

ekām — jedné z krav; jagrāha — zmocnil se; balavān — silný tygr; sā — ta kráva; cukrośa — začala naříkat; bhaya-āturā — nešťastně a polekaně; tasyāḥ — její; tu — ale; kranditam — nářek; śrutvā — když slyšel; pṛṣadhraḥ — Pṛṣadhra; anusasāra ha — vydal se za; khaḍgam — meč; ādāya — beroucí; tarasā — chvatně; pralīna-uḍu-gaṇe — když byly hvězdy zakryté mraky; niśi — v noci; ajānan — nevědomky; acchinot — usekl; babhroḥ — krávy; śiraḥ — hlavu; śārdūla-śaṅkayā — omylem ji považující za hlavu tygra.

Překlad

Jakmile se tygr, který byl velice silný, jedné krávy zmocnil, začala nešťastně a polekaně naříkat. Pṛṣadhra slyšel její nářek a ihned se vydal za zvukem. Uchopil meč, ale protože byly hvězdy zakryté mraky, spletl si krávu s tygrem a mocným švihem jí usekl hlavu.

9.2.7

Verš

vyāghro ’pi vṛkṇa-śravaṇo
nistriṁśāgrāhatas tataḥ
niścakrāma bhṛśaṁ bhīto
raktaṁ pathi samutsṛjan

Synonyma

vyāghraḥ — tygr; api — rovněž; vṛkṇa-śravaṇaḥ — s useknutým uchem; nistriṁśa-agra-āhataḥ — jelikož byl zasažen špičkou meče; tataḥ — poté; niścakrāma — utekl (z toho místa); bhṛśam — velice; bhītaḥ — vystrašený; raktam — krev; pathi — na cestě; samutsṛjan — ronící.

Překlad

Tygr se lekl, když mu špička meče zasáhla ucho, utíkal pryč a cestu skrápěl krví.

9.2.8

Verš

manyamāno hataṁ vyāghraṁ
pṛṣadhraḥ para-vīra-hā
adrākṣīt sva-hatāṁ babhruṁ
vyuṣṭāyāṁ niśi duḥkhitaḥ

Synonyma

manyamānaḥ — v domnění, že; hatam — byl zabit; vyāghram — tygr; pṛṣadhraḥ — Manuův syn Pṛṣadhra; para-vīra-hā — ačkoliv dobře věděl, jak potrestat nepřítele; adrākṣīt — viděl; sva-hatām — jím byla zabita; babhrum — kráva; vyuṣṭāyām niśi — když skončila noc (ráno); duḥkhitaḥ — byl velice nešťastný.

Překlad

Když Pṛṣadhra, který dobře věděl, jak pokořit nepřítele, ráno viděl, že zabil krávu — i když v noci si myslel, že zabil tygra — byl z toho velmi nešťastný.

9.2.9

Verš

taṁ śaśāpa kulācāryaḥ
kṛtāgasam akāmataḥ
na kṣatra-bandhuḥ śūdras tvaṁ
karmaṇā bhavitāmunā

Synonyma

tam — jeho (Pṛṣadhru); śaśāpa — proklel; kula-ācāryaḥ — rodinný kněz, Vasiṣṭha; kṛta-āgasam — za spáchání velkého hříchu, zabití krávy; akāmataḥ — i když neúmyslně; na — ne; kṣatra-bandhuḥ — člen rodiny kṣatriyů; śūdraḥ tvam — zachoval ses jako śūdra; karmaṇā — působením své karmické reakce; bhavitā — staneš se śūdrou; amunā — za zabití krávy.

Překlad

Přestože Pṛṣadhra spáchal hřích neúmyslně, jeho rodinný kněz Vasiṣṭha ho proklel: “V příštím životě nebudeš moci být kṣatriya. Za to, že jsi zabil krávu, se narodíš jako śūdra!”

Význam

Ukazuje se, že Vasiṣṭha nebyl oproštěn od tamo-guṇy, kvality nevědomosti. Jako Pṛṣadhrův rodinný kněz či duchovní učitel neměl brát jeho přestupek příliš vážně, ale on jej místo toho proklel, aby se stal śūdrou. Povinností rodinného kněze není žáka proklínat, ale pomoci mu vykonat nějakou formu odčinění. Vasiṣṭha však udělal pravý opak. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura proto říká, že byl durmati — neměl příliš dobrou inteligenci.

9.2.10

Verš

evaṁ śaptas tu guruṇā
pratyagṛhṇāt kṛtāñjaliḥ
adhārayad vrataṁ vīra
ūrdhva-retā muni-priyam

Synonyma

evam — takto; śaptaḥ — prokletý; tu — avšak; guruṇā — svým duchovním mistrem; pratyagṛhṇāt — on (Pṛṣadhra) přijal; kṛta-añjaliḥ — se sepjatýma rukama; adhārayat — složil; vratam — slib celibátu (brahmacarya); vīraḥ — tento hrdina; ūrdhva-retāḥ — ovládající smysly; muni-priyam — jak doporučují velcí mudrci.

Překlad

Když byl hrdinný Pṛṣadhra takto proklet svým duchovním mistrem, přijal kletbu se sepjatýma rukama. Pak ovládl své smysly a složil slib celibátu, který schvalují všichni velcí mudrci.

9.2.11-13

Verš

vāsudeve bhagavati
sarvātmani pare ’male
ekāntitvaṁ gato bhaktyā
sarva-bhūta-suhṛt samaḥ

vimukta-saṅgaḥ śāntātmā
saṁyatākṣo ’parigrahaḥ
yad-ṛcchayopapannena
kalpayan vṛttim ātmanaḥ

ātmany ātmānam ādhāya
jñāna-tṛptaḥ samāhitaḥ
vicacāra mahīm etāṁ
jaḍāndha-badhirākṛtiḥ

Synonyma

vāsudeve — Nejvyšší Osobnosti Božství; bhagavati — Pánu; sarva-ātmani — Nadduši; pare — Transcendenci; amale — Nejvyšší Osobě, jež je prostá hmotného znečištění; ekāntitvam — soustředěně prokazoval svou oddanou službu; gataḥ — v této situaci; bhaktyā — díky čisté oddanosti; sarva- bhūta-suhṛt samaḥ — jelikož byl oddaný, přátelský a stejně spravedlivý ke všem; vimukta-saṅgaḥ — neznečištěný hmotou; śānta-ātmā — klidný; saṁyata — ovládnutý; akṣaḥ — jehož pohled; aparigrahaḥ — aniž by přijímal milodary od kohokoliv jiného; yat-ṛcchayā — milostí Pána; upapannena — čímkoliv, co bylo pro uspokojení těla dostupné; kalpayan — takto zařizující; vṛttim — tělesné nezbytnosti; ātmanaḥ — pro duchovní prospěch; ātmani — v mysli; ātmānam — Nejvyšší Duši, Osobnosti Božství; ādhāya — vždy chovající; jñāna-tṛptaḥ — zcela spokojený na úrovni transcendentálního poznání; samāhitaḥ — stále v transu; vicacāra — cestoval po celé; mahīm — Zemi; etām — této; jaḍa — němý; andha — slepý; badhira — hluchý; ākṛtiḥ — jevící se jako.

Překlad

Potom se Pṛṣadhra oprostil od všech povinností, uklidnil svou mysl a ovládl všechny smysly. Neovlivněný hmotnými podmínkami, vděčně příjímající vše, co k přežití získal milostí Pána a všem stejně nakloněný, věnoval plnou pozornost Nejvyšší Osobnosti Božství, Vāsudevovi, který je transcendentální Nadduší, nedotčenou hmotným znečištěním. Byl zcela spokojen na úrovni čistého poznání a stále upínal mysl k Nejvyšší Osobnosti Božství. Tak dosáhl čisté oddané služby Pánu a začal putovat po celém světě, bez připoutanosti k jakýmkoliv hmotným činnostem, jako by byl němý, hluchý a slepý.

9.2.14

Verš

evaṁ vṛtto vanaṁ gatvā
dṛṣṭvā dāvāgnim utthitam
tenopayukta-karaṇo
brahma prāpa paraṁ muniḥ

Synonyma

evam vṛttaḥ — setrvávající v tomto stavu života; vanam — do lesa; gatvā — poté, co odešel; dṛṣṭvā — když uviděl; dāva-agnim — lesní požár; utthitam — tam jsoucí; tena — tím (ohněm); upayukta-karaṇaḥ — spálil všechny smysly těla; brahma — transcendence; prāpa — dosáhl; param — nejvyššího cíle; muniḥ — jako velký světec.

Překlad

Díky tomuto postoji se Pṛṣadhra stal velkým světcem, a když odešel do lesa a uviděl planoucí lesní požár, využil příležitosti a spálil své tělo v ohni. Tak dosáhl transcendentálního, duchovního světa.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Pṛṣadhra byl kvůli své karmě proklet, aby se v příštím životě narodil jako śūdra, ale jelikož začal žít jako světec a neustále soustředil mysl na Nejvyšší Osobnost Božství, stal se čistým oddaným. Výsledkem jeho oddanosti bylo, že ihned poté, co se v ohni zbavil svého těla, dospěl do duchovního světa, jak uvádí Bhagavad-gītā slovy mām eti. Oddaná služba v podobě myšlení na Nejvyšší Osobnost Božství je tak mocná, že ačkoliv byl Pṛṣadhra proklet, vyhnul se hrozivým následkům života śūdry a místo toho se vrátil domů, zpátky k Bohu. V Brahma- saṁhitě (5.54) stojí:

yas tv indra-gopam athavendram aho sva-karma-
bandhānurūpa-phala-bhājanam ātanoti
karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājāṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Ten, kdo vykonává oddanou službu, není ovlivněn výsledky svých hmotných činností. Jinak úplně každý — od toho nejmenšího mikroba až po krále nebes Indru — podléhá zákonům karmy. Čistý oddaný, který stále slouží Pánu, je od působení těchto zákonů osvobozen.

9.2.15

Verš

kaviḥ kanīyān viṣayeṣu niḥspṛho
visṛjya rājyaṁ saha bandhubhir vanam
niveśya citte puruṣaṁ sva-rociṣaṁ
viveśa kaiśora-vayāḥ paraṁ gataḥ

Synonyma

kaviḥ — další syn, zvaný Kavi; kanīyān — který byl nejmladší; viṣayeṣu — na hmotných radovánkách; niḥspṛhaḥ — neulpívající; visṛjya — poté, co se vzdal; rājyam — majetku svého otce, království; saha bandhubhiḥ — doprovázen přáteli; vanam — do lesa; niveśya — stále chovající; citte — v hloubi srdce; puruṣam — Nejvyšší Osobu; sva-rociṣam — vydávající vlastní záři; viveśa — vstoupil; kaiśora-vayāḥ — mladý muž, ještě ne zcela dospělý; param — transcendentální svět; gataḥ — vstoupil.

Překlad

Manuův nejmladší syn, který se jmenoval Kavi, se nechtěl oddávat hmotnému požitku, a proto se vzdal království ještě dříve, než dosáhl plného mládí. V doprovodu svých přátel se vydal do lesa a v srdci přitom stále myslel na zářící Nejvyšší Osobnost Božství. Tak dosáhl dokonalosti.

9.2.16

Verš

karūṣān mānavād āsan
kārūṣāḥ kṣatra-jātayaḥ
uttarā-patha-goptāro
brahmaṇyā dharma-vatsalāḥ

Synonyma

karūṣāt — od Karūṣi; mānavāt — od Manuova syna; āsan — vzešla; kārūṣāḥ — zvaných Kārūṣové; kṣatra-jātayaḥ — dynastie kṣatriyů; uttarā — na severní; patha — straně; goptāraḥ — králové; brahmaṇyāḥ — slavní ochránci bráhmanské kultury; dharma-vatsalāḥ — nesmírně zbožní.

Překlad

Od Kārūṣi, dalšího Manuova syna, vzešla dynastie Kārūṣa, rod kṣatriyů, králů severní strany. Byli slavnými ochránci brāhmaṇské kultury a všichni byli neochvějně zbožní.

9.2.17

Verš

dhṛṣṭād dhārṣṭam abhūt kṣatraṁ
brahma-bhūyaṁ gataṁ kṣitau
nṛgasya vaṁśaḥ sumatir
bhūtajyotis tato vasuḥ

Synonyma

dhṛṣṭāt — od Dhṛṣṭy, dalšího Manuova syna; dhārṣṭam — dynastie Dhārṣṭa; abhūt — vzešla; kṣatram — patřící ke třídě kṣatriyů; brahma-bhūyam — postavení brāhmaṇů; gatam — dosáhli; kṣitau — na zemském povrchu; nṛgasya — Nṛgy, jiného Manuova syna; vaṁśaḥ — dynastie; sumatiḥ — jménem Sumati; bhūtajyotiḥ — jménem Bhūtajyoti; tataḥ — poté; vasuḥ — jménem Vasu.

Překlad

Od Manuova syna jménem Dhṛṣṭa vzešla dynastie kṣatriyů nazývaná Dhārṣṭa, jejíž členové v tomto světě získali postavení brāhmaṇů. Potomkem Manuova syna Nṛgy se stal Sumati. Sumatimu se narodil Bhūtajyoti a Bhūtajyotimu Vasu.

Význam

Zde je řečeno: kṣatraṁ brahma-bhūyaṁ gataṁ kṣitau — přestože Dhārṣṭové patřili ke třídě kṣatriyů, dokázali se změnit v brāhmaṇy. To je jasný důkaz na podporu následujícího tvrzení Nārady (Bhāg. 7.11.35):

yasya yal lakṣaṇaṁ proktaṁ
puṁso varṇābhivyañjakam
yad anyatrāpi dṛśyeta
tat tenaiva vinirdiśet

Pokud se u lidí z jedné třídy objeví vlastnosti náležící členům jiné, je třeba tyto osoby hodnotit podle jejich příznaků, a ne podle toho, k jaké třídě patří rodina, v níž se narodili. Původ není vůbec důležitý; tím, co zdůrazňují veškerá védská písma, jsou vlastnosti.

9.2.18

Verš

vasoḥ pratīkas tat-putra
oghavān oghavat-pitā
kanyā caughavatī nāma
sudarśana uvāha tām

Synonyma

vasoḥ — Vasua; pratīkaḥ — jménem Pratīka; tat-putraḥ — jeho syn; oghavān — jménem Oghavān; oghavat-pitā — který byl otcem Oghavāna; kanyā — jeho dcera; ca — také; oghavatī — Oghavatī; nāma — jménem; sudarśanaḥ — Sudarśana; uvāha — oženil se; tām — s touto dcerou (Oghavatī).

Překlad

Synem Vasua byl Pratīka, jehož synem se stal Oghavān. Oghavānův syn se jmenoval také Oghavān a jeho dcera byla Oghavatī. S ní se oženil Sudarśana.

9.2.19

Verš

citraseno nariṣyantād
ṛkṣas tasya suto ’bhavat
tasya mīḍhvāṁs tataḥ pūrṇa
indrasenas tu tat-sutaḥ

Synonyma

citrasenaḥ — syn jménem Citrasena; nariṣyantāt — Nariṣyanty, dalšího Manuova syna; ṛkṣaḥ — Ṛkṣa; tasya — Citraseny; sutaḥ — syn; abhavat — stal se; tasya — jeho (Ṛkṣi); mīḍhvān — Mīḍhvān; tataḥ — od něho (Mīḍhvāna); pūrṇaḥ — Pūrṇa; indrasenaḥ — Indrasena; tu — ale; tat-sutaḥ — jeho syn (Pūrṇy).

Překlad

Nariṣyanta měl syna jménem Citrasena a jeho syn se jmenoval Ṛkṣa. Ṛkṣovi se narodil Mīḍhvān, Mīḍhvānovi Pūrṇa a Pūrṇovi Indrasena.

9.2.20

Verš

vītihotras tv indrasenāt
tasya satyaśravā abhūt
uruśravāḥ sutas tasya
devadattas tato ’bhavat

Synonyma

vītihotraḥ — Vītihotra; tu — ale; indrasenāt — Indraseny; tasya — Vītihotry; satyaśravāḥ — známý pod jménem Satyaśravā; abhūt — byl; uruśravāḥ — Uruśravā; sutaḥ — byl synem; tasya — jeho (Satyaśravy); devadattaḥ — Devadatta; tataḥ — od Uruśravy; abhavat — vzešel.

Překlad

Indrasena se stal otcem Vītihotry, od něhož pak pocházel Satyaśravā. Ten měl syna jménem Uruśravā a od Uruśravy vzešel Devadatta.

9.2.21

Verš

tato ’gniveśyo bhagavān
agniḥ svayam abhūt sutaḥ
kānīna iti vikhyāto
jātūkarṇyo mahān ṛṣiḥ

Synonyma

tataḥ — Devadatty; agniveśyaḥ — syn jménem Agniveśya; bhagavān — nejmocnější; agniḥ — bůh ohně; svayam — osobně; abhūt — stal se; sutaḥ — synem; kānīnaḥ — Kānīna; iti — takto; vikhyātaḥ — byl známý; jātūkarṇyaḥ — Jātūkarṇya; mahān ṛṣiḥ — velký světec.

Překlad

Devadatta měl syna Agniveśyu — samotného boha ohně Agniho. Tento syn, slavný světec, byl známý jako Kānīna a Jātūkarṇya.

Význam

Agniveśya byl rovněž nazýván Kānīna a Jātūkarṇya.

9.2.22

Verš

tato brahma-kulaṁ jātam
āgniveśyāyanaṁ nṛpa
nariṣyantānvayaḥ prokto
diṣṭa-vaṁśam ataḥ śṛṇu

Synonyma

tataḥ — Agniveśyi; brahma-kulam — dynastie brāhmaṇů; jātam — byla založena; āgniveśyāyanam — zvaná Āgniveśyāyana; nṛpa — ó králi Parīkṣite; nariṣyanta — Nariṣyanty; anvayaḥ — potomci; proktaḥ — bylo vyloženo; diṣṭa-vaṁśam — dynastie Diṣṭy; ataḥ — nyní; śṛṇu — poslouchej.

Překlad

Ó králi, od Agniveśyi vzešla brāhmaṇská dynastie zvaná Āgniveśyāyana. Nyní, když jsem popsal potomky Nariṣyanty, promluvím o potomcích Diṣṭy. Poslouchej, prosím.

9.2.23-24

Verš

nābhāgo diṣṭa-putro ’nyaḥ
karmaṇā vaiśyatāṁ gataḥ
bhalandanaḥ sutas tasya
vatsaprītir bhalandanāt

vatsaprīteḥ sutaḥ prāṁśus
tat-sutaṁ pramatiṁ viduḥ
khanitraḥ pramates tasmāc
cākṣuṣo ’tha viviṁśatiḥ

Synonyma

nābhāgaḥ — jménem Nābhāga; diṣṭa-putraḥ — syn Diṣṭy; anyaḥ — jiný; karmaṇā — povoláním; vaiśyatām — třídy vaiśyů; gataḥ — dosáhl; bhalandanaḥ — jménem Bhalandana; sutaḥ — syn; tasya — jeho (Nābhāgy); vatsaprītiḥ — jménem Vatsaprīti; bhalandanāt — Bhalandany; vatsaprīteḥ — Vatsaprītiho; sutaḥ — syn; prāṁśuḥ — byl pojmenován Prāṁśu; tat-sutam — jeho syn (Prāṁśua); pramatim — měl jméno Pramati; viduḥ — věz; khanitraḥ — jmenoval se Khanitra; pramateḥ — Pramatiho; tasmāt — něho (Khanitry); cākṣuṣaḥ — jmenoval se Cākṣuṣa; atha — takto (Cākṣuṣi); viviṁśatiḥ — syn jménem Viviṁśati.

Překlad

Diṣṭův syn se jmenoval Nābhāga. Tento Nābhāga — jiný než Nābhāga, o němž bude řeč později — se podle svého zaměstnání stal vaiśyou. Nābhāgův syn byl známý jako Bhalandana, synem Bhalandany byl Vatsaprīti a jeho synem byl Prāṁśu. Synem Prāṁśua byl Pramati, Pramatiho synem byl Khanitra, Khanitrův syn se jmenoval Cākṣuṣa a jeho syn byl Viviṁśati.

Význam

Jeden syn pocházející od Manua se stal kṣatriyou, další brāhmaṇou a jiný zase vaiśyou. To potvrzuje výrok Nārady Muniho: yasya yal lakṣaṇaṁ proktaṁ puṁso varṇābhivyañjakam (Bhāg. 7.11.35). Je třeba mít na paměti, že brāhmaṇové, kṣatriyové a vaiśyové nemají být nikdy považováni za příslušníky určité kasty podle zrození. Z brāhmaṇy se může stát kṣatriya a kṣatriya se může změnit v brāhmaṇu. Podobně se brāhmaṇa či kṣatriya může stát vaiśyou a naopak. To potvrzuje i Bhagavad-gītā (cātur- varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ). Člověk není v žádném případě brāhmaṇa, kṣatriya či vaiśya svým původem, ale svými vlastnostmi. Brāhmaṇové jsou velice potřební. Snažíme se proto v hnutí pro vědomí Kṛṣṇy nějaké brāhmaṇy vychovat, aby mohli vést společnost. V současnosti je brāhmaṇů nedostatek a to znamená, že lidská společnost postrádá mozek. Téměř každý je śūdra, a proto v současné době nikdo nedokáže vést členy společnosti ke správné cestě, po níž by dospěli k dokonalosti života.

9.2.25

Verš

viviṁśateḥ suto rambhaḥ
khanīnetro ’sya dhārmikaḥ
karandhamo mahārāja
tasyāsīd ātmajo nṛpa

Synonyma

viviṁśateḥ — Viviṁśatiho; sutaḥ — syn; rambhaḥ — přezdívaný Rambha; khanīnetraḥ — jménem Khanīnetra; asya — Rambhy; dhārmikaḥ — velice zbožný; karandhamaḥ — jménem Karandhama; mahārāja — ó králi; tasya — jeho (Khanīnetry); āsīt — byl; ātmajaḥ — syn; nṛpa — ó králi.

Překlad

Viviṁśatimu se narodil Rambha, jenž měl za syna velkého a zbožného krále Khanīnetru. Ó králi, synem Khanīnetry se stal král Karandhama.

9.2.26

Verš

tasyāvīkṣit suto yasya
maruttaś cakravarty abhūt
saṁvarto ’yājayad yaṁ vai
mahā-yogy aṅgiraḥ-sutaḥ

Synonyma

tasya — jeho (Karandhamy); avīkṣit — jménem Avīkṣit; sutaḥ — syn; yasya — jehož (Avīkṣita); maruttaḥ — (syn) jménem Marutta; cakravartī — císařem; abhūt — stal se; saṁvartaḥ — Saṁvarta; ayājayat — přivedl k vykonání oběti; yam — jehož (Maruttu); vai — vskutku; mahā-yogī — velký mystik; aṅgiraḥ-sutaḥ — syn Aṅgiry.

Překlad

Karandhama měl syna jménem Avīkṣit, jemuž se narodil syn zvaný Marutta, který byl svrchovaným králem. Velký mystik Saṁvarta, syn Aṅgiry, přivedl Maruttu k vykonání oběti (yajñi).

9.2.27

Verš

maruttasya yathā yajño
na tathānyo ’sti kaścana
sarvaṁ hiraṇmayaṁ tv āsīd
yat kiñcic cāsya śobhanam

Synonyma

maruttasya — Marutty; yathā — jako; yajñaḥ — provedení oběti; na — ne; tathā — takové; anyaḥ — jakékoliv jiné; asti — je; kaścana — cokoliv; sarvam — vše; hiraṇ-mayam — vyrobené ze zlata; tu — vskutku; āsīt — bylo; yat kiñcit — vše, co měl; ca — a; asya — Marutty; śobhanam — překrásné.

Překlad

Obětní náčiní krále Marutty bylo překrásné, protože vše bylo vyrobeno ze zlata. Žádná jiná oběť se s tou, jakou vykonal on, nedá vůbec srovnávat.

9.2.28

Verš

amādyad indraḥ somena
dakṣiṇābhir dvijātayaḥ
marutaḥ pariveṣṭāro
viśvedevāḥ sabhā-sadaḥ

Synonyma

amādyat — opil se; indraḥ — nebeský král, Pán Indra; somena — pitím omamné soma-rasy; dakṣiṇābhiḥ — díky dostatečným darům; dvijātayaḥ — skupina brāhmaṇů; marutaḥ — vzduchy; pariveṣṭāraḥ — nabízející jídlo; viśvedevāḥ — vesmírní polobozi; sabhā-sadaḥ — členové shromáždění.

Překlad

Král Indra se na této oběti omámil, neboť vypil mnoho soma-rasy. Brāhmaṇové dostali mnoho darů, a díky tomu byli spokojeni. Polobozi, kteří ovládají různé větry, dodali pro tuto oběť potraviny a Viśvedevové byli členy shromáždění.

Význam

Yajña, kterou vykonal Marutta, potěšila každého; zvláště brāhmaṇy a kṣatriyi. Brāhmaṇové rádi přijímají dary jakožto kněží a kṣatriyové mají zálibu v pití. Zájmy všech tedy byly uspokojeny.

9.2.29

Verš

maruttasya damaḥ putras
tasyāsīd rājyavardhanaḥ
sudhṛtis tat-suto jajñe
saudhṛteyo naraḥ sutaḥ

Synonyma

maruttasya — Marutty; damaḥ — (jmenoval se) Dama; putraḥ — syn; tasya — jeho (Damy); āsīt — byl; rājya-vardhanaḥ — jménem Rājyavardhana neboli ten, kdo dokáže rozšířit království; sudhṛtiḥ — jmenoval se Sudhṛti; tat-sutaḥ — jeho syn (Rājyavardhany); jajñe — narodil se; saudhṛteyaḥ — Sudhṛtimu; naraḥ — jménem Nara; sutaḥ — syn.

Překlad

Maruttovým synem byl Dama, synem Damy byl Rājyavardhana, jeho synem byl Sudhṛti, a ten měl za syna Naru.

9.2.30

Verš

tat-sutaḥ kevalas tasmād
dhundhumān vegavāṁs tataḥ
budhas tasyābhavad yasya
tṛṇabindur mahīpatiḥ

Synonyma

tat-sutaḥ — jeho syn (Nary); kevalaḥ — měl jméno Kevala; tasmāt — jemu (Kevalovi); dhundhumān — narodil se syn jménem Dhundhumān; vegavān — jménem Vegavān; tataḥ — jeho (Dhundhumāna); budhaḥ — jménem Budha; tasya — jeho (Vegavāna); abhavat — byl; yasya — jehož (Budhův); tṛṇabinduḥ — syn jménem Tṛṇabindu; mahīpatiḥ — král.

Překlad

Synem Nary byl Kevala a jeho synem byl Dhundhumān, jenž byl otcem Vegavāna. Vegavānovým synem byl Budha a Budhovi se narodil Tṛṇabindu, který se stal králem této Země.

9.2.31

Verš

taṁ bheje ’lambuṣā devī
bhajanīya-guṇālayam
varāpsarā yataḥ putrāḥ
kanyā celavilābhavat

Synonyma

tam — jeho (Tṛṇabindua); bheje — vzala si za muže; alambuṣā — dívka jménem Alambuṣā; devī — bohyně; bhajanīya — hodného přijetí; guṇa- ālayam — oplývající všemi dobrými vlastnostmi; vara-apsarāḥ — nejlepší z Apsar; yataḥ — jemuž (Tṛṇabinduovi); putrāḥ — několik synů; kanyā — dcera; ca — a; ilavilā — jménem Ilavilā; abhavat — narodila se.

Překlad

Nejlepší z Apsar, vznešenými vlastnostmi ozdobená dívka jménem Alambuṣā, si vzala stejně ušlechtilého Tṛṇabindua za manžela. S ním pak měla několik synů a dceru jménem Ilavilā.

9.2.32

Verš

yasyām utpādayām āsa
viśravā dhanadaṁ sutam
prādāya vidyāṁ paramām
ṛṣir yogeśvaraḥ pituḥ

Synonyma

yasyām — s níž (Ilavilou); utpādayām āsa — zplodil; viśravāḥ — Viśravā; dhana-dam — Kuveru neboli toho, kdo dává peníze; sutam — syna; prādāya — poté, co obdržel; vidyām — absolutní poznání; paramām — nejvyšší; ṛṣiḥ — velký světec; yoga-īśvaraḥ — mistr mystické yogy; pituḥ — od svého otce.

Překlad

Poté, co velký světec Viśravā, mistr mystické yogy, obdržel od svého otce absolutní poznání, zplodil v lůně Ilavily slavného syna, známého jako Kuvera neboli ten, kdo dává peníze.

9.2.33

Verš

viśālaḥ śūnyabandhuś ca
dhūmraketuś ca tat-sutāḥ
viśālo vaṁśa-kṛd rājā
vaiśālīṁ nirmame purīm

Synonyma

viśālaḥ — jménem Viśāla; śūnyabandhuḥ — jménem Śūnyabandhu; ca — také; dhūmraketuḥ — jménem Dhūmraketu; ca — také; tat-sutāḥ — synové Tṛṇabindua; viśālaḥ — z těchto tří, král Viśāla; vaṁśa-kṛt — založil dynastii; rājā — král; vaiśālīm — přezdívaný Vaiśālī; nirmame — postavil; purīm — palác.

Překlad

Tṛṇabindu měl tři syny, kteří se jmenovali Viśāla, Śūnyabandhu a Dhūmraketu. Z nich se Viśāla stal zakladatelem další dynastie a stavitelem paláce zvaného Vaiśālī.

9.2.34

Verš

hemacandraḥ sutas tasya
dhūmrākṣas tasya cātmajaḥ
tat-putrāt saṁyamād āsīt
kṛśāśvaḥ saha-devajaḥ

Synonyma

hemacandraḥ — měl jméno Hemacandra; sutaḥ — syn; tasya — jeho (Viśāly); dhūmrākṣaḥ — měl jméno Dhūmrākṣa; tasya — jeho (Hemacandry); ca — také; ātmajaḥ — syn; tat-putrāt — od jeho (Dhūmrākṣova) syna; saṁyamāt — od toho, který se jmenoval Saṁyama; āsīt — pocházel; kṛśāśvaḥ — Kṛśāśva; saha — společně s; devajaḥ — Devajou.

Překlad

Viśālův syn měl jméno Hemacandra, jeho synem byl Dhūmrākṣa, a tomu se narodil Saṁyama, jehož syny byli Devaja a Kṛśāśva.

9.2.35-36

Verš

kṛśāśvāt somadatto ’bhūd
yo ’śvamedhair iḍaspatim
iṣṭvā puruṣam āpāgryāṁ
gatiṁ yogeśvarāśritām

saumadattis tu sumatis
tat-putro janamejayaḥ
ete vaiśāla-bhūpālās
tṛṇabindor yaśodharāḥ

Synonyma

kṛśāśvāt — od Kṛśāśvy; somadattaḥ — syn jménem Somadatta; abhūt — pocházel; yaḥ — ten, kdo (Somadatta); aśvamedhaiḥ — prováděním obětí aśvamedha; iḍaspatim — pro Pána Viṣṇua; iṣṭvā — po uctívání; puruṣam — Pána Viṣṇua; āpa — dosáhl; agryām — nejlepšího ze všech; gatim — místa určení; yogeśvara-āśritām — místa, které zaujímají velcí mystičtí yogīni; saumadattiḥ — syn Somadatty; tu — ale; sumatiḥ — syn jménem Sumati; tat-putraḥ — jeho syn (Sumatiho); janamejayaḥ — byl pojmenován Janamejaya; ete — ti všichni; vaiśāla-bhūpālāḥ — králové v dynastii Viśāly; tṛṇabindoḥ yaśaḥ-dharāḥ — udržovali slávu krále Tṛṇabindua.

Překlad

Synem Kṛśāśvy se stal Somadatta, jenž konal oběti aśvamedha, a tím uspokojoval Nejvyšší Osobnost Božství, Viṣṇua. Uctíváním Nejvyššího Pána dosáhl nejvznešenějšího postavení — pobytu na planetě, na niž se dostanou velcí mystičtí yogīni. Somadattovi se narodil Sumati, jehož synem byl Janamejaya. Všichni tito králové v dynastii Viśāly nadále udržovali věhlas krále Tṛṇabindua.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke druhé kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie Manuových synů”.

KAPITOLA TŘETÍ

Sukanyā manželkou Cyavany Muniho

9.3.1

Verš

śrī-śuka uvāca
śaryātir mānavo rājā
brahmiṣṭhaḥ sambabhūva ha
yo vā aṅgirasāṁ satre
dvitīyam ahar ūcivān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; śaryātiḥ — král jménem Śaryāti; mānavaḥ — syn Manua; rājā — vládce; brahmiṣṭhaḥ — plně obeznámený s védským poznáním; sambabhūva ha — stal se; yaḥ — ten, kdo; vā — nebo; aṅgirasām — potomků Aṅgiry; satre — v obětní aréně; dvitīyam ahaḥ — činnosti, jež mají být vykonány druhý den; ūcivān — vyprávěl.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi, další Manuův syn, Śaryāti, byl vládcem plně obeznámeným s védským poznáním. Udělil pokyny ohledně činností pro druhý den yajñi, kterou měli vykonat potomkové Aṅgiry.

9.3.2

Verš

sukanyā nāma tasyāsīt
kanyā kamala-locanā
tayā sārdhaṁ vana-gato
hy agamac cyavanāśramam

Synonyma

sukanyā — Sukanyā; nāma — jménem; tasya — jeho (Śaryātiho); āsīt — byla; kanyā — dcera; kamala-locanā — s lotosovýma očima; tayā sārdham — s ní; vana-gataḥ — vstoupil do lesa; hi — vskutku; agamat — šel; cyavana- āśramam — k chýši, která byla āśramem Cyavany Muniho.

Překlad

Śaryāti měl nádhernou dceru s lotosovýma očima, která se jmenovala Sukanyā. Vydal se s ní do lesa navštívit āśram Cyavany Muniho.

9.3.3

Verš

sā sakhībhiḥ parivṛtā
vicinvanty aṅghripān vane
valmīka-randhre dadṛśe
khadyote iva jyotiṣī

Synonyma

sā — tato Sukanyā; sakhībhiḥ — svými družkami; parivṛtā — obklopená; vicinvantī — trhající; aṅghripān — plody a květy ze stromů; vane — v lese; valmīka-randhre — v mraveništi; dadṛśe — viděla; khadyote — dvě světélka; iva — jako; jyotiṣī — dva zářící body.

Překlad

Když Sukanyā se svými přítelkyněmi trhala nejrůznější plody lesních stromů, v otvoru do mraveniště spatřila dva zářící body.

9.3.4

Verš

te daiva-coditā bālā
jyotiṣī kaṇṭakena vai
avidhyan mugdha-bhāvena
susrāvāsṛk tato bahiḥ

Synonyma

te — ty dvě; daiva-coditā — jako by přinucená prozřetelností; bālā — ta mladá dcera; jyotiṣī — dvě světlušky v mraveništi; kaṇṭakena — trnem; vai — vskutku; avidhyat — probodla; mugdha-bhāvena — jako by si nebyla vědoma; susrāva — vytékala; asṛk — krev; tataḥ — odtamtud; bahiḥ — ven.

Překlad

Jako by vedena prozřetelností, dívka bezděky probodla tyto dvě světlušky trnem. Nato z nich začala vytékat krev.

9.3.5

Verš

śakṛn-mūtra-nirodho ’bhūt
sainikānāṁ ca tat-kṣaṇāt
rājarṣis tam upālakṣya
puruṣān vismito ’bravīt

Synonyma

śakṛt — stolice; mūtra — a moči; nirodhaḥ — zácpa; abhūt — stalo se; sainikānām — všech vojáků; ca — a; tat-kṣaṇāt — okamžitě; rājarṣiḥ — král; tam upālakṣya — když viděl, co se stalo; puruṣān — ke svým lidem; vismitaḥ — překvapený; abravīt — začal hovořit.

Překlad

V tutéž chvíli dostali všichni Śaryātiho vojáci zácpu a nemohli kálet ani močit. Když to Śaryāti postřehl, překvapeně ke svým společníkům promluvil.

9.3.6

Verš

apy abhadraṁ na yuṣmābhir
bhārgavasya viceṣṭitam
vyaktaṁ kenāpi nas tasya
kṛtam āśrama-dūṣaṇam

Synonyma

api — běda; abhadram — něco zlého; naḥ — z nás; yuṣmābhiḥ — námi; bhārgavasya — Cyavany Muniho; viceṣṭitam — došlo k pokusu; vyaktam — nyní je to jasné; kena api — někým; naḥ — z nás; tasya — jeho (Cyavany Muniho); kṛtam — bylo učiněno; āśrama-dūṣaṇam — znečištění āśramu.

Překlad

“Běda, jeden z nás se pokusil udělat něco špatného Cyavanovi Munimu, synovi Bhṛgua! Je zřejmé, že je mezi námi osoba, která poskvrnila jeho āśram.”

9.3.7

Verš

sukanyā prāha pitaraṁ
bhītā kiñcit kṛtaṁ mayā
dve jyotiṣī ajānantyā
nirbhinne kaṇṭakena vai

Synonyma

sukanyā — dívka jménem Sukanyā; prāha — řekla; pitaram — svému otci; bhītā — obávajíc se; kiñcit — něco; kṛtam — bylo provedeno; mayā — mnou; dve — dva; jyotiṣī — svítící body; ajānantyā — z nevědomosti; nirbhinne — byly probodnuty; kaṇṭakena — trnem; vai — skutečně.

Překlad

Sukanyā s velkými obavami řekla svému otci: “To já jsem provedla něco špatného, protože jsem bezděky probodla tato dvě světélka trnem.”

9.3.8

Verš

duhitus tad vacaḥ śrutvā
śaryātir jāta-sādhvasaḥ
muniṁ prasādayām āsa
valmīkāntarhitaṁ śanaiḥ

Synonyma

duhituḥ — své dcery; tat vacaḥ — tato slova; śrutvā — když uslyšel; śaryātiḥ — král Śaryāti; jāta-sādhvasaḥ — dostal strach; munim — Cyavanu Muniho; prasādayām āsa — snažil se uklidnit; valmīka-antarhitam — který seděl v mraveništi; śanaiḥ — postupně.

Překlad

Když král Śaryāti slyšel slova své dcery, dostal velký strach. Pokoušel se Cyavanu Muniho všelijak uklidnit, neboť to on seděl v mraveništi.

9.3.9

Verš

tad-abhiprāyam ājñāya
prādād duhitaraṁ muneḥ
kṛcchrān muktas tam āmantrya
puraṁ prāyāt samāhitaḥ

Synonyma

tat — Cyavany Muniho; abhiprāyam — záměr; ājñāya — chápající; prādāt — dal; duhitaram — svou dceru; muneḥ — Cyavanovi Munimu; kṛcchrāt — s velkými těžkostmi; muktaḥ — vysvobozený; tam — muniho; āmantrya — když si vyžádal svolení; puram — do svého sídla; prāyāt — odešel; samāhitaḥ — velice přemýšlivý.

Překlad

Král Śaryāti byl velmi moudrý, a jelikož pochopil mudrcův záměr, dal mu svou dceru za ženu. Poté, co takto s těžkostmi vyvázl z nebezpečí, požádal Cyavanu Muniho o svolení a vrátil se domů.

Význam

Když král slyšel, co mu jeho dcera řekla, jistě velkému mudrci Cyavanovi Munimu obšírně vysvětlil, že se dopustila přestupku nevědomky. Muni se ovšem krále zeptal, zda je vdaná. Král tak pochopil, o co mudrci šlo (tad-abhiprāyam ājñāya) a okamžitě mu dal svou dceru za ženu, čímž unikl nebezpečí, že bude proklet. Se svolením Cyavany Muniho se poté král vrátil domů.

9.3.10

Verš

sukanyā cyavanaṁ prāpya
patiṁ parama-kopanam
prīṇayām āsa citta-jñā
apramattānuvṛttibhiḥ

Synonyma

sukanyā — dívka jménem Sukanyā, dcera krále Śaryātiho; cyavanam — vznešeného mudrce Cyavanu Muniho; prāpya — když dostala; patim — za muže; parama-kopanam — který byl často velice rozhněvaný; prīṇayām āsa — těšila ho; citta-jñā — znající mysl svého muže; apramattā anuvṛttibhiḥ — tím, že mu sloužila, aniž by byla zmatena.

Překlad

Cyavana Muni byl velmi popudlivý, ale Sukanyā ho přijala za manžela, a proto s ním jednala ohleduplně, s ohledem na jeho rozpoložení. Jelikož znala jeho mysl, sloužila mu, aniž by byla zmatena.

Význam

Zde je naznačeno, jak má vypadat manželský vztah. Povahou vznešené osobnosti, jako byl Cyavana Muni, je, že chce mít vždy navrch a nedovede se nikomu podřídit. Cyavana Muni byl tedy velmi popudlivý. Jeho žena Sukanyā chápala manželův postoj a chovala se k němu podle toho. Chce-li být jakákoliv žena se svým manželem šťastná, musí se snažit pochopit jeho povahu a těšit ho. To bude její vítězství. Vidíme to i na příkladu vztahů Pána Kṛṣṇy a Jeho různých královen — přestože se jednalo o dcery velkých králů, vystupovaly před Ním jako Jeho služebné. Žena se musí ke svému manželovi vztahovat tímto zůsobem, bez ohledu na to, jak vznešené je její postavení — musí být připravená plnit jeho nařízení a těšit ho za všech okolností. Pak bude její život úspěšný. Když bude stejně popudlivá jako její manžel, je jisté, že to naruší jejich rodinný život a nakonec ho možná i úplně zničí. V moderní době se manželka nikdy nechce podřídit a rodiny se rozpadají i při sebemenší neshodě — žena či muž využijí zákona o rozvodu. Podle védských zákonů však nic takového jako rozvod neexistuje a žena musí být vychována tak, aby se dovedla podřídit vůli svého manžela. Lidé na Západě tvrdí, že to pro manželku znamená přijmout otrockou mentalitu, ale ve skutečnosti tomu tak není; je to taktika, kterou může žena dobýt srdce svého manžela, byť by byl sebevíce popudlivý či krutý. V tomto případě jasně vidíme, že i když Cyavana Muni nebyl vůbec mladý, ale naopak byl natolik starý, že by Sukanyā mohla být jeho vnučkou, a navíc byl velmi popudlivý, Sukanyā — nádherná a mladá dcera krále — se mu přesto podřídila a snažila se ho ve všech ohledech potěšit. Byla tedy věrnou a počestnou manželkou.

9.3.11

Verš

kasyacit tv atha kālasya
nāsatyāv āśramāgatau
tau pūjayitvā provāca
vayo me dattam īśvarau

Synonyma

kasyacit — po nějakém (čase); tu — ale; atha — takto; kālasya — jak plynul čas; nāsatyau — dva Aśvinī-kumārové; āśrama — ono sídlo Cyavany Muniho; āgatau — dospěli k; tau — těmto dvěma; pūjayitvā — když složil uctivé poklony; provāca — řekl; vayaḥ — mládí; me — mně; dattam — prosím dejte; īśvarau — jelikož vy dva to dokážete.

Překlad

Když uplynul nějaký čas, přišli do āśramu Cyavany Muniho bratři Aśvinī-kumārové, lékaři z nebeských planet. Cyavana Muni jim složil uctivé poklony a pak je požádal, aby mu navrátili mládí, jelikož to bylo v jejich silách.

Význam

Nebeští lékaři, jako byli Aśvinī-kumārové, dokázali obdařit mládím i člověka pokročilého věku. Velcí yogīni dovedou svými mystickými silami přivést zpátky k životu dokonce i mrtvé tělo, pokud je ještě v pořádku jeho struktura. To jsme viděli u vojáků Baliho Mahārāje, které léčil Śukrācārya. Moderní lékařská věda dosud neodhalila způsob, jak znovu přivést k životu mrtvé tělo nebo jak obdařit staré tělo mladistvou energií, ale z těchto veršů vyplývá, že dokáže-li člověk přijmout poznání z védských zdrojů, je taková léčba možná. Aśvinī-kumārové byli — podobně jako Dhanvantari — znalci Āyur-vedy. V každém oboru hmotné vědy lze dosáhnout určité dokonalosti, a za tímto účelem je nezbytné vzít si na pomoc védskou literaturu. Nejvyšší dokonalostí je stát se oddaným Pána, a aby člověk dosáhl této dokonalosti, musí studovat Śrīmad-Bhāgavatam, který je pokládán za zralý plod védského stromu přání (nigama-kalpa-taror galitaṁ phalam).

9.3.12

Verš

grahaṁ grahīṣye somasya
yajñe vām apy asoma-poḥ
kriyatāṁ me vayo-rūpaṁ
pramadānāṁ yad īpsitam

Synonyma

graham — plnou nádobu; grahīṣye — dám; somasya — soma-rasy; yajñe — při oběti; vām — vám oběma; api — ač; asoma-poḥ — vám, kteří nemáte na pití soma-rasy nárok; kriyatām — jen proveďte; me — moje; vayaḥ — mládí; rūpam — krásu mladého muže; pramadānām — všech žen; yat — která je; īpsitam — vytoužená.

Překlad

Cyavana Muni pravil: “I když vím, že nemáte nárok na pití soma-rasy při obětích, slibuji, že vám jí dám plnou nádobu. Zajistěte mi prosím krásu a mládí, neboť tyto věci přitahují mladé ženy.”

9.3.13

Verš

bāḍham ity ūcatur vipram
abhinandya bhiṣaktamau
nimajjatāṁ bhavān asmin
hrade siddha-vinirmite

Synonyma

bāḍham — ano, učiníme; iti — toto; ūcatuḥ — oba odpověděli, přijímajíce Cyavanův návrh; vipram — brāhmaṇovi (Cyavanovi Munimu); abhinandya — vyslovujíce blahopřání; bhiṣak-tamau — dva znamenití lékaři, Aśvinī-kumārové; nimajjatām — jen ponoř; bhavān — sebe; asmin — do tohoto; hrade — jezera; siddha-vinirmite — jež skýtá dokonalost všeho druhu.

Překlad

Znamenití lékaři, Aśvinī-kumārové, s radostí přijali Cyavanův návrh. Řekli brāhmaṇovi: “Ponoř se do tohoto jezera, jež činí život úspěšným.” (Tomu, kdo se vykoupe v tomto jezeře, se splní jeho touhy.)

9.3.14

Verš

ity ukto jarayā grasta-
deho dhamani-santataḥ
hradaṁ praveśito ’śvibhyāṁ
valī-palita-vigrahaḥ

Synonyma

iti uktaḥ — takto osloveného; jarayā — stářím a nemohoucností; grasta- dehaḥ — postižené tělo; dhamani-santataḥ — s vystouplými žílami po celém těle; hradam — do jezera; praveśitaḥ — vstoupil; aśvibhyām — za pomoci Aśvinī-kumārů; valī-palita-vigrahaḥ — se svraštělou kůží na těle a bílými vlasy.

Překlad

Jakmile to Aśvinī-kumārové dořekli, uchopili Cyavanu Muniho, který byl starý a nemocný invalida se svraštělou kůží, bílými vlasy a viditelně vystouplými žílami po celém těle, a všichni tři vstoupili do jezera.

Význam

Cyavana Muni byl tak starý, že do jezera sám vstoupit nedokázal. Aśvinī-kumārové ho tedy uchopili a vstoupili tam všichni tři.

9.3.15

Verš

puruṣās traya uttasthur
apīvyā vanitā-priyāḥ
padma-srajaḥ kuṇḍalinas
tulya-rūpāḥ suvāsasaḥ

Synonyma

puruṣāḥ — muži; trayaḥ — tři; uttasthuḥ — vyšli (z jezera); apīvyāḥ — nesmírně spanilí; vanitā-priyāḥ — což činí muže pro ženy přitažlivým; padma- srajaḥ — ozdobeni girlandami z lotosových květů; kuṇḍalinaḥ — s náušnicemi; tulya-rūpāḥ — všichni se stejnými tělesnými rysy; su-vāsasaḥ — velmi pěkně oblečení.

Překlad

Poté se z jezera vynořili tři muži s nádhernými tělesnými rysy. Byli pěkně oblečení a ozdobení náušnicemi a girlandami z lotosů. Všichni tři si byli ve své kráse rovni.

9.3.16

Verš

tān nirīkṣya varārohā
sarūpān sūrya-varcasaḥ
ajānatī patiṁ sādhvī
aśvinau śaraṇaṁ yayau

Synonyma

tān — je; nirīkṣya — když viděla; vara-ārohā — překrásná Sukanyā; sa- rūpān — všechny stejně krásné; sūrya-varcasaḥ — jejichž těla zářila jako slunce; ajānatī — nepoznávající; patim — svého manžela; sādhvī — ta počestná žena; aśvinau — u Aśvinī-kumārů; śaraṇam — útočiště; yayau — přijala.

Překlad

Počestná a půvabná Sukanyā nemohla vůbec rozeznat svého manžela od Aśvinī-kumārů, protože byli všichni stejně krásní. Jelikož nevěděla, kdo je její skutečný manžel, přijala útočiště u Aśvinī-kumārů.

Význam

Jelikož byli k nerozeznání, mohla si Sukanyā za muže vybrat kteréhokoliv z nich, ale protože byla počestná, poprosila Aśvinī-kumāry, aby jí ukázali, kdo je její skutečný manžel. Počestná žena by jiného muže než svého manžela nikdy nepřijala, i kdyby byl stejně hezký či schopný.

9.3.17

Verš

darśayitvā patiṁ tasyai
pāti-vratyena toṣitau
ṛṣim āmantrya yayatur
vimānena triviṣṭapam

Synonyma

darśayitvā — poté, co ukázali; patim — jejího manžela; tasyai — Sukanyi; pāti-vratyena — díky její pevné víře ve svého muže; toṣitau — byli s ní velmi spokojeni; ṛṣim — od Cyavany Muniho; āmantrya — když si vyžádali svolení; yayatuḥ — odletěli; vimānena — ve svém letadle; triviṣṭapam — na nebeské planety.

Překlad

Aśvinī-kumāry velice potěšilo, když viděli počestnost a věrnost Sukanyi. Ukázali jí tedy jejího manžela, Cyavanu Muniho, a poté se s jeho svolením vrátili ve svém letadle na nebeské planety.

9.3.18

Verš

yakṣyamāṇo ’tha śaryātiś
cyavanasyāśramaṁ gataḥ
dadarśa duhituḥ pārśve
puruṣaṁ sūrya-varcasam

Synonyma

yakṣyamāṇaḥ — s přáním vykonat yajñu; atha — tak; śaryātiḥ — král Śaryāti; cyavanasya — Cyavany Muniho; āśramam — k obydlí; gataḥ — když přišel; dadarśa — viděl; duhituḥ — své dcery; pārśve — po boku; puruṣam — muže; sūrya-varcasam — krásného a zářícího jako slunce.

Překlad

K obydlí Cyavany Muniho pak přišel král Śaryāti, který si přál vykonat oběť. Po boku své dcery tam spatřil spanilého mladého muže, který zářil jako slunce.

9.3.19

Verš

rājā duhitaraṁ prāha
kṛta-pādābhivandanām
āśiṣaś cāprayuñjāno
nātiprīti-manā iva

Synonyma

rājā — král (Śaryāti); duhitaram — dceři; prāha — prohlásil; kṛta-pāda- abhivandanām — která se svému otci uctivě poklonila; āśiṣaḥ — požehnání; ca — a; aprayuñjānaḥ — aniž by svojí dceři dal; na — ne; atiprīti-manāḥ — příliš potěšen; iva — tak.

Překlad

Místo aby jí král poté, co přijal její poklony, dal své požehnání, vypadal velice nespokojeně a pronesl tato slova.

9.3.20

Verš

cikīrṣitaṁ te kim idaṁ patis tvayā
pralambhito loka-namaskṛto muniḥ
yat tvaṁ jarā-grastam asaty asammataṁ
vihāya jāraṁ bhajase ’mum adhvagam

Synonyma

cikīrṣitam — co chceš dělat; te — tebe; kim idam — co to je; patiḥ — tvůj manžel; tvayā — tebou; pralambhitaḥ — byl podveden; loka-namaskṛtaḥ — jehož všichni lidé ctí; muniḥ — velký mudrc; yat — protože; tvam — ty; jarā-grastam — starého a nemohoucího; asati — ó nestoudná dcero; asammatam — nepříliš přitažlivého; vihāya — když jsi opustila; jāram — milence; bhajase — přijala jsi; amum — tohoto muže; adhvagam — který vypadá jako pouliční žebrák.

Překlad

“Ó nestoudná dcero, co jsi to udělala? Podvedla jsi svého ctihodného manžela, jehož si všichni váží. Teď vidím, že jsi ho proto, že byl starý a nemocný, a tudíž tě nepřitahoval, opustila a vzala si za muže tohoto mladíka, který vypadá jako nějaký žebrák z ulice.”

Význam

Takové jsou hodnoty védské kultury. Sukanyā dostala vzhledem k okolnostem manžela, který byl již příliš starý na to, aby se k ní mohl hodit. Cyavana Muni byl nemocný stařec a pro krásnou dceru krále Śaryātiho jistě nebyl vhodným partnerem. Otec však od ní přesto očekával, že mu bude věrná. Když náhle viděl, že si našla někoho jiného — i když to byl mladý a hezký muž — ihned ji vyhuboval, že je asatī, nestoudná. Domníval se totiž, že v přítomnosti svého manžela přijala jiného muže. Ve védské kultuře platí, že i když mladá žena dostane starého manžela, musí mu uctivě sloužit. To je počestnost. Není možné, aby svého muže opustila, když se jí nelíbí, a našla si jiného. Takové jednání je v rozporu s védskou kulturou, kde žena musí přijmout manžela, kterého určí její rodiče, a musí mu ve vší počestnosti zůstat věrná. Král Śaryāti byl tedy překvapen, když po boku Sukanyi uviděl mladého muže.

9.3.21

Verš

kathaṁ matis te ’vagatānyathā satāṁ
kula-prasūte kula-dūṣaṇaṁ tv idam
bibharṣi jāraṁ yad apatrapā kulaṁ
pituś ca bhartuś ca nayasy adhas tamaḥ

Synonyma

katham — jak; matiḥ te — tvoje vědomí; avagatā — pokleslo; anyathā — jinak; satām — ctihodné; kula-prasūte — ó moje dcero, narozená v rodině; kula-dūṣaṇam — která jsi hanbou rodiny; tu — ale; idam — toto; bibharṣi — udržuješ si; jāram — milence; yat — jak to je; apatrapā — beze studu; kulam — dynastie; pituḥ — svého otce; ca — a; bhartuḥ — svého manžela; ca — a; nayasi — stahuješ; adhaḥ tamaḥ — dolů do temnoty či pekla.

Překlad

“Ó moje dcero, narozená ve ctihodné rodině, jak jsi jen mohla takto znečistit své vědomí? Jak to, že si beze studu udržuješ milence? Stahuješ tak dynastie svého otce i manžela do pekla.”

Význam

Je zřejmé, že ve védské kultuře žena, která si v přítomnosti muže, za něhož se vdala, najde milence či druhého manžela, nese zodpovědnost za úpadek otcovy i manželovy rodiny. V rodinách ctihodných brāhmaṇů, kṣatriyů a vaiśyů se pravidla védské kultury týkající se manželství dodnes přísně dodržují; pouze śūdrové jsou v tomto ohledu pokleslí. Vzít si za muže někoho dalšího v přítomnosti právoplatného manžela, zažádat o rozvod nebo mít přítele či milence je ve védské kultuře pro ženu z vyšších tříd nepřijatelné. Proto král Śaryāti, který nevěděl nic o proměně Cyavany Muniho, žasl nad chováním své dcery.

9.3.22

Verš

evaṁ bruvāṇaṁ pitaraṁ
smayamānā śuci-smitā
uvāca tāta jāmātā
tavaiṣa bhṛgu-nandanaḥ

Synonyma

evam — takto; bruvāṇam — který hovořil a káral ji; pitaram — na svého otce; smayamānā — usmívající se (protože byla počestná); śuci-smitā — se smíchem; uvāca — odpověděla; tāta — můj drahý tatínku; jāmātā — zeť; tava — tvůj; eṣaḥ — tento mladý muž; bhṛgu-nandanaḥ — je Cyavana Muni (a nikdo jiný).

Překlad

Když však Sukanyā slyšela výčitky svého otce, usmívala se, pyšná na svoji počestnost. Se smíchem mu odpověděla: “Drahý tatínku, tento mladík po mém boku je tvůj pravý zeť, vznešený mudrc Cyavana, narozený v rodu Bhṛgua.”

Význam

Přestože ji otec káral, jelikož usoudil, že se provdala za jiného muže, Sukanyā si byla zcela jistá svou počestností, a proto se usmívala. Když vysvětlovala, že její manžel, Cyavana Muni, se nyní proměnil v mladého muže, byla velice pyšná na svou věrnost, a tak se při rozhovoru s otcem smála.

9.3.23

Verš

śaśaṁsa pitre tat sarvaṁ
vayo-rūpābhilambhanam
vismitaḥ parama-prītas
tanayāṁ pariṣasvaje

Synonyma

śaśaṁsa — vylíčila; pitre — svému otci; tat — to; sarvam — vše; vayaḥ — změny věku; rūpa — a krásy; abhilambhanam — jak bylo dosaženo (u jejího manžela); vismitaḥ — překvapený; parama-prītaḥ — byl velmi rád; tanayām — svou dceru; pariṣasvaje — s radostí obejmul.

Překlad

Sukanyā tedy vylíčila, jak její manžel získal krásné mladistvé tělo. Když to král slyšel, velice ho to překvapilo a s radostí svou milovanou dceru obejmul.

9.3.24

Verš

somena yājayan vīraṁ
grahaṁ somasya cāgrahīt
asoma-por apy aśvinoś
cyavanaḥ svena tejasā

Synonyma

somena — s nápojem soma; yājayan — přivedl ke konání oběti; vīram — krále (Śaryātiho); graham — plnou nádobu; somasya — soma-rasy; ca — také; agrahīt — dal; asoma-poḥ — kterým nebylo dovoleno soma-rasu pít; api — ačkoliv; aśvinoḥ — Aśvinī-kumārů; cyavanaḥ — Cyavana Muni; svena — svou vlastní; tejasā — silou.

Překlad

Cyavana Muni svou vlastní silou umožnil králi Śaryātimu vykonat soma-yajñu. Poté dal Aśvinī-kumārům plnou nádobu soma-rasy, přestože ji nebyli oprávněni pít.

9.3.25

Verš

hantuṁ tam ādade vajraṁ
sadyo manyur amarṣitaḥ
savajraṁ stambhayām āsa
bhujam indrasya bhārgavaḥ

Synonyma

hantum — usmrtit; tam — jeho (Cyavanu); ādade — Indra pozdvihl; vajram — svůj blesk; sadyaḥ — okamžitě; manyuḥ — z velkého hněvu, bez rozmyslu; amarṣitaḥ — značně rozrušen; sa-vajram — s bleskem; stambhayām āsa — ochromil; bhujam — paži; indrasya — Indry; bhārgavaḥ — Cyavana Muni, potomek Bhṛgua.

Překlad

To rozrušilo krále Indru a zachvácen hněvem chtěl Cyavanu Muniho zabít, a proto prudce zdvihl svůj blesk. Cyavana Muni však svou silou ochromil Indrovu ruku, která blesk třímala.

9.3.26

Verš

anvajānaṁs tataḥ sarve
grahaṁ somasya cāśvinoḥ
bhiṣajāv iti yat pūrvaṁ
somāhutyā bahiṣ-kṛtau

Synonyma

anvajānan — s jejich svolením; tataḥ — poté; sarve — všichni polobozi; graham — plnou nádobu; somasya — soma-rasy; ca — rovněž; aśvinoḥ — Aśvinī-kumārů; bhiṣajau — přestože byli pouze lékaři; iti — takto; yat — neboť; pūrvam — předtím; soma-āhutyā — s podílem na soma-yajñi; bahiḥ- kṛtau — kteří byli vyloučeni.

Překlad

Přestože byli Aśvinī-kumārové jen lékaři, a proto byli vyloučeni z pití soma-rasy při obětích, od té doby jim ji polobozi dovolili pít.

9.3.27

Verš

uttānabarhir ānarto
bhūriṣeṇa iti trayaḥ
śaryāter abhavan putrā
ānartād revato ’bhavat

Synonyma

uttānabarhiḥ — Uttānabarhi; ānartaḥ — Ānarta; bhūriṣeṇaḥ — Bhūriṣeṇa; iti — takto; trayaḥ — tři; śaryāteḥ — krále Śaryātiho; abhavan — byli zplozeni; putrāḥ — synové; ānartāt — od Ānarty; revataḥ — Revata; abhavat — narodil se.

Překlad

Král Śaryāti zplodil tři syny, kteří dostali jména Uttānabarhi, Ānarta a Bhūriṣeṇa. Ānartovi se narodil syn jménem Revata.

9.3.28

Verš

so ’ntaḥ-samudre nagarīṁ
vinirmāya kuśasthalīm
āsthito ’bhuṅkta viṣayān
ānartādīn arindama
tasya putra-śataṁ jajñe
kakudmi-jyeṣṭham uttamam

Synonyma

saḥ — Revata; antaḥ-samudre — v hlubinách oceánu; nagarīm — město; vinirmāya — poté, co postavil; kuśasthalīm — zvané Kuśasthalī; āsthitaḥ — žil tam; abhuṅkta — užíval si hmotného štěstí; viṣayān — království; ānarta- ādīn — Ānarta a další; arim-dama — ó Mahārāji Parīkṣite, přemožiteli nepřátel; tasya — jeho; putra-śatam — sto synů; jajñe — narodilo se; kakudmi- jyeṣṭham — z nichž nejstarší byl Kakudmī; uttamam — úžasně mocných a vznešených.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, přemožiteli nepřátel, tento Revata vybudoval v hlubinách oceánu království zvané Kuśasthalī, ve kterém žil a vládl území zvanému Ānarta a dalším. Měl sto pěkných synů, z nichž nejstarší byl Kakudmī.

9.3.29

Verš

kakudmī revatīṁ kanyāṁ
svām ādāya vibhuṁ gataḥ
putryā varaṁ paripraṣṭuṁ
brahmalokam apāvṛtam

Synonyma

kakudmī — král Kakudmī; revatīm — jménem Revatī; kanyām — dceru Kakudmīho; svām — svou vlastní; ādāya — beroucí; vibhum — za Pánem Brahmou; gataḥ — vydal se; putryāḥ — své dcery; varam — manžela; paripraṣṭum — aby se zeptal na; brahmalokam — na Brahmaloku; apāvṛtam — transcendentální vůči třem kvalitám.

Překlad

Král Kakudmī vzal svou dceru Revatī a vydal se za Pánem Brahmou na Brahmaloku, transcendentální vůči třem kvalitám hmotné přírody, aby se zeptal, kdo pro ni bude vhodným manželem.

Význam

Ukazuje se, že Brahmaloka, sídlo Pána Brahmy, je také transcendentální, nad třemi kvalitami hmotné přírody (apāvṛtam).

9.3.30

Verš

āvartamāne gāndharve
sthito ’labdha-kṣaṇaḥ kṣaṇam
tad-anta ādyam ānamya
svābhiprāyaṁ nyavedayat

Synonyma

āvartamāne — jelikož byl zaneprázdněn; gāndharve — poslechem písní Gandharvů; sthitaḥ — setrvávající; alabdha-kṣaṇaḥ — nezbýval čas hovořit; kṣaṇam — ani chvíli; tat-ante — když to skončilo; ādyam — původnímu učiteli vesmíru (Pánu Brahmovi); ānamya — poté, co se poklonil; sva- abhiprāyam — svou touhu; nyavedayat — Kakudmī vyjevil.

Překlad

Když tam Kakudmī dospěl, Pán Brahmā byl zaneprázdněn, neboť naslouchal hudebnímu vystoupení Gandharvů, a neměl ani chvíli na to, aby s ním hovořil. Kakudmī tedy čekal a na konci hudebního představení se Pánu Brahmovi poklonil a vyjevil mu svou dávnou touhu.

9.3.31

Verš

tac chrutvā bhagavān brahmā
prahasya tam uvāca ha
aho rājan niruddhās te
kālena hṛdi ye kṛtāḥ

Synonyma

tat — to; śrutvā — když slyšel; bhagavān — nejmocnější; brahmā — Pán Brahmā; prahasya — poté, co se zasmál; tam — králi Kakudmīmu; uvāca ha — řekl; aho — běda; rājan — ó králi; niruddhāḥ — všichni jsou v nenávratnu; te — ti všichni; kālena — časem; hṛdi — v srdci; ye — ti všichni; kṛtāḥ — které ses rozhodl přijmout za zetě.

Překlad

Když Pán Brahmā, který je velmi mocný, slyšel jeho slova, hlasitě se zasmál a řekl Kakudmīmu: “Ó králi, všichni ti, které jsi snad v srdci považoval za své budoucí zetě, již postupem času vymřeli.”

9.3.32

Verš

tat putra-pautra-naptṝṇāṁ
gotrāṇi ca na śṛṇmahe
kālo ’bhiyātas tri-ṇava-
catur-yuga-vikalpitaḥ

Synonyma

tat — tam; putra — synů; pautra — vnuků; naptṝṇām — a potomků; gotrāṇi — rodinné dynastie; ca — také; na — ne; śṛṇmahe — slyšíme o; kālaḥ — čas; abhiyātaḥ — uplynul; tri — tři; nava — devět; catur-yuga — čtyři yugy (Satya, Tretā, Dvāpara a Kali); vikalpitaḥ — takto měřený.

Překlad

“Uplynulo již dvacet sedm cyklů čtyř yug. Ti, pro které ses rozhodoval, jsou nyní v nenávratnu, stejně jako jejich synové, vnuci a další potomci. Už ani nazaslechneš jejich jména.”

Význam

Během dne Pána Brahmy se vystřídá čtrnáct Manuů — celkem tisíc mahā-yug. Brahmā králi Kakudmīmu sdělil, že již uplynulo dvacet sedm mahā-yug, z nichž každá se skládá ze čtyř věků: Satya, Tretā, Dvāpara a Kali. Všichni králové a jiné významné osobnosti narozené v těchto yugách již vymizeli z paměti do neznáma. Tak působí čas, když prochází minulostí, přítomností a budoucností.

9.3.33

Verš

tad gaccha deva-devāṁśo
baladevo mahā-balaḥ
kanyā-ratnam idaṁ rājan
nara-ratnāya dehi bhoḥ

Synonyma

tat — proto; gaccha — jdi; deva-deva-aṁśaḥ — jehož úplnou částí je Pán Viṣṇu; baladevaḥ — jménem Baladeva; mahā-balaḥ — svrchovaně mocný; kanyā-ratnam — svou nádhernou dceru; idam — tuto; rājan — ó králi; nara- ratnāya — Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, který zůstává stále mladý; dehi — dej Mu (jako dar); bhoḥ — ó králi.

Překlad

“Ó králi, odejdi odsud a dej svoji dceru Pánu Baladevovi, jenž je stále ještě přítomen. Je ze všech nejmocnější, neboť je Nejvyšším Pánem; Pán Viṣṇu je Jeho úplnou částí. Tvá dcera je způsobilá k tomu, aby ji dostal darem.”

9.3.34

Verš

bhuvo bhārāvatārāya
bhagavān bhūta-bhāvanaḥ
avatīrṇo nijāṁśena
puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ

Synonyma

bhuvaḥ — světa; bhāra-avatārāya — aby zmenšil břímě; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; bhūta-bhāvanaḥ — stálý příznivec všech živých bytostí; avatīrṇaḥ — nyní sestoupil; nija-aṁśena — se vším, co k Němu náleží a je Jeho částí; puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ — je uctíván jednoduše nasloucháním a opěvováním, které člověka očišťuje.

Překlad

“Pán Baladeva je Nejvyšší Osobnost Božství. Každý, kdo o Něm naslouchá a kdo Ho opěvuje, se očistí. Jelikož je věčným dobrodincem všech živých bytostí, sestoupil se vším, co k Němu náleží, aby očistil celý svět a zmenšil jeho břímě.”

9.3.35

Verš

ity ādiṣṭo ’bhivandyājaṁ
nṛpaḥ sva-puram āgataḥ
tyaktaṁ puṇya-jana-trāsād
bhrātṛbhir dikṣv avasthitaiḥ

Synonyma

iti — takto; ādiṣṭaḥ — poslán Pánem Brahmou; abhivandya — poté, co se poklonil; ajam — Pánu Brahmovi; nṛpaḥ — král; sva-puram — do svého sídla; āgataḥ — vrátil se; tyaktam — jež bylo opuštěné; puṇya-jana — z vyšších živých bytostí; trāsāt — kvůli strachu; bhrātṛbhiḥ — jeho bratry; dikṣu — na různých stranách; avasthitaiḥ — kteří sídlili.

Překlad

Po vyslechnutí pokynu Pána Brahmy se mu Kakudmī poklonil a vrátil se do svého sídla. Tam uviděl, že je prázdné, neboť jeho bratři a další příbuzní ho opustili a žili teď na všech stranách ze strachu z vyšších živých bytostí, jako jsou Yakṣové.

9.3.36

Verš

sutāṁ dattvānavadyāṅgīṁ
balāya bala-śāline
badary-ākhyaṁ gato rājā
taptuṁ nārāyaṇāśramam

Synonyma

sutām — svou dceru; dattvā — poté, co předal; anavadya-aṅgīm — s dokonalým tělem; balāya — Pánu Baladevovi; bala-śāline — nejmocnějšímu, svrchovanému; badarī-ākhyam — jménem Badarikāśrama; gataḥ — odešel; rājā — král; taptum — podrobit se askezi; nārāyaṇa-āśramam — do sídla Nara-Nārāyaṇy.

Překlad

Poté dal král svou nádhernou dceru jako dar svrchovaně mocnému Baladevovi, vzdal se světského života a odešel do Badarikāśramu s cílem potěšit Nara-Nārāyaṇu.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke třetí kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Sukanyā manželkou Cyavany Muniho”.

KAPITOLA ČTVRTÁ

Durvāsā Muni napadá Mahārāje Ambarīṣe

9.4.1

Verš

śrī-śuka uvāca
nābhāgo nabhagāpatyaṁ
yaṁ tataṁ bhrātaraḥ kavim
yaviṣṭhaṁ vyabhajan dāyaṁ
brahmacāriṇam āgatam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; nābhāgaḥ — Nābhāga; nabhaga-apatyam — byl synem Mahārāje Nabhagy; yam — jemuž; tatam — otce; bhrātaraḥ — starší bratři; kavim — učený; yaviṣṭham — nejmladší; vyabhajan — rozdělili; dāyam — majetek; brahmacāriṇam — rozhodnutý pro život brahmacārīho natrvalo (naiṣṭhika); āgatam — vrátil se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Syn Nabhagy, který se jmenoval Nābhāga, žil dlouho u svého duchovního učitele. Jeho bratři si proto mysleli, že se nechce stát gṛhasthou a už se nevrátí — rozdělili si tedy majetek svého otce mezi sebe a Nābhāgovi žádný podíl nenechali. Když se vrátil od duchovního učitele, dali mu jako podíl svého otce.

Význam

Existují dva druhy brahmacārīnů — jeden se vrátí domů, ožení se a žije jako hospodář, zatímco druhý, zvaný bṛhad-vrata, slibuje zůstat brahmacārīnem natrvalo. Ten se od duchovního učitele nevrací; zůstává s ním a později rovnou přijme sannyās. Nābhāga se od duchovního mistra dlouho nevracel, a proto si jeho bratři mysleli, že se rozhodl pro stav bṛhadvrata-brahmacarya. Nenechali mu tedy jeho podíl, a když se znenadání vrátil, dali mu jako podíl svého otce.

9.4.2

Verš

bhrātaro ’bhāṅkta kiṁ mahyaṁ
bhajāma pitaraṁ tava
tvāṁ mamāryās tatābhāṅkṣur
mā putraka tad ādṛthāḥ

Synonyma

bhrātaraḥ — ó moji bratři; abhāṅkta — vyhradili jste jako podíl z majetku našeho otce; kim — co; mahyam — mně; bhajāma — přidělujeme; pitaram — samotného otce; tava — jako tvůj podíl; tvām — tebe; mama — mně; āryāḥ — moji starší bratři; tata — ó můj otče; abhāṅkṣuḥ — dali podíl; mā — ne; putraka — ó můj milý synu; tat — tomuto tvrzení; ādṛthāḥ — přikládej jakýkoliv význam.

Překlad

Nābhāga se ptal: “Co jste mi vyhradili jako podíl z otcova majetku, milí bratři?” Jeho starší bratři mu odpověděli: “Jako tvůj podíl ti přenecháváme našeho otce.” Když však Nābhāga šel za svým otcem a řekl mu: “Otče, moji starší bratři mi jako podíl z majetku přenechali tebe,” otec odvětil: “Nedej na jejich klamná slova, milý synu. Já nejsem tvůj majetek.”

9.4.3

Verš

ime aṅgirasaḥ satram
āsate ’dya sumedhasaḥ
ṣaṣṭhaṁ ṣaṣṭham upetyāhaḥ
kave muhyanti karmaṇi

Synonyma

ime — všichni tito; aṅgirasaḥ — potomci Aṅgirovy dynastie; satram — oběť; āsate — konají; adya — dnes; sumedhasaḥ — kteří jsou velmi inteligentní; ṣaṣṭham — šestý; ṣaṣṭham — šestý; upetya — až přijde; ahaḥ — den; kave — ó nejlepší z učených; muhyanti — budou zmateni; karmaṇi — při provádění svých plodonosných činností.

Překlad

Nābhāgův otec pravil: “Všichni potomci Aṅgiry se dnes chystají vykonat velkou oběť, ale přestože jsou velmi inteligentní, budou při jejím provádění každý šestý den zmateni a dopustí se chyb ve svých denních povinnostech.”

Význam

Nābhāga byl velmi naivní chlapec. Když tedy vyhledal svého otce, ten s ním měl soucit a doporučil mu, aby své prostředky k živobytí získal tím, že půjde za potomky Aṅgiry a využije chyb, kterých se dopustí při provádění yajñi.

9.4.4-5

Verš

tāṁs tvaṁ śaṁsaya sūkte dve
vaiśvadeve mahātmanaḥ
te svar yanto dhanaṁ satra-
pariśeṣitam ātmanaḥ

dāsyanti te ’tha tān arccha
tathā sa kṛtavān yathā
tasmai dattvā yayuḥ svargaṁ
te satra-pariśeṣaṇam

Synonyma

tān — jim všem; tvam — ty; śaṁsaya — popiš; sūkte — védské hymny; dve — dva; vaiśvadeve — týkající se Vaiśvadevy, Nejvyšší Osobnosti Božství; mahātmanaḥ — všem těm velkým duším; te — oni; svaḥ yantaḥ — až se odeberou na svá místa na nebeských planetách; dhanam — bohatství; satra-pariśeṣitam — které zbývá na konci yajñi; ātmanaḥ — svůj vlastní majetek; dāsyanti — dají; te — tobě; atha — proto; tān — k nim; arccha — jdi tam; tathā — takto (podle otcových pokynů); saḥ — on (Nābhāga); kṛtavān — vykonal; yathā — jak mu otec poradil; tasmai — jemu; dattvā — poté, co dali; yayuḥ — odebrali se; svargam — na nebeské planety; te — oni všichni; satra-pariśeṣaṇam — zbytky po yajñi.

Překlad

Nābhāgův otec pokračoval: “Jdi k těm velkým duším a sděl jim dva védské hymny týkající se Vaiśvadevy. Až tito mocní mudrci skončí svou oběť a půjdou na nebeské planety, dají ti zbytek peněz, které z oběti získali. Hned se tam proto vydej.” Nābhāga tedy jednal přesně podle rady svého otce. Velcí mudrci Aṅgirovy dynastie mu dali všechno své bohatství a pak se odebrali na nebeské planety.

9.4.6

Verš

taṁ kaścit svīkariṣyantaṁ
puruṣaḥ kṛṣṇa-darśanaḥ
uvācottarato ’bhyetya
mamedaṁ vāstukaṁ vasu

Synonyma

tam — Nābhāgovi; kaścit — někdo; svīkariṣyantam — když si bral bohatství od vznešených mudrců; puruṣaḥ — člověk; kṛṣṇa-darśanaḥ — tmavého vzhledu; uvāca — pronesl; uttarataḥ — ze severu; abhyetya — přicházející; mama — moje; idam — tyto; vāstukam — zbytky po oběti; vasu — všechno bohatství.

Překlad

Když si Nābhāga bral toto bohatství, přišel za ním ze severu člověk tmavého vzhledu a promluvil: “Všechno bohatství z obětní arény patří mně.”

9.4.7

Verš

mamedam ṛṣibhir dattam
iti tarhi sma mānavaḥ
syān nau te pitari praśnaḥ
pṛṣṭavān pitaraṁ yathā

Synonyma

mama — moje; idam — to všechno; ṛṣibhiḥ — velkými světci; dattam — bylo dáno; iti — takto; tarhi — proto; sma — vskutku; mānavaḥ — Nābhāga; syāt — nechť je; nau — nás; te — tvému; pitari — otci; praśnaḥ — dotaz; pṛṣṭavān — též se zeptal; pitaram — svého otce; yathā — jak byl požádán.

Překlad

Nābhāga pak řekl: “Toto bohatství je moje. Velcí světci mi ho dali.” Když to Nābhāga vyslovil, člověk s tmavým zevnějškem odvětil: “Pojďme za tvým otcem a požádejme ho, ať náš spor rozsoudí.” Nābhāga se tedy zeptal svého otce.

9.4.8

Verš

yajña-vāstu-gataṁ sarvam
ucchiṣṭam ṛṣayaḥ kvacit
cakrur hi bhāgaṁ rudrāya
sa devaḥ sarvam arhati

Synonyma

yajña-vāstu-gatam — věci náležící do obětní arény; sarvam — vše; ucchiṣṭam — zbytky; ṛṣayaḥ — velcí mudrci; kvacit — někdy, během Dakṣa- yajñi; cakruḥ — to učinili; hi — jistě; bhāgam — podíl; rudrāya — Pánu Śivovi; saḥ — ten; devaḥ — polobůh; sarvam — všechno; arhati — zaslouží si.

Překlad

Nābhāgův otec prohlásil: “Vše, co vznešení mudrci obětovali v aréně Dakṣa-yajñi, nabídli jako podíl Pánu Śivovi. Všechno v obětní aréně tedy nepochybně patří Pánu Śivovi.”

9.4.9

Verš

nābhāgas taṁ praṇamyāha
taveśa kila vāstukam
ity āha me pitā brahmañ
chirasā tvāṁ prasādaye

Synonyma

nābhāgaḥ — Nābhāga; tam — jemu (Pánu Śivovi); praṇamya — když složil poklony; āha — řekl; tava — tvoje; īśa — ó pane; kila — jistě; vāstukam — vše v aréně oběti; iti — tak; āha — prohlásil; me — můj; pitā — otec; brahman — ó brāhmaṇo; śirasā — skláním svou hlavu; tvām — tobě; prasādaye — prosím o tvou milost.

Překlad

Nābhāga potom složil Pánu Śivovi poklony a pravil: “Ó ctihodný pane, vše v této aréně oběti je tvé. To je tvrzení mého otce. S velkou úctou před tebou skláním svoji hlavu a žádám tě o milost.”

9.4.10

Verš

yat te pitāvadad dharmaṁ
tvaṁ ca satyaṁ prabhāṣase
dadāmi te mantra-dṛśo
jñānaṁ brahma sanātanam

Synonyma

yat — cokoliv; te — tvůj; pitā — otec; avadat — vysvětlil; dharmam — pravda; tvam ca — ty také; satyam — pravdu; prabhāṣase — říkáš; dadāmi — dám; te — tobě; mantra-dṛśaḥ — který znám vědu o mantrách; jñānam — poznání; brahma — transcendentální; sanātanam — věčné.

Překlad

Pán Śiva řekl: “Všechno, co prohlásil tvůj otec, je pravda a ty mluvíš také pravdu. Proto ti já, který jsem znalcem védských manter, vyložím transcendentální poznání.”

9.4.11

Verš

gṛhāṇa draviṇaṁ dattaṁ
mat-satra-pariśeṣitam
ity uktvāntarhito rudro
bhagavān dharma-vatsalaḥ

Synonyma

gṛhāṇa — nyní si prosím vezmi; draviṇam — všechno bohatství; dattam — je dáno (tobě mnou); mat-satra-pariśeṣitam — zbytky po oběti prováděné v můj prospěch; iti uktvā — poté, co takto promluvil; antarhitaḥ — zmizel; rudraḥ — Pán Śiva; bhagavān — nejmocnější polobůh; dharma-vatsalaḥ — věrný náboženským zásadám.

Překlad

Pán Śiva pravil: “Nyní si můžeš vzít všechno bohatství, které zbylo po oběti. Dávám ti ho.” Pán Śiva, který je dokonale věrný náboženským zásadám, takto promluvil a vzápětí zmizel.

9.4.12

Verš

ya etat saṁsmaret prātaḥ
sāyaṁ ca susamāhitaḥ
kavir bhavati mantra-jño
gatiṁ caiva tathātmanaḥ

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; etat — na tuto událost; saṁsmaret — vzpomíná; prātaḥ — ráno; sāyam ca — a večer; susamāhitaḥ — s nerozptýlenou pozorností; kaviḥ — učený; bhavati — stane se; mantra-jñaḥ — znalec všech védských manter; gatim — osud; ca — také; eva — jistě; tathā ātmanaḥ — stejný, jako u seberealizovaných duší.

Překlad

Pokud někdo ráno a večer s velkou pozorností poslouchá a vypráví tento příběh nebo na něj vzpomíná, jistě se stane učencem chápajícím védské hymny a znalcem seberealizace.

9.4.13

Verš

nābhāgād ambarīṣo ’bhūn
mahā-bhāgavataḥ kṛtī
nāspṛśad brahma-śāpo ’pi
yaṁ na pratihataḥ kvacit

Synonyma

nābhāgāt — Nābhāgovi; ambarīṣaḥ — Mahārāja Ambarīṣa; abhūt — narodil se; mahā-bhāgavataḥ — nejvznešenější oddaný; kṛtī — proslulý; na aspṛśat — nemohlo se dotknout; brahma-śāpaḥ api — ani prokletí od brāhmaṇy; yam — jehož (Ambarīṣe Mahārāje); na — ani; pratihataḥ — selhávající; kvacit — kdykoliv.

Překlad

Nābhāgovi se narodil Mahārāja Ambarīṣa, vznešený oddaný, proslulý svými vynikajícími vlastnostmi. Ačkoliv ho proklel neomylný brāhmaṇa, toto prokletí na něho nemělo žádný vliv.

9.4.14

Verš

śrī-rājovāca
bhagavañ chrotum icchāmi
rājarṣes tasya dhīmataḥ
na prābhūd yatra nirmukto
brahma-daṇḍo duratyayaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit požádal; bhagavan — ó velký brāhmaṇo; śrotum icchāmi — přeji si slyšet (od tebe); rājarṣeḥ — o vznešeném králi Ambarīṣovi; tasya — o něm; dhīmataḥ — který byl tak rozvážnou osobností; na — ne; prābhūt — mohlo zapůsobit; yatra — na něhož (Mahārāje Ambarīṣe); nirmuktaḥ — vyřčené; brahma-daṇḍaḥ — prokletí z úst brāhmaṇy; duratyayaḥ — jež je nepřekonatelné.

Překlad

Král Parīkṣit požádal: “Ó velká osobnosti, Mahārāja Ambarīṣa byl jistě ušlechtilý a měl úctyhodnou povahu. Přeji si o něm slyšet. Překvapuje mě, že na něj nepůsobilo prokletí od brāhmaṇy, které jinak nelze překonat.”

9.4.15-16

Verš

śrī-śuka uvāca
ambarīṣo mahā-bhāgaḥ
sapta-dvīpavatīṁ mahīm
avyayāṁ ca śriyaṁ labdhvā
vibhavaṁ cātulaṁ bhuvi

mene ’tidurlabhaṁ puṁsāṁ
sarvaṁ tat svapna-saṁstutam
vidvān vibhava-nirvāṇaṁ
tamo viśati yat pumān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ambarīṣaḥ — král Ambarīṣa; mahā-bhāgaḥ — požehnaný král; sapta-dvīpavatīm — skládající se ze sedmi ostrovů; mahīm — celý svět; avyayām ca — a nevyčerpatelné; śriyam — krásu; labdhvā — poté, co získal; vibhavam ca — a bohatství; atulam — neomezené; bhuvi — na této Zemi; mene — rozhodl se; ati-durlabham — čeho je vzácné dosáhnout; puṁsām — mnoha lidí; sarvam — všechno (získal); tat — to, co; svapna-saṁstutam — jako by viděné ve snu; vidvān — zcela chápající; vibhava-nirvāṇam — zničení tohoto bohatství; tamaḥ — nevědomost; viśati — pokleslá do; yat — kvůli němuž; pumān — živá bytost.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Požehnaný Mahārāja Ambarīṣa získal vládu nad celým světem, složeným ze sedmi ostrovů, a nevyčerpatelné, neomezené bohatství a blahobyt na této Zemi. Přestože dosáhnout takovéhoto postavení je velice vzácné, Mahārāja Ambarīṣa na ně vůbec nedbal, protože dobře věděl, že všechno to bohatství je jen hmotné. Nakonec bude zničeno stejně jako to, co zahlédneme ve snu. Král věděl, že každý neoddaný, který získá takové bohatství, se noří čím dál hlouběji do hmotné kvality nevědomosti.

Význam

Pro oddaného nemá hmotné bohatství význam, zatímco neoddaného spoutává stále více. Oddaný totiž ví, že vše hmotné je dočasné, zatímco neoddaný považuje takzvané štěstí, které je pomíjivé, za všechno na světě, a zapomíná na cestu seberealizace. Hmotné bohatství je pro něho tedy překážkou v duchovním rozvoji.

9.4.17

Verš

vāsudeve bhagavati
tad-bhakteṣu ca sādhuṣu
prāpto bhāvaṁ paraṁ viśvaṁ
yenedaṁ loṣṭravat smṛtam

Synonyma

vāsudeve — vůči všeprostupující Nejvyšší Osobnosti; bhagavati — vůči Nejvyšší Osobnosti Božství; tat-bhakteṣu — vůči Pánovým oddaným; ca — také; sādhuṣu — vůči svatým mužům; prāptaḥ — ten, kdo dosáhl; bhāvam — úcty a oddanosti; param — transcendentální; viśvam — celý hmotný vesmír; yena — čímž (duchovním vědomím); idam — tento; loṣṭra-vat — bezvýznamný jako kus kamene; smṛtam — je přijímán (těmito oddanými).

Překlad

Mahārāja Ambarīṣa byl velkým oddaným Nejvyšší Osobnosti Božství, Vāsudevy, a světců, kteří jsou oddanými Pána. Díky této oddanosti byl pro něho celý vesmír stejně bezvýznamný jako kus kamene.

9.4.18-20

Verš

sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayor
vacāṁsi vaikuṇṭha-guṇānuvarṇane
karau harer mandira-mārjanādiṣu
śrutiṁ cakārācyuta-sat-kathodaye

mukunda-liṅgālaya-darśane dṛśau
tad-bhṛtya-gātra-sparśe ’ṅga-saṅgamam
ghrāṇaṁ ca tat-pāda-saroja-saurabhe
śrīmat-tulasyā rasanāṁ tad-arpite

pādau hareḥ kṣetra-padānusarpaṇe
śiro hṛṣīkeśa-padābhivandane
kāmaṁ ca dāsye na tu kāma-kāmyayā
yathottamaśloka-janāśrayā ratiḥ

Synonyma

saḥ — on (Mahārāja Ambarīṣa); vai — jistě; manaḥ — svou mysl; kṛṣṇa- pada-aravindayoḥ — (upřel) na lotosové nohy Pána Kṛṣṇy; vacāṁsi — svá slova; vaikuṇṭha-guṇa-anuvarṇane — popisování Kṛṣṇovy slávy; karau — své ruce; hareḥ mandira-mārjana-ādiṣu — k činnostem, jako je uklízení chrámu Hariho, Nejvyššího Pána; śrutim — své ucho; cakāra — používal; acyuta — Kṛṣṇy nebo o Kṛṣṇovi, který nikdy neklesá; sat-kathā-udaye — k poslouchání transcendentálních rozprav; mukunda-liṅga-ālaya-darśane — k prohlížení Božstev, chrámů a svatých dhāmů Mukundy; dṛśau — své oči; tat-bhṛtya — Kṛṣṇových služebníků; gātra-sparśe — k dotýkání se těl; aṅga-saṅgamam — dotyk svého těla; ghrāṇam ca — a svůj čich; tat-pāda — Jeho lotosových nohou; saroja — lotosového květu; saurabhe — k čichání vůně; śrīmat-tulasyāḥ — lístků tulasī; rasanām — svůj jazyk; tat-arpite — na prasādam obětované Pánu; pādau — své nohy; hareḥ — Harimu, Osobnosti Božství; kṣetra — svatá místa, jako je chrám nebo Vṛndāvan a Dvārakā; pada-anusarpaṇe — chození na tato místa; śiraḥ — hlava; hṛṣīkeśa — Kṛṣṇy, pána smyslů; pada-abhivandane — ke skládání poklon lotosovým nohám; kāmam ca — a své touhy; dāsye — k tomu, aby jednal jako služebník; na — ne; tu — vskutku; kāma-kāmyayā — s touhou po smyslovém požitku; yathā — jako; uttamaśloka-jana-āśrayā — když člověk vyhledá útočiště u oddaného, jako je například Prahlāda; ratiḥ — připoutanost.

Překlad

Mahārāja Ambarīṣa v meditaci neustále upíral mysl na lotosové nohy Kṛṣṇy, svá slova používal k popisům Pánovy slávy, ruce k čištění chrámu Pána a uši k poslouchání toho, co Kṛṣṇa řekl nebo co pojednává o Kṛṣṇovi. Očima se díval na Božstva Kṛṣṇy, Kṛṣṇovy chrámy a místa, kde Kṛṣṇa žil, jako je Mathurā a Vṛndāvan. Svůj hmat používal k dotýkání se těl Pánových oddaných, nosem čichal vůni lístků tulasī obětovaných Pánu a jazykem ochutnával Pánovo prasādam. Nohy používal k chození na svatá místa a do chrámů Pána, hlavu ke skládání poklon Pánu a všechny jeho touhy se pojily se službou Pánu dvacet čtyři hodin denně. Mahārāja Ambarīṣa nikdy netoužil po ničem pro svůj smyslový požitek. Všechny své smysly zaměstnával oddanou službou, různými činnostmi ve vztahu k Pánu. To je způsob, jak posílit svou připoutanost k Pánu a zcela se zbavit hmotných tužeb.

Význam

V Bhagavad-gītě (7.1) Pán doporučuje: mayy āsakta-manāḥ pārtha yogaṁ yuñjan mad-āśrayaḥ. Tím je naznačeno, že člověk musí vykonávat oddanou službu pod vedením oddaného nebo pod přímým vedením Nejvyšší Osobnosti Božství. Cvičit se sám, bez vedení duchovního mistra, však není možné. Podle pokynů Śrīly Rūpy Gosvāmīho je prvním úkolem oddaného přijmout pravého duchovního učitele, který je schopen ho naučit, jak zaměstnávat různé smysly transcendentální službou Pánu. Pán dále říká v Bhagavad-gītě (7.1): asaṁśayaṁ samagraṁ māṁ yathā jñāsyasi tac chṛṇu. Kdo chce poznat Nejvyšší Osobnost Božství, musí se držet Kṛṣṇových pokynů a následovat příkladu Mahārāje Ambarīṣe. Je řečeno: hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanaṁ bhaktir ucyate. Bhakti znamená zaměstnávat své smysly ve službě pánovi smyslů, Kṛṣṇovi, který je známý též jako Hṛṣīkeśa nebo Acyuta. Obě tato slova se vyskytují i v těchto verších. Acyuta-sat-kathodaye, hṛṣīkeśa-padābhivandane. Slova Acyuta a Hṛṣīkeśa jsou také použita v Bhagavad-gītě. Bhagavad-gītā je kṛṣṇa-kathā vyslovená samotným Kṛṣṇou a Śrīmad-Bhāgavatam je také kṛṣṇa-kathā, neboť vše, co popisuje, se týká Kṛṣṇy.

9.4.21

Verš

evaṁ sadā karma-kalāpam ātmanaḥ
pare ’dhiyajñe bhagavaty adhokṣaje
sarvātma-bhāvaṁ vidadhan mahīm imāṁ
tan-niṣṭha-viprābhihitaḥ śaśāsa ha

Synonyma

evam — takto (žijící životem oddaného); sadā — vždy; karma-kalāpam — předepsané povinnosti kṣatriyského krále; ātmanaḥ — sebe, osobně (jako hlava státu); pare — nejvyšší transcendenci; adhiyajñe — nejvyššímu vlastníkovi a poživateli; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; adhokṣaje — tomu, který se nachází mimo dosah vnímání hmotných smyslů; sarva-ātma-bhāvam — všechny druhy oddané služby; vidadhat — vykonávající, obětující; mahīm — planetě Zemi; imām — této; tat-niṣṭha — kteří jsou věrnými oddanými Pána; vipra — takovými brāhmaṇy; abhihitaḥ — řízen; śaśāsa — vládl; ha — v minulosti.

Překlad

Když Mahārāja Ambarīṣa vykonával své předepsané povinnosti krále, výsledky svých panovnických činností vždy obětoval Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇovi, který je tím, kdo si všeho užívá, a který je mimo dosah vnímání hmotných smyslů. Jelikož zároveň přijímal rady brāhmaṇů, věrných oddaných Pána, bez potíží vládl planetě Zemi.

Význam

Bhagavad-gītā (5.29) uvádí:

bhoktāraṁ yajña-tapasāṁ
sarva-loka-maheśvaram
suhṛdaṁ sarva-bhūtānāṁ
jñātvā māṁ śāntim ṛcchati

Lidé v hmotném světě si velice přejí žít v míru a blahobytu a v tomto verši Bhagavad-gīty dává návod k míru samotný Nejvyšší Pán: každý by měl pochopit, že Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, je konečným vlastníkem všech planet. On je proto tím, komu patří požitek ze všeho dění—politického, společenského, kulturního, náboženského, hospodářského a tak dále. Pán dal v Bhagavad-gītě dokonalou radu a Ambarīṣa Mahārāja jakožto ideální panovník vládl celému světu jako vaiṣṇava, přičemž se řídil radami vaišnavských brāhmaṇů. Pokyn śāster zní, že brāhmaṇa sice může být velmi zběhlý v bráhmanských povinnostech a ve védském poznání, ale pokud není vaiṣṇava, pak nemůže dávat rady z pozice gurua.

ṣaṭ-karma-nipuṇo vipro
mantra-tantra-viśāradaḥ
avaiṣṇavo gurur na syād
vaiṣṇavaḥ śva-paco guruḥ

Proto Mahārāja Ambarīṣa přijímal rady od brāhmaṇů, kteří byli čistými oddanými Pána (tan-niṣṭha-viprābhihitaḥ), protože obyčejní brāhmaṇové, kteří jsou pouze učenci nebo odborníky na provádění různých obřadů, nejsou způsobilí radit.

V moderní době existují zákonodárná shromáždění, jejichž členové jsou zmocněni k tomu, aby vytvářeli zákony pro blaho státu, ale podle tohoto popisu království Mahārāje Ambarīṣe má zemi či světu vládnout jeden hlavní panovník, jehož rádci jsou výhradně oddaní brāhmaṇové. Rádci nebo členy zákonodárného shromáždění nemají být profesionální politici a také je nemá vybírat nevědomá veřejnost. Správně je má určovat král. Je-li král či výkonná hlava státu oddaný a vládne-li zemi podle pokynů oddaných brāhmaṇů, budou všichni žít v míru a blahobytu. Když jsou král a jeho rádci dokonalí oddaní, nemůže být ve státě nepořádek. Všichni občané by se měli stát oddanými Pána, a pak automaticky vyvinou ušlechtilý charakter.

yasyāsti bhaktir bhagavaty akiñcanā
sarvair guṇais tatra samāsate surāḥ
harāv abhaktasya kuto mahad-guṇā
manorathenāsati dhāvato bahiḥ

“Ten, kdo je neochvějně oddán Osobnosti Božství, má všechny dobré vlastnosti polobohů. Naproti tomu ten, kdo není oddaným Pána, má pouze hmotné předpoklady, které mnoho neznamenají. Je tomu tak proto, že setrvává na mentální úrovni, a nevyhnutelně ho bude přitahovat lesk hmotné energie.” (Bhāg. 5.18.12). Občané pod vedením krále vědomého si Kṛṣṇy se stanou oddanými a pak nebude potřeba zavádět každý den nové zákony pro nápravu života ve státě. Pokud budou občané vychováváni tak, aby se z nich stali oddaní, budou automaticky mírumilovní a čestní, a pokud je povede král, který je oddaný a přijímá rady oddaných, stát se nebude nacházet v hmotném, ale v duchovním světě. Všechny státy světa by proto měly následovat ideál vlády Mahārāje Ambarīṣe, popsaný v těchto verších.

9.4.22

Verš

īje ’śvamedhair adhiyajñam īśvaraṁ
mahā-vibhūtyopacitāṅga-dakṣiṇaiḥ
tatair vasiṣṭhāsita-gautamādibhir
dhanvany abhisrotam asau sarasvatīm

Synonyma

īje — uctíval; aśvamedhaiḥ — prováděním obětí koně; adhiyajñam — pro uspokojení pána všech obětí; īśvaram — Nejvyšší Osobnost Božství; mahā- vibhūtyā — s obrovským bohatstvím; upacita-aṅga-dakṣiṇaiḥ — s veškerým předepsaným příslušenstvím a rozdáváním dakṣiṇ brāhmaṇům; tataiḥ — konané; vasiṣṭha-asita-gautama-ādibhiḥ — takovými brāhmaṇy, jako je Vasiṣṭha, Asita a Gautama; dhanvani — na poušti; abhisrotam — zaplavené vodou řeky; asau — Mahārāja Ambarīṣa; sarasvatīm — na břehu Sarasvatī.

Překlad

V pouštních zemích, kudy tekla řeka Sarasvatī, prováděl Mahārāja Ambarīṣa velkolepé oběti, jako je například aśvamedha-yajña, a takto uspokojoval pána všech obětí, Nejvyšší Osobnost Božství. Tyto yajñi vykonával s použitím velkého bohatství a všech nezbytností. Patřilo k nim i rozdávání dakṣiṇ brāhmaṇům, na něž dohlíželi vznešení mudrci — Vasiṣṭha, Asita, Gautama a další — kteří zastupovali krále, konatele obětí.

Význam

K provádění obřadních obětí, jež jsou popsány ve Védách, jsou zapotřebí zkušení brāhmaṇové zvaní yājñika-brāhmaṇové. V Kali-yuze je jich však nedostatek. Obětí, doporučenou śāstrami pro tento věk, je proto saṅkīrtana-yajña (yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi su-medhasaḥ). Inteligentní člověk nebude zbytečně utrácet peníze na oběti, které pro nedostatek yājñika-brāhmaṇů v současném věku Kali není možné konat, a místo toho se bude věnovat provádění saṅkīrtana-yajñi. Bez náležitě vykonaných obětí pro uspokojení Nejvyšší Osobnosti Božství bude nedostatek deště (yajñād bhavati parjanyaḥ). Provádět yajñu je tedy nezbytné. Bez yajñi nastanou sucha, neporoste obilí a zavládne hladomor. Proto je královou povinností pořádat různé yajñi, jako například aśvamedha-yajñu, aby zajistil růst obilí. Annād bhavanti bhūtāni. Bez obilí budou lidé i zvířata hladovět. Proto je nezbytné, aby stát konal yajñu, neboť díky ní se lidé dosyta najedí. Brāhmaṇům a obětním knězům je pak třeba za jejich kvalifikovanou službu řádně zaplatit. Této odměně se říká dakṣiṇā. Ambarīṣa Mahārāja jakožto hlava státu konal všechny tyto yajñi za pomoci velkých osobností, jako byli Vasiṣṭha, Gautama a Asita. On sám se věnoval oddané službě, jež byla popsána výše (sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayoḥ). Král či hlava státu musí dohlédnout na to, aby vše probíhalo pod správným vedením, a sám musí být ideálním oddaným po vzoru Mahārāje Ambarīṣe. Musí se postarat o to, aby obilí rostlo i v pouštních oblastech, o jiných územích ani nemluvě.

9.4.23

Verš

yasya kratuṣu gīrvāṇaiḥ
sadasyā ṛtvijo janāḥ
tulya-rūpāś cānimiṣā
vyadṛśyanta suvāsasaḥ

Synonyma

yasya — jehož (Mahārāje Ambarīṣe); kratuṣu — při obětech (které pořádal); gīrvāṇaiḥ — s polobohy; sadasyāḥ — účastníci oběti; ṛtvijaḥ — knězi; janāḥ — a další odborníci; tulya-rūpāḥ — vypadající přesně jako; ca — a; animiṣāḥ — s nemrkajícíma očima, jako polobozi; vyadṛśyanta — bylo viděno; su-vāsasaḥ — oblečeni do drahocenných šatů.

Překlad

Při obětech pořádaných Mahārājem Ambarīṣem byli všichni účastníci shromáždění i kněží (zvláště hotā, udgātā, brahmā a adhvaryu) honosně oblečeni a všichni vypadali jako polobozi. Nadšeně se starali o to, aby byla yajña vykonána správně.

9.4.24

Verš

svargo na prārthito yasya
manujair amara-priyaḥ
śṛṇvadbhir upagāyadbhir
uttamaśloka-ceṣṭitam

Synonyma

svargaḥ — život na nebeských planetách; na — ne; prārthitaḥ — žádaná věc; yasya — jehož (Ambarīṣe Mahārāje); manujaiḥ — obyvatele; amara- priyaḥ — drahý dokonce i polobohům; śṛṇvadbhiḥ — kteří byli zvyklí naslouchat; upagāyadbhiḥ — a zvyklí zpívat; uttamaśloka — Nejvyšší Osobnosti Božství; ceṣṭitam — o slavných činnostech.

Překlad

Občané státu Mahārāje Ambarīṣe byli zvyklí zpívat a naslouchat o slavných činnostech Osobnosti Božství, a proto se nikdy neucházeli o dosažení nebeských planet, které jsou i polobohům tak drahé.

Význam

Čistý oddaný, který se vyškolil ve zpívání a poslouchání svatého jména Pána a popisů Jeho slávy, vlastností, podoby, příslušenství a tak dále, se nikdy nezajímá o dosažení nebeských planet, jež jsou nesmírně drahé i polobohům.

nārāyaṇa-parāḥ sarve
na kutaścana bibhyati
svargāpavarga-narakeṣv
api tulyārtha-darśinaḥ

“Oddaní, kteří jsou zaměstnáni pouze oddanou službou Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇovi, se nikdy nebojí žádných životních podmínek. Nebeské planety, osvobození a pekelné planety pro ně znamenají jedno a totéž.” (Bhāg. 6.17.28). Oddaný se nachází v duchovním světě neustále, a proto po ničem netouží. Nazývá se akāma neboli “prostý tužeb,” protože si nepřeje nic jiného než prokazovat transcendentální láskyplnou službu Nejvyšší Osobnosti Božství. Jelikož Mahārāja Ambarīṣa byl nesmírně vznešený oddaný Pána, vychovával své poddané tak, že se nezajímali o nic hmotného; dokonce ani o štěstí na nebeských planetách.

9.4.25

Verš

saṁvardhayanti yat kāmāḥ
svārājya-paribhāvitāḥ
durlabhā nāpi siddhānāṁ
mukundaṁ hṛdi paśyataḥ

Synonyma

saṁvardhayanti — zvětšují štěstí; yat — protože; kāmāḥ — takové touhy; svā-rājya — setrvávající ve svém přirozeném postavení, kdy slouží Pánu; paribhāvitāḥ — naplněni takovými touhami; durlabhāḥ — velice vzácně dosažené; na — nikoliv; api — také; siddhānām — velkých mystiků; mukundam — Kṛṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství; hṛdi — v srdci; paśyataḥ — ti, kdo Ho stále vidí.

Překlad

Ti, kteří jsou prostoupeni transcendentálním štěstím plynoucím ze služby Nejvyšší Osobnosti Božství, se nezajímají dokonce ani o dokonalosti, kterých dosahují velcí mystici, neboť ty nezvětší transcendentální blaženost oddaného, který v hloubi svého srdce myslí stále na Kṛṣṇu.

Význam

Nejenže se čistý oddaný nezajímá o dosažení vyšších planetárních soustav, ale dokonce ani o dokonalosti, které jsou výsledkem mystické yogy. Skutečnou dokonalostí je oddaná služba. Štěstí pocházející ze splynutí s neosobním Brahmanem nebo z osmi dokonalostí mystické yogy (aṇimā, laghimā, prāpti a tak dále) oddaného nijak netěší. To popsal Śrīla Prabodhānanda Sarasvatī:

kaivalyaṁ narakāyate tridaśa-pūr ākāśa-puṣpāyate
durdāntendriya-kāla-sarpa-paṭalī protkhāta-daṁṣṭrāyate
viśvaṁ pūrṇa-sukhāyate vidhi-mahendrādiś ca kīṭāyate
yat kāruṇya-kaṭākṣa-vaibhavavatāṁ taṁ gauram eva stumaḥ

(Caitanya-candrāmṛta 5)

Když oddaný dospěl do postavení, kdy milostí Pána Caitanyi prokazuje transcendentální láskyplnou službu Pánu, nepovažuje neosobní Brahman za nic lepšího než je peklo a hmotné štěstí na nebeských planetách je pro něho přeludem. Co se týče dokonalosti mystických sil, oddaný ji přirovnává k jedovatému hadovi, který nemá zuby. Mystický yogī se zvláště soustředí na to, aby ovládal své smysly, ale oddaný je používá ke službě Pánu (hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanaṁ bhaktir ucyate), a proto nemusí vyvíjet žádné vedlejší úsilí na jejich ovládnutí. Ti, kteří jsou na hmotné úrovni, musejí smysly ovládat, ale oddaný zaměstnává všechny své smysly službou Pánu, a proto jsou již ovládnuté. Paraṁ dṛṣṭvā nivartate (Bg. 2.59). Jeho smysly nepřitahuje hmotný požitek. Přestože je hmotný svět plný utrpení, oddaný ho pokládá rovněž za duchovní, neboť vše je spojeno se službou Pánu. Rozdíl mezi duchovním a hmotným světem spočívá ve služebnické mentalitě. Nirbandhaḥ kṛṣṇa-sambandhe yuktaṁ vairāgyam ucyate. Když člověk nejedná v duchu služby Nejvyšší Osobnosti Božství, jsou jeho činnosti hmotné.

prāpañci-katayā buddhyā
hari-sambandhi-vastunaḥ
mumukṣubhiḥ parityāgo
vairāgyaṁ phalgu kathyate

(Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.256)

Pokud se něco používá ve službě Pánu, není to hmotné a člověk by se toho neměl zříkat. Je možné se stejným nadšením stavět mrakodrap i chrám, ale jedná se o různé druhy úsilí, protože jedno je hmotné a druhé duchovní. Nesmíme přestat s duchovními činnosti jen proto, že se domníváme, že jsou hmotné. Nic z toho, co se pojí s Harim, Nejvyšší Osobností Božství, není hmotné. Oddaný, který to ví, se neustále věnuje pouze duchovním činnostem, a hmotné činnosti ho proto již nepřitahují (paraṁ dṛṣṭvā nivartate).

9.4.26

Verš

sa itthaṁ bhakti-yogena
tapo-yuktena pārthivaḥ
sva-dharmeṇa hariṁ prīṇan
sarvān kāmān śanair jahau

Synonyma

saḥ — on (Ambarīṣa Mahārāja); ittham — takto; bhakti-yogena — transcendentální láskyplnou službou Pánu; tapaḥ-yuktena — která je zároveň tou nejlepší askezí; pārthivaḥ — král; sva-dharmeṇa — činnostmi, jež byly součástí jeho věčné přirozenosti; harim — Nejvyššího Pána; prīṇan — uspokojující; sarvān — všech druhů; kāmān — hmotných tužeb; śanaiḥ — postupně; jahau — zbavil se.

Překlad

Tímto způsobem vykonával král této planety, Mahārāja Ambarīṣa, oddanou službu Pánu, a přitom podstupoval přísnou askezi. Činnostmi, jež patřily k jeho věčné přirozenosti, neustále uspokojoval Nejvyšší Osobnost Božství, a tak se postupně zbavil všech hmotných tužeb.

Význam

Přísná askeze podstupovaná v oddané službě je mnoha druhů. Například uctívání Božstev v chrámu vyžaduje různé náročné úkony. Śrī- vigrahārādhana-nitya-nānā-śṛṅgāra-tan-mandira-mārjanādau. Je nezbytné Božstva zdobit, udržovat chrám čistý, přinášet vodu z Gangy a Yamuny, den za dnem pokračovat v běžných činnostech, mnohokrát provádět ārati, chystat pro Božstvo prvotřídní pokrmy, připravovat šaty a tak dále. Člověk se tedy musí neustále věnovat různým činnostem, a toto vytrvalé úsilí je nepochybně askezí. Podobně i námaha spojená s přípravou knih, kázáním ateistům a rozdáváním literatury ode dveří ke dveřím je nepochybně askezí (tapo-yuktena). Tapo divyaṁ putrakā. Taková askeze je nezbytná. Yena sattvaṁ śuddhyet. Askeze v rámci oddané služby nás očišťuje od hmotné existence (kāmān śanair jahau) a právě ona je tím, co živou bytost přivádí do jejího věčného přirozeného postavení v oddané službě. Tímto způsobem se dokáže vzdát hmotných tužeb, a jakmile se od nich oprostí, vysvobodí se z koloběhu zrození a smrti, stáří a nemoci.

9.4.27

Verš

gṛheṣu dāreṣu suteṣu bandhuṣu
dvipottama-syandana-vāji-vastuṣu
akṣayya-ratnābharaṇāmbarādiṣv
ananta-kośeṣv akarod asan-matim

Synonyma

gṛheṣu — v domovech; dāreṣu — v manželkách; suteṣu — v dětech; bandhuṣu — v přátelech a příbuzných; dvipa-uttama — v nejlepších ze silných slonů; syandana — v pěkných kočárech; vāji — v prvotřídních koních; vastuṣu — ve všech těchto věcech; akṣayya — jejichž cena nikdy neklesá; ratna — ve špercích; ābharaṇa — v ozdobách; ambara-ādiṣu — v takových oděvech a ozdobách; ananta-kośeṣu — v nevyčerpatelné pokladnici; akarot — projevoval; asat-matim — žádnou zálibu.

Překlad

Mahārāja Ambarīṣa se vzdal veškerých svých pout k domovu, manželkám, dětem, přátelům a příbuzným, k nejlepším ze silných slonů, pěkným kočárům, vozům, koním a šperkům s neklesající hodnotou, ke svým ozdobám, šatům a nevyčerpatelné pokladnici. V ničem takovém si již neliboval, neboť to vše považoval za dočasné a hmotné.

Význam

Anāsaktasya viṣayān yathārham upayuñjataḥ. Hmotné vlastnictví je přijatelné do té míry, do jaké ho lze využít v oddané službě. Ānukulyena kṛṣṇānu-śīlanam. Ānukūlyasya saṅkalpaḥ prātikūlyasya varjanam. Při kázání je zapotřebí mnoho věcí, které jsou považovány za hmotné. Oddaný by neměl lpět na tom, co vede k hmotnému zapletení, jako je dům, manželka, děti, přátelé a auta. Mahārāja Ambarīṣa všechny tyto věci měl, ale nelpěl na nich. To jsou účinky bhakti-yogy. Bhaktiḥ pareśānubhavo viraktir anyatra ca (Bhāg. 11.2.42). Ten, kdo je pokročilý v oddané službě, nelpí na hmotných věcech kvůli smyslovému požitku, ale bez připoutanosti je používá pro potřeby kázání a šíření Pánovy slávy. Anāsaktasya viṣayān yathārham upayuñjataḥ. Je možné přijmout vše do té míry, do jaké to lze použít ve službě Kṛṣṇovi.

9.4.28

Verš

tasmā adād dhariś cakraṁ
pratyanīka-bhayāvaham
ekānta-bhakti-bhāvena
prīto bhaktābhirakṣaṇam

Synonyma

tasmai — jemu (Ambarīṣovi Mahārājovi); adāt — dal; hariḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; cakram — svůj disk; pratyanīka-bhaya-āvaham — Pánův disk, který protivníkům Pána a Jeho oddaných nahání hrůzu; ekānta-bhakti-bhāvena — díky tomu, jak vykonával čistou oddanou službu; prītaḥ — Pán byl tak spokojený; bhakta-abhirakṣaṇam — na ochranu svých oddaných.

Překlad

Nejvyššího Pána těšila čistá oddanost Mahārāje Ambarīṣe. Dal mu proto svůj disk, který protivníkům nahání hrůzu a oddané vždy chrání před nepřáteli a před vším zlým.

Význam

Oddaný, který neustále slouží Pánu, se možná sám neumí dost dobře bránit, ale jelikož plně závisí na lotosových nohách Nejvyšší Osobnosti Božství, má vždy zaručenou ochranu Pána. Prahlāda Mahārāja řekl:

naivodvije para duratyaya-vaitaraṇyās
tvad-vīrya-gāyana-mahāmṛta-magna-cittaḥ

(Bhāg. 7.9.43)

Oddaný je díky službě Pánu neustále ponořen v oceánu transcendentální blaženosti, a proto se nebojí žádné nepříznivé situace v hmotném světě. Pán také slibuje: kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati—“Ó Arjuno, řekni celému světu, že oddaní Pána nebudou nikdy zničeni!” (Bg. 9.31). Kṛṣṇův disk, Sudarśana cakra, který neoddaným nahání hrůzu (pratyanīka-bhayāvaham), je vždy připravený oddané chránit. I když byl tedy Mahārāja Ambarīṣa plně vytížený oddanou službou, v jeho království neexistoval strach z ničeho zlého.

9.4.29

Verš

ārirādhayiṣuḥ kṛṣṇaṁ
mahiṣyā tulya-śīlayā
yuktaḥ sāṁvatsaraṁ vīro
dadhāra dvādaśī-vratam

Synonyma

ārirādhayiṣuḥ — přál si uctívat; kṛṣṇam — Nejvyššího Pána, Kṛṣṇu; mahiṣyā — se svou královnou; tulya-śīlayā — která byla stejně pokročilá jako Mahārāja Ambarīṣa; yuktaḥ — společně; sāṁvatsaram — po dobu jednoho roku; vīraḥ — král; dadhāra — složil; dvādaśī-vratam — slib dodržovat Ekādaśī a Dvādaśī.

Překlad

Pro uctění Pána Kṛṣṇy se Mahārāja Ambarīṣa společně se svou královnou, která byla stejně pokročilá jako on, řídil po dobu jednoho roku slibem dodržovat Ekādaśī a Dvādaśī.

Význam

Dodržovat Ekādaśī-vratu a Dvādaśī-vratu znamená těšit Nejvyšší Osobnost Božství. Ti, kdo chtějí rozvíjet své vědomí Kṛṣṇy, musí pravidelně dodržovat Ekādaśī. Ambarīṣova královna byla stejně způsobilá jako on, a díky tomu pro něj nebylo žádnou překážkou žít rodinným životem. Slovo tulya-śīlayā je v této souvislosti významné. Pokud manželka není stejně způsobilá jako její muž, stane se život v domácnosti velmi obtížným. Cāṇakya Paṇḍita doporučuje, aby člověk v takové situaci okamžitě zanechal rodinného života a stal se vānaprasthou nebo sannyāsīnem:

mātā yasya gṛhe nāsti
bhāryā cāpriya-vādinī
araṇyaṁ tena gantavyaṁ
yathāraṇyaṁ tathā gṛham

Muž, který doma nemá matku a jehož manželka mu odporuje, by měl okamžitě odejít do lesa. Lidský život je určený výhradně k duchovnímu rozvoji, a proto manželka musí být v této snaze nápomocná. Jinak není rodinný život zapotřebí.

9.4.30

Verš

vratānte kārtike māsi
tri-rātraṁ samupoṣitaḥ
snātaḥ kadācit kālindyāṁ
hariṁ madhuvane ’rcayat

Synonyma

vrata-ante — na konci dodržování slibu; kārtike — v měsíci Kārtiku (říjen až listopad); māsi — v tomto měsíci; tri-rātram — po tři noci; samupoṣitaḥ — poté, co se plně postil; snātaḥ — poté, co se vykoupal; kadācit — jednou; kālindyām — na břehu Yamuny; harim — Nejvyšší Osobnost Božství; madhuvane — v části vrindávanské oblasti zvané Madhuvana; arcayat — uctíval Pána.

Překlad

V měsíci Kārtiku, když uplynul rok dodržování tohoto slibu, se Mahārāja Ambarīṣa tři noci postil, vykoupal se v Yamuně a pak v Madhuvanu uctíval Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství.

9.4.31-32

Verš

mahābhiṣeka-vidhinā
sarvopaskara-sampadā
abhiṣicyāmbarākalpair
gandha-mālyārhaṇādibhiḥ

tad-gatāntara-bhāvena
pūjayām āsa keśavam
brāhmaṇāṁś ca mahā-bhāgān
siddhārthān api bhaktitaḥ

Synonyma

mahā-abhiṣeka-vidhinā — podle usměrňujících zásad týkajících se koupání Božstva; sarva-upaskara-sampadā — veškerými předměty pro uctívání Božstva; abhiṣicya — poté, co vykoupal; ambara-ākalpaiḥ — krásnými šaty a šperky; gandha-mālya — voňavými girlandami; arhaṇa-ādibhiḥ — a dalšími nezbytnostmi pro uctívání Božstva; tat-gata-antara-bhāvena — s myslí prosycenou oddanou službou; pūjayām āsa — uctíval; keśavam — Kṛṣṇu; brāhmaṇān ca — a brāhmaṇy; mahā-bhāgān — jež byli požehnaní; siddha- arthān — vnitřně spokojené, kteří nečekali na žádné uctívání; api — dokonce i; bhaktitaḥ — s velkou oddaností.

Překlad

Podle usměrňujících zásad mahābhiṣeku provedl Mahārāja Ambarīṣa se všemi náležitostmi obřad koupání Božstva Pána Kṛṣṇy. Potom Božstvo oblékl do krásných šatů, ozdobil Je šperky a voňavými květinovými girlandami a uctil Pána i dalšími k tomu určenými předměty. Uctíval Kṛṣṇu pozorně a s oddaností a spolu s Ním i všechny požehnané brāhmaṇy, kteří byli prosti hmotných tužeb.

9.4.33-35

Verš

gavāṁ rukma-viṣāṇīnāṁ
rūpyāṅghrīṇāṁ suvāsasām
payaḥśīla-vayo-rūpa-
vatsopaskara-sampadām

prāhiṇot sādhu-viprebhyo
gṛheṣu nyarbudāni ṣaṭ
bhojayitvā dvijān agre
svādv annaṁ guṇavattamam

labdha-kāmair anujñātaḥ
pāraṇāyopacakrame
tasya tarhy atithiḥ sākṣād
durvāsā bhagavān abhūt

Synonyma

gavām — krávy; rukma-viṣāṇīnām — se zlatem zdobenými rohy; rūpya- aṅghrīṇām — s postříbřenými kopyty; su-vāsasām — krásně ozdobené přehozy; payaḥ-śīla — s plnými vemeny; vayaḥ — mladé; rūpa — překrásné; vatsa-upaskara-sampadām — s hezkými telátky; prāhiṇot — daroval; sādhu- viprebhyaḥ — brāhmaṇům a svatým mužům; gṛheṣu — (kteří přišli) do jeho domu; nyarbudāni — sto miliónů; ṣaṭ — šestkrát; bhojayitvā — nasytil je; dvijān agre — zprvu brāhmaṇy; svādu annam — chutnými jídly; guṇavat- tamam — velmi lahodnými; labdha-kāmaiḥ — těchto brāhmaṇů, kteří byli dokonale uspokojeni; anujñātaḥ — se svolením; pāraṇāya — pro ukončení Dvādaśī; upacakrame — přichystal se k závěrečnému obřadu; tasya — jeho (Ambarīṣe); tarhi — ihned; atithiḥ — nezvaný host; sākṣāt — přímo; durvāsāḥ — velký mystik Durvāsā; bhagavān — velice mocný; abhūt — objevil se jako host.

Překlad

Poté Mahārāja Ambarīṣa uspokojil všechny hosty, kteří přišli do jeho domu, počínaje brāhmaṇy. Rozdal šest set miliónů krav s pozlacenými rohy a postříbřenými kopyty. Všechny byly ozdobené přehozy a měly plná vemena, byly mírné, mladé a krásné a byly doprovázené svými telátky. Potom král všechny brāhmaṇy hojně nasytil, a když byli dokonale spokojeni, přichystal se s jejich svolením ukončit Ekādaśī přerušením půstu. V tu chvíli se tam však jako nezvaný host objevil velký a mocný mystik Durvāsā Muni.

9.4.36

Verš

tam ānarcātithiṁ bhūpaḥ
pratyutthānāsanārhaṇaiḥ
yayāce ’bhyavahārāya
pāda-mūlam upāgataḥ

Synonyma

tam — jeho (Durvāsu); ānarca — uctil; atithim — přestože to byl nezvaný host; bhūpaḥ — král (Ambarīṣa); pratyutthāna — povstáním; āsana — nabídnutím místa k sezení; arhaṇaiḥ — a předměty používanými k uctívání; yayāce — vybídl; abhyavahārāya — aby se najedl; pāda-mūlam — u jeho nohou; upāgataḥ — padl na zem.

Překlad

Král Ambarīṣa vstal, aby Durvāsu Muniho přivítal, nabídl mu místo k sezení a uctil ho patřičnými předměty. Potom usedl u jeho nohou a vybídl velkého mudrce, aby se najedl.

9.4.37

Verš

pratinandya sa tāṁ yācñāṁ
kartum āvaśyakaṁ gataḥ
nimamajja bṛhad dhyāyan
kālindī-salile śubhe

Synonyma

pratinandya — s radostí přijímající; saḥ — Durvāsā Muni; tām — toto; yācñām — pozvání; kartum — vykonat; āvaśyakam — nezbytné obřady; gataḥ — vydal se; nimamajja — ponořil se do vody; bṛhat — Nejvyšší Brahman; dhyāyan — meditující o; kālindī — Yamuny; salile — ve vodě; śubhe — velice příznivé.

Překlad

Durvāsā Muni s radostí přijal Ambarīṣovo pozvání, ale nejprve se vydal k řece Yamuně vykonat nezbytné obřady. Ponořil se do jejích příznivých vod a meditoval o neosobním Brahmanu.

9.4.38

Verš

muhūrtārdhāvaśiṣṭāyāṁ
dvādaśyāṁ pāraṇaṁ prati
cintayām āsa dharma-jño
dvijais tad-dharma-saṅkaṭe

Synonyma

muhūrta-ardha-avaśiṣṭāyām — zbývala jen polovina okamžiku; dvādaśyām — když ze dne Dvādaśī; pāraṇam — přerušení půstu; prati — provést; cintayām āsa — začal myslet na; dharma-jñaḥ — ten, kdo zná náboženské zásady; dvijaiḥ — brāhmaṇy; tat-dharma — co se týkalo této náboženské zásady; saṅkaṭe — v této ožehavé situaci.

Překlad

Mezitím ze dne Dvādaṣī, kdy bylo třeba půst přerušit, zbývala již jen poslední muhūrta. Bylo tedy nutné to učinit neprodleně. Král se v této ožehavé situaci poradil s učenými brāhmaṇy.

9.4.39-40

Verš

brāhmaṇātikrame doṣo
dvādaśyāṁ yad apāraṇe
yat kṛtvā sādhu me bhūyād
adharmo vā na māṁ spṛśet

ambhasā kevalenātha
kariṣye vrata-pāraṇam
āhur ab-bhakṣaṇaṁ viprā
hy aśitaṁ nāśitaṁ ca tat

Synonyma

brāhmaṇa-atikrame — porušení pravidel úcty k brāhmaṇům; doṣaḥ — chyba; dvādaśyām — na Dvādaśī; yat — neboť; apāraṇe — včasné nepřerušení půstu; yat kṛtvā — po učinění čeho; sādhu — co je příznivé; me — pro mě; bhūyāt — nechť se stane; adharmaḥ — co je v rozporu s náboženstvím; vā — nebo; na — ne; mām — mě; spṛśet — může se dotknout; ambhasā — vodou; kevalena — pouze; atha — proto; kariṣye — vykonám; vrata- pāraṇam — dokončení slibu; āhuḥ — řekl; ap-bhakṣaṇam — napití se vody; viprāḥ — ó brāhmaṇové; hi — vskutku; aśitam — jedení; na aśitam ca — i nejedení; tat — tento čin.

Překlad

Král řekl: “Porušit zásady uctivého chování vůči brāhmaṇům je hrubý přestupek. Na druhou stranu, když se nepřeruší půst na Dvādaśī, je to porušení slibu. Proto, ó brāhmaṇové, pokud si myslíte, že to bude příznivé a v souladu s náboženskými zásadami, přeruším půst tím, že se napiji vody.” Po poradě s brāhmaṇy tedy král dospěl k tomuto rozhodnutí, podle mínění bráhmanů může být pití vody bráno jako jedení stejně jako nejedení.

Význam

Je zřejmé, že když se Mahārāja Ambarīṣa obrátil na brāhmaṇy se svým dilematem, zda má přerušit půst, nebo čekat na Durvāsu Muniho, nebyli schopni dát mu jasnou odpověď. Vaiṣṇava je však nejinteligentnější osobou. Mahārāja Ambarīṣa se tedy v přítomnosti brāhmaṇů sám rozhodl, že se trochu napije vody, neboť tím bude půst přerušen, ale zároveň nedojde k porušení zásad pro uvítání brāhmaṇy. Ve Védách je řečeno: apo 'śnāti tan naivāśitaṁ naivānaśitam. Tento védský pokyn sděluje, že pití vody může být bráno jako jedení i nejedení. Někdy jsme svědky toho, že nějaký politický vůdce dodržující slib satyāgraha nejí, ale přitom pije vodu. S názorem, že napít se vody neznamená jíst, se Mahārāja Ambarīṣa rozhodl jednat tímto způsobem.

9.4.41

Verš

ity apaḥ prāśya rājarṣiś
cintayan manasācyutam
pratyacaṣṭa kuru-śreṣṭha
dvijāgamanam eva saḥ

Synonyma

iti — takto; apaḥ — vody; prāśya — poté, co se napil; rājarṣiḥ — velký král Ambarīṣa; cintayan — meditující o; manasā — v mysli; acyutam — Nejvyšší Osobnosti Božství; pratyacaṣṭa — očekával; kuru-śreṣṭha — ó nejlepší z kuruovských králů; dvija-āgamanam — návrat Durvāsy Muniho, velkého brāhmaṇy a mystika; eva — jistě; saḥ — král.

Překlad

Ó nejlepší z Kuruovské dynastie, král Ambarīṣa se trochu napil vody a při meditaci o Nejvyšší Osobnosti Božství v srdci očekával návrat velkého mystika Durvāsy Muniho.

9.4.42

Verš

durvāsā yamunā-kūlāt
kṛtāvaśyaka āgataḥ
rājñābhinanditas tasya
bubudhe ceṣṭitaṁ dhiyā

Synonyma

durvāsāḥ — vznešený mudrc; yamunā-kūlāt — od řeky Yamuny; kṛta- āvaśyakaḥ — ten, který vykonal nezbytné obřady; āgataḥ — vrátil se; rājñā — králem; abhinanditaḥ — náležitě přivítán; tasya — jeho; bubudhe — poznal; ceṣṭitam — skutek; dhiyā — inteligencí.

Překlad

Durvāsā se po vykonání poledních obřadů vrátil od řeky Yamuny. Král ho se vší úctou náležitě přivítal, ale Durvāsā Muni díky svým mystickým schopnostem poznal, že se král Ambarīṣa napil vody bez jeho svolení.

9.4.43

Verš

manyunā pracalad-gātro
bhru-kuṭī-kuṭilānanaḥ
bubhukṣitaś ca sutarāṁ
kṛtāñjalim abhāṣata

Synonyma

manyunā — rozrušený nesmírným hněvem; pracalat-gātraḥ — s třesoucím se tělem; bhru-kuṭī — obočím; kuṭila — zkřivený; ānanaḥ — obličej; bubhukṣitaḥ ca — a zároveň hladový; sutarām — velice; kṛta-añjalim — Mahārāje Ambarīṣe, který tam stál se sepjatýma rukama; abhāṣata — oslovil.

Překlad

Tělo stále ještě hladového Durvāsy Muniho se začalo třást, zkřivil se mu obličej a rozčílením svraštil obočí. Pln hněvu pak promluvil k Mahārājovi Ambarīṣovi, jenž před ním stál se sepjatýma rukama.

9.4.44

Verš

aho asya nṛ-śaṁsasya
śriyonmattasya paśyata
dharma-vyatikramaṁ viṣṇor
abhaktasyeśa-māninaḥ

Synonyma

aho — běda; asya — tohoto muže; nṛ-śaṁsasya — který je tak krutý; śriyā unmattasya — namyšlený kvůli velkému bohatství; paśyata — jen se všichni podívejte; dharma-vyatikramam — porušení náboženských zásad; viṣṇoḥ abhaktasya — který není oddaným Pána Viṣṇua; īśa-māninaḥ — považující sebe za naprosto nezávislého Nejvyššího Pána.

Překlad

“Jen se podívejte, jak se tento krutý muž chová! Ani v nejmenším není oddaným Pána Viṣṇua. Jelikož je pyšný na své hmotné bohatství a postavení, považuje sám sebe za Boha. Podívejte se, jak porušil pravidla náboženství!”

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura podal význam celého tohoto verše, který vyslovil Durvāsā Muni, úplně jinak. Slovem nṛ-śaṁsasya chtěl Durvāsā říci, že král je krutý, ale Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura to vykládá tak, že všichni místní lidé oslavovali králův charakter. Říká, že nṛ znamená “všemi místními lidmi” a śaṁsasya znamená “toho (Ambarīṣe), jehož charakter byl oslavován”. Když je někdo hodně bohatý, často se ze svého bohatství pomate na rozumu, a proto je označován jako śriyā unmattasya, ale podle Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura tato slova znamenají, že Mahārāja Ambarīṣa nebyl pomatený kvůli penězům i přesto, že byl tak bohatý král, neboť již překonal poblouzněnost hmotným bohatstvím. Rovněž slovo īśa-māninaḥ je možno vyložit jinak: navzdory tomu, co si Durvāsā Muni myslel, měl král takovou úctu k Nejvyšší Osobnosti Božství, že neporušil pravidla Ekādaśī-pāraṇy, neboť se pouze napil vody. Tak se Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura zastává Ambarīṣe Mahārāje a všeho, co udělal.

9.4.45

Verš

yo mām atithim āyātam
ātithyena nimantrya ca
adattvā bhuktavāṁs tasya
sadyas te darśaye phalam

Synonyma

yaḥ — tento muž, který; mām — mě; atithim — jenž jako nezvaný host; āyātam — přišel sem; ātithyena — v rámci přivítání hosta; nimantrya — poté, co mě pozval; ca — také; adattvā — aniž by mi dal (jídlo); bhuktavān — najedl se sám; tasya — jeho; sadyaḥ — hned; te — tobě; darśaye — předvedu; phalam — výsledek.

Překlad

“Mahārāji Ambarīṣi, tys mě jako hosta pozval k jídlu, ale místo abys mě nasytil, najedl ses nejprve sám. Za to, jak špatně ses zachoval, ti teď za trest něco předvedu!”

Význam

Oddaného nemůže takzvaný mystický yogī přemoci. To bude doloženo neúspěchem Durvāsovy snahy ztrestat Mahārāje Ambarīṣe. Harāv abhaktasya kuto mahad-guṇāḥ (Bhāg. 5.18.12). Ten, kdo není čistým oddaným Nejvyššího Pána, nemá žádné dobré vlastnosti, bez ohledu na to, jak velký mystik, filozof nebo materialista může být. Pouze oddaný je vítězný za všech okolností, jak se ukáže v průběhu tohoto sporu mezi Durvāsou a Mahārājem Ambarīṣem.

9.4.46

Verš

evaṁ bruvāṇa utkṛtya
jaṭāṁ roṣa-pradīpitaḥ
tayā sa nirmame tasmai
kṛtyāṁ kālānalopamām

Synonyma

evam — takto; bruvāṇaḥ — když promluvil (Durvāsā Muni); utkṛtya — vytrhl; jaṭām — chomáč vlasů; roṣa-pradīpitaḥ — zrudlý velkým hněvem; tayā — tím chomáčem vlasů ze své hlavy; saḥ — Durvāsā Muni; nirmame — vytvořil; tasmai — aby potrestal Mahārāje Ambarīṣe; kṛtyām — démona; kāla-anala-upamām — který vypadal jako planoucí oheň zpustošení.

Překlad

Jakmile to Durvāsā Muni dořekl, obličej mu zrudl hněvem. Vytrhl si z hlavy chomáč vlasů a stvořil démona připomínajícího planoucí oheň zpustošení, aby Mahārāje Ambarīṣe potrestal.

9.4.47

Verš

tām āpatantīṁ jvalatīm
asi-hastāṁ padā bhuvam
vepayantīṁ samudvīkṣya
na cacāla padān nṛpaḥ

Synonyma

tām — toho (démona); āpatantīm — přicházejícího, aby ho napadl; jvalatīm — planoucího jako oheň; asi-hastām — s trojzubcem v ruce; padā — svými kroky; bhuvam — zemský povrch; vepayantīm — otřásajícího; samudvīkṣya — i když ho dobře viděl; na — ne; cacāla — hnul se; padāt — ze svého místa; nṛpaḥ — král.

Překlad

Tento planoucí netvor se blížil k Mahārājovi Ambarīṣovi s trojzubcem v ruce a jeho kroky otřásaly zemským povrchem. Krále však pohled na něj neznepokojil a neustoupil ani o píď.

Význam

Nārāyaṇa-parāḥ sarve na kutaścana bibhyati (Bhāg. 6.17.28). Čistý oddaný Nārāyaṇa se nebojí žádného hmotného nebezpečí. Je mnoho příkladů oddaných, jako byl Prahlāda Mahārāja, který — přestože mu bylo jen pět let — neměl vůbec strach, když ho jeho otec mučil. Oddaný by se tedy měl po vzoru Ambarīṣe Mahārāje a Prahlāda Mahārāje naučit snášet všechny nepříjemné situace v tomto světě. Oddaní jsou často trýzněni neoddanými, ale čistý oddaný plně závisí na milosti Nejvyšší Osobnosti Božství a nikdy není tímto nepřátelským jednáním znepokojen.

9.4.48

Verš

prāg diṣṭaṁ bhṛtya-rakṣāyāṁ
puruṣeṇa mahātmanā
dadāha kṛtyāṁ tāṁ cakraṁ
kruddhāhim iva pāvakaḥ

Synonyma

prāk diṣṭam — jak bylo zařízeno již dříve; bhṛtya-rakṣāyām — na ochranu svých služebníků; puruṣeṇa — Nejvyšší Osobou; mahā-ātmanā — Nadduší; dadāha — spálený na popel; kṛtyām — onen stvořený démon; tām — jeho; cakram — disk; kruddha — podrážděný; ahim — had; iva — jako; pāvakaḥ — požár.

Překlad

Tak jako lesní požár ihned spálí podrážděného hada, podobně i disk Nejvyššího Pána, Sudarśana cakra, ve shodě s Jeho předchozím nařízením, okamžitě spálil na popel stvořeného démona, aby ochránil Pánova oddaného.

Význam

Mahārāja Ambarīṣa jakožto čistý oddaný neustoupil ani o píď navzdory nebezpečí, ani nepožádal Nejvyšší Osobnost Božství o ochranu. Byl pevný ve svém přesvědčení a je jisté, že v hloubi srdce pouze myslel na Nejvyšší Osobnost Božství. Oddaný se nikdy nebojí smrti, protože stále medituje o Nejvyšší Osobnosti Božství; nikoliv pro hmotný zisk, ale z povinnosti. Pán ovšem ví, jak svého oddaného ochránit. Slova prāg diṣṭam vyjadřují, že Pán již předem všechno věděl a zařídil, aby Jeho cakra Mahārāje Ambarīṣe ochránila. Této ochrany se oddanému dostává hned od úplného začátku jeho oddané služby. Kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati (Bg. 9.31). Jakmile člověk začne s oddanou službou, je ihned pod ochranou Nejvyšší Osobnost Božství. To rovněž potvrzuje Bhagavad- gītā (18.66): ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo mokṣayiṣyāmi. Ochrana přichází okamžitě. Pán je tak laskavý a milostivý, že poskytuje oddanému náležité vedení a veškerou ochranu, a oddaný díky tomu pokojně pokračuje v neustálém rozvoji vědomí Kṛṣṇy, chráněný před vnějšími rušivými vlivy. Had bývá podrážděný a připravený kdykoliv uštknout, ale i ten nejzákeřnější had je bezmocný, ocitne-li se uprostřed planoucího lesního požáru. I když může být nepřítel oddaného velice silný, je přirovnán k podrážděnému hadu vystavenému ohni oddané služby.

9.4.49

Verš

tad-abhidravad udvīkṣya
sva-prayāsaṁ ca niṣphalam
durvāsā dudruve bhīto
dikṣu prāṇa-parīpsayā

Synonyma

tat — toho disku; abhidravat — pohyb směrem k němu; udvīkṣya — když viděl; sva-prayāsam — jeho pokus; ca — a; niṣphalam — když selhal; durvāsāḥ — Durvāsā Muni; dudruve — začal prchat; bhītaḥ — naplněný strachem; dikṣu — všemi směry; prāṇa-parīpsayā — ve snaze zachránit si život.

Překlad

Když Durvāsā Muni viděl, že jeho pokus selhal a že se Sudarśana cakra blíží k němu, velmi ho to vylekalo a začal prchat všemi směry, aby si zachránil život.

9.4.50

Verš

tam anvadhāvad bhagavad-rathāṅgaṁ
dāvāgnir uddhūta-śikho yathāhim
tathānuṣaktaṁ munir īkṣamāṇo
guhāṁ vivikṣuḥ prasasāra meroḥ

Synonyma

tam — Durvāsu; anvadhāvat — začal s pronásledováním; bhagavat-ratha- aṅgam — disk, který se podobá kolu Pánova vozu; dāva-agniḥ — jako lesní požár; uddhūta — šlehající do výšky; śikhaḥ — s plameny; yathā ahim — jako pronásleduje hada; tathā — stejně tak; anuṣaktam — jako kdyby se dotýkal Durvāsových zad; muniḥ — mudrc; īkṣamāṇaḥ — když to viděl; guhām — do jeskyně; vivikṣuḥ — chtěl vstoupit; prasasāra — začal pospíchat; meroḥ — hory Meru.

Překlad

Disk Nejvyšší Osobnosti Božství začal pronásledovat Durvāsu Muniho stejně, jako žhnoucí plameny lesního požáru pronásledují hada. Mudrc viděl, že se disk téměř dotýká jeho zad, a proto velmi rychle utíkal s úmyslem skrýt se v některé z jeskyní v hoře Sumeru.

9.4.51

Verš

diśo nabhaḥ kṣmāṁ vivarān samudrān
lokān sapālāṁs tridivaṁ gataḥ saḥ
yato yato dhāvati tatra tatra
sudarśanaṁ duṣprasahaṁ dadarśa

Synonyma

diśaḥ — všechny světové strany; nabhaḥ — na nebi; kṣmām — na povrchu Země; vivarān — v děrách; samudrān — v mořích; lokān — všechna místa; sa-pālān — i s jejich vládci; tridivam — nebeské planety; gataḥ — šel; saḥ — Durvāsā Muni; yataḥ yataḥ — všude, kam; dhāvati — vydal se; tatra tatra — tam všude; sudarśanam — Pánův disk; duṣprasaham — hrůzostrašný; dadarśa — Durvāsā Muni viděl.

Překlad

Durvāsā Muni prchal do všech stran, aby se zachránil — po nebi, po zemi, do jeskyní, po oceánu, na různé planety vládců tří světů a dokonce i na nebeské planety — ale ať se vydal kamkoliv, stále viděl nesnesitelný oheň Sudarśana cakry za sebou.

9.4.52

Verš

alabdha-nāthaḥ sa sadā kutaścit
santrasta-citto ’raṇam eṣamāṇaḥ
devaṁ viriñcaṁ samagād vidhātas
trāhy ātma-yone ’jita-tejaso mām

Synonyma

alabdha-nāthaḥ — aniž by získal útočiště či ochránce; saḥ — Durvāsā Muni; sadā — vždy; kutaścit — někde; santrasta-cittaḥ — se srdcem plným děsu; araṇam — toho, kdo může poskytnout útočiště; eṣamāṇaḥ — hledající; devam — nakonec na hlavního poloboha; viriñcam — Pána Brahmu; samagāt — obrátil se; vidhātaḥ — ó můj pane; trāhi — prosím, ochraň; ātma- yone — ó Pane Brahmo; ajita-tejasaḥ — před ohněm, který vypustil Ajita, Nejvyšší Osobnost Božství; mām — na mě.

Překlad

Se srdcem plným děsu běhal Durvāsā Muni z místa na místo a hledal útočiště. Když ale žádné nenacházel, obrátil se nakonec na Pána Brahmu a řekl: “Pane Brahmo, ó můj pane, prosím, zachraň mě před planoucí Sudarśana cakrou, kterou na mě seslal Nejvyšší Pán, Osobnost Božství.”

9.4.53-54

Verš

śrī-brahmovāca
sthānaṁ madīyaṁ saha-viśvam etat
krīḍāvasāne dvi-parārdha-saṁjñe
bhrū-bhaṅga-mātreṇa hi sandidhakṣoḥ
kālātmano yasya tirobhaviṣyati

ahaṁ bhavo dakṣa-bhṛgu-pradhānāḥ
prajeśa-bhūteśa-sureśa-mukhyāḥ
sarve vayaṁ yan-niyamaṁ prapannā
mūrdhnyārpitaṁ loka-hitaṁ vahāmaḥ

Synonyma

śrī-brahmā uvāca — Pán Brahmā řekl; sthānam — místo, kde já jsem; madīyam — moje sídlo, Brahmaloka; saha — s; viśvam — celým vesmírem; etat — toto; krīḍā-avasāne — na konci období zábav Nejvyšší Osobnosti Božství; dvi-parārdha-saṁjñe — v době zvané konec dvi-parārdhy; bhrū- bhaṅga-mātreṇa — pouhým hnutím obočí; hi — jistě; sandidhakṣoḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství, když si přeje spálit celý vesmír; kāla-ātmanaḥ — v podobě zkázy; yasya — jehož; tirobhaviṣyati — bude zničeno; aham — já; bhavaḥ — Pán Śiva; dakṣa — Prajāpati Dakṣa; bhṛgu — velký světec Bhṛgu; pradhānāḥ — a další pod jejich vedením; prajā-īśa — vládci obyvatel; bhūta- īśa — vládci živých bytostí; sura-īśa — vládci polobohů; mukhyāḥ — s nimi v čele; sarve — ti všichni; vayam — my také; yat-niyamam — jehož usměrňujícím zásadám; prapannāḥ — jsme odevzdaní; mūrdhnyā arpitam — skláníme hlavy; loka-hitam — pro dobro všech živých bytostí; vahāmaḥ — plníme příkazy týkající se vlády nad živými bytostmi.

Překlad

Pán Brahmā řekl: “Na konci dvi-parārdhy, když se Pánovy zábavy chýlí ke konci, ničí Pán Viṣṇu jediným pohybem svého obočí celý vesmír i s našimi sídly. Všechny osobnosti, jako jsem já a Pán Śiva, Dakṣa, Bhṛgu i další velcí světci pod jejich vedením, a také vládci živých bytostí, vládci lidské společnosti i vládci polobohů — všichni se odevzdáváme této Nejvyšší Osobnosti Božství, Pánu Viṣṇuovi, a klaníme se s odhodláním plnit Jeho příkazy pro dobro všech živých bytostí.”

Význam

V Bhagavad-gītě (10.34) je řečeno: mṛtyuḥ sarva-haraś cāham—když Nejvyšší Osobnost Božství přijde jako smrt, jako svrchovaný vládce času, sebere všechno. Jinými slovy — veškeré bohatství, věhlas a vše, co máme, nám Nejvyšší Pán dal za nějakým účelem. Povinností odevzdané duše je plnit příkazy Nejvyššího. Nikdo je nesmí znevažovat. V této situaci Pán Brahmā odmítl ochránit Durvāsu Muniho před mocnou Sudarśana cakrou, kterou poslal Pán.

9.4.55

Verš

pratyākhyāto viriñcena
viṣṇu-cakropatāpitaḥ
durvāsāḥ śaraṇaṁ yātaḥ
śarvaṁ kailāsa-vāsinam

Synonyma

pratyākhyātaḥ — odmítnutý; viriñcena — Pánem Brahmou; viṣṇu-cakra- upatāpitaḥ — spalovaný žárem Viṣṇuova disku; durvāsāḥ — velký mystik jménem Durvāsā; śaraṇam — pro ochranu; yātaḥ — vydal se; śarvam — za Pánem Śivou; kailāsa-vāsinam — obyvatelem sídla zvaného Kailās.

Překlad

Když Durvāsā, jehož k nesnesení sužoval žár Sudarśana cakry, u Pána Brahmy nepochodil, pokusil se uchýlit k Pánu Śivovi, trvale sídlícímu na vlastní planetě jménem Kailās.

9.4.56

Verš

śrī-śaṅkara uvāca
vayaṁ na tāta prabhavāma bhūmni
yasmin pare ’nye ’py aja-jīva-kośāḥ
bhavanti kāle na bhavanti hīdṛśāḥ
sahasraśo yatra vayaṁ bhramāmaḥ

Synonyma

śrī-śaṅkaraḥ uvāca — Pán Śiva řekl; vayam — my; na — ne; tāta — můj drahý synu; prabhavāmaḥ — máme dostatek schopností; bhūmni — oproti vznešenému Pánu, Nejvyšší Osobnosti Božství; yasmin — v němž; pare — v Transcendenci; anye — jiní; api — dokonce; aja — Pán Brahmā; jīva — živé bytosti; kośāḥ — vesmíry; bhavanti — mohou se stát; kāle — v pravý čas; na — ne; bhavanti — mohou se stát; hi — jistě; īdṛśāḥ — takto; sahasraśaḥ — mnoho tisíců a miliónů; yatra — v nichž; vayam — my všichni; bhramāmaḥ — putujeme.

Překlad

Pán Śiva řekl: “Můj drahý synu, já, Pán Brahmā a ostatní polobozi, kteří putujeme v tomto vesmíru s mylnými představami o své velikosti, nedovedeme projevit žádnou moc, která by mohla soupeřit s Nejvyšší Osobností Božství, neboť nesčetné vesmíry a jejich obyvatelé vznikají a zanikají na pouhý pokyn Pána.”

Význam

V hmotném světě existuje nespočet vesmírů a v nich nespočet Brahmů, Śivů a dalších polobohů. Ti všichni putují v tomto hmotném světě pod svrchovaným řízením Osobnosti Božství. Nikdo tedy nemůže soupeřit se silou Pána. I Pán Śiva odmítl poskytnout Durvāsovi ochranu, neboť také podléhal paprskům Sudarśana cakry vyslané Nejvyšší Osobností Božství.

9.4.57-59

Verš

ahaṁ sanat-kumāraś ca
nārado bhagavān ajaḥ
kapilo ’pāntaratamo
devalo dharma āsuriḥ

marīci-pramukhāś cānye
siddheśāḥ pāra-darśanāḥ
vidāma na vayaṁ sarve
yan-māyāṁ māyayāvṛtāḥ

tasya viśveśvarasyedaṁ
śastraṁ durviṣahaṁ hi naḥ
tam evaṁ śaraṇaṁ yāhi
haris te śaṁ vidhāsyati

Synonyma

aham — já; sanat-kumāraḥ ca — a čtyři Kumārové (Sanaka, Sanātana, Sanat-kumāra a Sananda); nāradaḥ — nebeský mudrc Nārada; bhagavān ajaḥ — nejvyšší tvor ve vesmíru, Pán Brahmā; kapilaḥ — syn Devahūti; apāntaratamaḥ — Vyāsadeva; devalaḥ — velký mudrc Devala; dharmaḥ — Yamarāja; āsuriḥ — velký světec Āsuri; marīci — velký světec Marīci; pramukhāḥ — jím vedeni; ca — také; anye — další; siddha-īśāḥ — všichni oplývající dokonalým poznáním; pāra-darśanāḥ — viděli vrchol všeho poznání; vidāmaḥ — rozumíme; na — ne; vayam — my všichni; sarve — úplně; yat- māyām — Jeho matoucí energii; māyayā — touto matoucí energií; āvṛtāḥ — zahaleni; tasya — Jeho; viśva-īśvarasya — Pána vesmíru; idam — tato; śastram — zbraň (disk); durviṣaham — dokonce nesnesitelná; hi — vskutku; naḥ — pro nás; tam — k Němu; evam — proto; śaraṇam yāhi — jdi vyhledat útočiště; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; te — pro tebe; śam — dobro; vidhāsyati — jistě vykoná.

Překlad

“Já (Pán Śiva), Sanat-kumāra, Nārada, velectěný Pán Brahmā, Kapila (syn Devahūti), Apāntaratama (Pán Vyāsadeva), Devala, Yamarāja, Āsuri, Marīci a mnoho světců pod jeho vedením i mnozí další, kteří dosáhli dokonalosti, známe minulost, přítomnost a budoucnost. Jsme však zahaleni matoucí energií Pána, a proto nevíme, kam až tato Jeho energie sahá. Měl by ses obrátit o pomoc na Nejvyšší Osobnost Božství, neboť i pro nás je Sudarśana cakra nesnesitelná. Jdi za Pánem Viṣṇuem. Jistě bude natolik laskavý, že se postará o tvé dobro.”

9.4.60

Verš

tato nirāśo durvāsāḥ
padaṁ bhagavato yayau
vaikuṇṭhākhyaṁ yad adhyāste
śrīnivāsaḥ śriyā saha

Synonyma

tataḥ — poté; nirāśaḥ — zklamaný; durvāsāḥ — velký mystik Durvāsā; padam — do sídla; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství, Viṣṇua; yayau — vydal se; vaikuṇṭha-ākhyam — na místo proslulé jako Vaikuṇṭha; yat — kde; adhyāste — žije věčně; śrīnivāsaḥ — Pán Viṣṇu; śriyā — s bohyní štěstí; saha — s.

Překlad

Poté se Durvāsā Muni, zklamaný i Pánem Śivou, vydal do Vaikuṇṭha- dhāmu, kde sídlí Nejvyšší Osobnost Božství, Nārāyaṇa, se svou chotí, bohyní štěstí.

9.4.61

Verš

sandahyamāno ’jita-śastra-vahninā
tat-pāda-mūle patitaḥ savepathuḥ
āhācyutānanta sad-īpsita prabho
kṛtāgasaṁ māvahi viśva-bhāvana

Synonyma

sandahyamānaḥ — spalovaný; ajita-śastra-vahninā — žárem zbraně Nejvyšší Osobnosti Božství; tat-pāda-mūle — u lotosových nohou Pána; patitaḥ — padl na zem; sa-vepathuḥ — s třesoucím se tělem; āha — pravil; acyuta — ó můj neomylný Pane; ananta — ó nekonečně mocný; sat-īpsita — ó Pane, který jsi touhou světců; prabho — ó Nejvyšší; kṛta-āgasam — největšímu hříšníkovi; mā — mně; avahi — poskytni ochranu; viśva-bhāvana — ó dobrodinče celého vesmíru.

Překlad

Velký mystik Durvāsā Muni, spalovaný žárem Sudarśana cakry, padl k lotosovým nohám Nārāyaṇa a jeho tělo se třáslo. Pravil: “Ó neomylný, neomezený Pane, ochránce celého vesmíru, jsi jediným vytouženým cílem všech oddaných. Jsem velký hříšník, můj Pane. Prosím, poskytni mi ochranu.”

9.4.62

Verš

ajānatā te paramānubhāvaṁ
kṛtaṁ mayāghaṁ bhavataḥ priyāṇām
vidhehi tasyāpacitiṁ vidhātar
mucyeta yan-nāmny udite nārako ’pi

Synonyma

ajānatā — bez znalosti; te — Tebe; parama-anubhāvam — nepochopitelné moci; kṛtam — byl spáchán; mayā — mnou; agham — velký přestupek; bhavataḥ — Tebe; priyāṇām — u nohou oddaných; vidhehi — nyní prosím učiň, co je třeba; tasya — tohoto přestupku; apacitim — odvrácení; vidhātaḥ — ó nejvyšší vládce; mucyeta — může být vysvobozen; yat — jehož; nāmni — když jméno; udite — je probuzeno; nārakaḥ api — dokonce i ten, kdo má jít do pekla.

Překlad

“Ó můj Pane, nejvyšší vládce, aniž bych znal Tvou neomezenou moc, napadl jsem Tvého nejdražšího oddaného. Ušetři mě prosím reakcí za tento přestupek. Dokážeš vykonat vše, neboť i toho, kdo má jít do pekla, jsi schopen vysvobodit jednoduše tím, že v jeho srdci probudíš Tvé svaté jméno.”

9.4.63

Verš

śrī-bhagavān uvāca
ahaṁ bhakta-parādhīno
hy asvatantra iva dvija
sādhubhir grasta-hṛdayo
bhaktair bhakta-jana-priyaḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, řekl; aham — Já; bhakta-parādhīnaḥ — závisím na vůli Mých oddaných; hi — vskutku; asvatantraḥ — nejsem nezávislý; iva — přesně tak; dvija — ó brāhmaṇo; sādhubhiḥ — čistými oddanými, kteří jsou prosti všech hmotných tužeb; grasta-hṛdayaḥ — Mé srdce je ovládáno; bhaktaiḥ — protože jsou oddaní; bhakta-jana-priyaḥ — závisím nejen na Mém oddaném, ale také na oddaném Mého oddaného (oddaní oddaných jsou Mi velice drazí).

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, brāhmaṇovi řekl: “Jsem zcela ovládaný svými oddanými. Nejsem v žádném případě nezávislý. Jelikož jsou Moji oddaní prosti veškerých hmotných tužeb, sídlím výhradně v jejich srdcích. Nejen Můj oddaný, ale i oddaní Mého oddaného jsou Mi velice drazí.”

Význam

Všechny velké a mocné osobnosti ve vesmíru, včetně Pána Brahmy a Pána Śivy, zcela podléhají Nejvyšší Osobnosti Božství. Nejvyšší Osobnost Božství je však zcela ovládána svým oddaným. Proč tomu tak je? Protože oddaný je anyābhilāṣitā-śūnya — nemá v srdci žádné hmotné touhy. Jeho jedinou touhou je neustále myslet na Nejvyššího Pána a na to, jak Mu co nejlépe sloužit. Pro tuto transcendentální vlastnost má Pán své oddané velice rád — a nejen své oddané, ale i oddané svých oddaných. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura říká: chāḍiyā vaiṣṇava-sevā nistāra pāyeche kebā — nikdo se nemůže vyprostit z hmotných pout, aniž by byl oddaným oddaného. Proto o sobě Caitanya Mahāprabhu říkal, že je gopī-bhartuḥ pada-kamalayor dāsa-dāsānudāsaḥ. Učil nás, abychom se nesnažili stát přímo služebníky Kṛṣṇy, ale služebníky Kṛṣṇova služebníka. Oddaní, jako je Brahmā, Nārada, Vyāsadeva a Śukadeva Gosvāmī, jsou přímí služebníci Kṛṣṇy, a ten, kdo se stane služebníkem Nārady, Vyāsadevy či Śukadevy—jako šest Gosvāmīch — je ještě více oddaný. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura proto říká: yasya prasādād bhagavat-prasādaḥ — pokud oddaný velice upřímně slouží duchovnímu učiteli, Kṛṣṇa ho bezpochyby obdaří svou přízní. Následovat pokyny oddaného je cennější než následovat přímo pokyny Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.4.64

Verš

nāham ātmānam āśāse
mad-bhaktaiḥ sādhubhir vinā
śriyaṁ cātyantikīṁ brahman
yeṣāṁ gatir ahaṁ parā

Synonyma

na — ne; aham — Já; ātmānam — transcendentální blaženost; āśāse — přeji si; mat-bhaktaiḥ — s Mými oddanými; sādhubhiḥ — se svatými osobami; vinā — bez nich; śriyam — Mých všech šest druhů bohatství; ca — také; ātyantikīm — nejvyšší; brahman — ó brāhmaṇo; yeṣām — jejichž; gatiḥ — cíl; aham — Já jsem; parā — konečný.

Překlad

“Ó nejlepší z brāhmaṇů, bez světců, pro něž jsem jediným cílem, ani nechci vychutnávat svou transcendentální blaženost a svrchované bohatství.”

Význam

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je soběstačný, ale k tomu, aby vychutnával svou transcendentální blaženost, potřebuje spolupráci svých oddaných. Například ve Vṛndāvanu Pán Kṛṣṇa stále vyhledává společnost svých oddaných — pasáčků krav a gopī — neboť díky nim vzrůstá Jeho transcendentální blaženost, přestože je sám o sobě úplný. Tyto čisté oddané, kteří dovedou expandovat energii blaženosti Nejvyšší Osobnosti Božství, má Pán velice rád. Nestačí Mu však pouze vychutnávat společnost svých oddaných — jelikož je neomezený, chce, aby i Jeho oddaných neomezeně přibývalo. Proto sestupuje do hmotného světa, s cílem přimět neoddané a vzpurné živé bytosti k návratu domů, zpátky k Bohu. Žádá je, aby se Mu odevzdaly, protože ve své neomezenosti chce neomezeně rozšiřovat řady svých oddaných. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je pokusem neustále zvětšovat počet čistých oddaných Nejvyššího Pána. Je bez pochyb, že oddaný, který pomáhá v této snaze uspokojovat Nejvyšší Osobnosti Božství, se dostává do pozice, kdy Nejvyššího Pána nepřímo ovládá. Přestože Nejvyšší Pán v plné míře oplývá šesti druhy bohatství, bez svých oddaných nepociťuje transcendentální blaženost. V této souvislosti můžeme uvést příklad velice bohatého člověka, který dokud nemá syna, nebude šťastný. Někdy dokonce vidíme, že si bohatí lidé adoptují syny, aby jejich štěstí bylo úplné. Čistý oddaný zná vědu, jak poskytovat transcendentální blaženost, a proto se neustále věnuje zvětšování Pánova transcendentálního štěstí.

9.4.65

Verš

ye dārāgāra-putrāpta-
prāṇān vittam imaṁ param
hitvā māṁ śaraṇaṁ yātāḥ
kathaṁ tāṁs tyaktum utsahe

Synonyma

ye — ti Moji oddaní, kteří; dāra — manželka; agāra — dům; putra — děti, synové; āpta — příbuzní, společnost; prāṇān — dokonce i život; vittam — bohatství; imam — to vše; param — dosažení nebeských planet nebo splynutí s Brahmanem; hitvā — vzdávající se (veškerých těchto cílů a předmětů); mām — u Mě; śaraṇam — útočiště; yātāḥ — když přijali; katham — jak; tān — jich; tyaktum — mohu se zříci; utsahe — mohu být do něčeho takového nadšený (to není možné).

Překlad

“Čistí oddaní se vzdávají svých domovů, manželek, dětí, příbuzných, bohatství, a dokonce i svých životů, jen aby Mi mohli sloužit, bez jakékoliv touhy po zlepšení své hmotné situace v tomto či příštím životě. Jak bych se jich tedy mohl kdy zříci?”

Význam

Nejvyšší Pán je uctíván slovy brahmaṇya-devāya go-brāhmaṇa- hitāya ca. Je příznivcem brāhmaṇů. Durvāsā Muni byl nepochybně vznešený brāhmaṇa, ale byl neoddaný, a proto nedokázal obětovat vše oddané službě. Velcí mystičtí yogīni se zajímají hlavně sami o sebe. Důkazem toho je, že když Durvāsā Muni stvořil démona, aby zabil Mahārāje Ambarīṣe, král zůstal nehybně stát a modlil se k Nejvyšší Osobnosti Božství. Spoléhal výhradně na Pána. Když však Durvāsu Muniho z Pánovy svrchované vůle pronásledovala Sudarśana cakra, vyvedlo ho to z míry natolik, že prchal po celém světě a hledal úkryt v každém koutě vesmíru. Nakonec se ze strachu o život obrátil na Pána Brahmu, Pána Śivu a posléze i na Nejvyšší Osobnost Božství. Tolik si hleděl svého vlastního těla, že chtěl zabít tělo vaiṣṇavy. Postrádal tedy dobrou inteligenci. Jak může Nejvyšší Osobnost Božství vysvobodit někoho neinteligentního? Pán se snaží poskytovat veškerou ochranu svým oddaným, kteří se vzdali všeho proto, aby Mu mohli sloužit.

Dalším sdělením tohoto verše je, že připoutanost k domovu, manželce, dětem, přátelství, společnosti a lásce (dārāgāra-putrāpta) není tím, co by člověku získalo přízeň Nejvyšší Osobnosti Božství. Ten, kdo je připoutaný k domácímu krbu a touhám po hmotném požitku, se nemůže stát čistým oddaným. Někdy má čistý oddaný možná určitý návyk nebo je přitahován k manželce, dětem a domovu, ale zároveň chce sloužit Nejvyššímu Pánu, jak nejlépe umí. Pán kvůli němu podnikne zvláštní kroky, aby odebral předměty jeho nesprávné připoutanosti, a tím ho zbavil ulpívání na ženě, domovu, dětech, přátelích a tak dále. To je zvláštní milost, kterou projevuje svému oddanému, aby ho přivedl zpátky domů, zpátky k Bohu.

9.4.66

Verš

mayi nirbaddha-hṛdayāḥ
sādhavaḥ sama-darśanāḥ
vaśe kurvanti māṁ bhaktyā
sat-striyaḥ sat-patiṁ yathā

Synonyma

mayi — ke Mně; nirbaddha-hṛdayāḥ — pevně připoutaní v srdci; sādhavaḥ — čistí oddaní; sama-darśanāḥ — kteří hledí na každého stejně; vaśe — pod svou moc; kurvanti — činí; mām — Mě; bhaktyā — oddanou službou; sat-striyaḥ — počestné ženy; sat-patim — laskavého manžela; yathā — jako.

Překlad

“Čistí oddaní, kteří hledí na každého stejně a jsou v srdci pevně připoutaní ke Mně, Mě mají plně ve své moci, tak jako počestné ženy službou přivádějí své laskavé manžely pod svoji vládu.”

Význam

V tomto verši je významné slovo sama-darśanāḥ. Čistý oddaný skutečně hledí na každého stejně, jak potvrzuje Bhagavad-gītā (18.54): brahma-bhūtaḥ prasannātmā na śocati na kāṅkṣati / samaḥ sarveṣu bhūteṣu. Všeobecné bratrství je možné pouze u čistého oddaného (paṇḍitāḥ sama-darśinaḥ). Čistý oddaný je skutečně učený, neboť zná své přirozené postavení, postavení Nejvyšší Osobnosti Božství a také vztah mezi živou bytostí a Nejvyšším Pánem. Má tedy dokonalé duchovní poznání a je automaticky osvobozený (brahma-bhūtaḥ). Díky tomu je schopen vidět každého na duchovní úrovni a vnímat štěstí a neštěstí všech živých bytostí. Ví, že to, co je štěstím pro něho, přináší štěstí i druhým a to, co jemu působí neštěstí, sužuje i ostatní. Cítí proto se všemi. Slovy Prahlāda Mahārāje:

śoce tato vimukha-cetasa indriyārtha-
māyā-sukhāya bharam udvahato vimūḍhān

(Bhāg. 7.9.43)

Lidé trpí hmotnými strastmi proto, že opomíjejí svůj vztah s Nejvyšší Osobností Božství. Hlavním zájmem čistého oddaného je proto přivést masy nevědomých lidí k vědomí Kṛṣṇy.

9.4.67

Verš

mat-sevayā pratītaṁ te
sālokyādi-catuṣṭayam
necchanti sevayā pūrṇāḥ
kuto ’nyat kāla-viplutam

Synonyma

mat-sevayā — tím, že jsou plně zapojeni v transcendentální láskyplné službě Mně; pratītam — automaticky dosažené; te — tito čistí oddaní jsou zcela spokojení; sālokya-ādi-catuṣṭayam — čtyři druhy osvobození (sālokya, sārūpya, sāmīpya a sārṣṭi, o osvobození sāyujya ani nemluvě); na — ne; icchanti — chtějí; sevayā — díky samotné oddané službě; pūrṇāḥ — zcela naplněni; kutaḥ — co říci o; anyat — jiných věcech; kāla-viplutam — které časem zaniknou.

Překlad

“Moji oddaní, kteří jsou stále spokojení díky tomu, že Mi s láskou slouží, se nezajímají ani o čtyři druhy osvobození (sālokya, sārūpya, sāmīpya a sārṣṭi), ačkoliv je svojí službou získávají automaticky. Co potom říci o tak pomíjivém štěstí, jako je dosažení vyšších planetárních soustav?”

Význam

Takto hodnotil osvobození Śrīla Bilvamaṅgala Ṭhākura:

muktiḥ svayaṁ mukulitāñjaliḥ sevate 'smān
dharmārtha-kāma-gatayaḥ samaya-pratīkṣāḥ

Bilvamaṅgala Ṭhākura poznal, že když člověk rozvine oddanou službu Nejvyšší Osobnosti Božství, která je pro něj přirozená, mukti před ním stojí se sepjatýma rukama a nabízí mu své služby. To znamená, že oddaný je již osvobozený a nemusí o různé druhy osvobození usilovat. Čistý oddaný získává osvobození automaticky, dokonce aniž by si ho přál.

9.4.68

Verš

sādhavo hṛdayaṁ mahyaṁ
sādhūnāṁ hṛdayaṁ tv aham
mad-anyat te na jānanti
nāhaṁ tebhyo manāg api

Synonyma

sādhavaḥ — čistí oddaní; hṛdayam — v srdci; mahyam — Mne; sādhūnām — i čistých oddaných; hṛdayam — v srdci; tu — vskutku; aham — Já jsem; mat-anyat — cokoliv jiného než Mě; te — oni; na — ne; jānanti — znají; na — ne; aham — Já; tebhyaḥ — než je; manāk api — ani v nejmenším.

Překlad

“Čistý oddaný je stále v Mém srdci a Já jsem stále v srdci čistého oddaného. Moji oddaní neznají nic než Mě a Já neznám nikoho jiného než je.”

Význam

Když chtěl Durvāsā Muni potrestat Mahārāje Ambarīṣe, znamená to, že chtěl způsobit bolest srdci Nejvyšší Osobnosti Božství, neboť Pán říká: sādhavo hṛdayaṁ mahyam — “Čistého oddaného nosím stále ve svém srdci.” Pán cítí stejně jako otec, kterého bolí, když jeho dítě sužuje bolest. Proto jsou přestupky u lotosových nohou oddaného tak závažné. Caitanya Mahāprabhu kladl velký důraz na to, aby se nikdo nedopouštěl přestupků u lotosových nohou oddaného. Tyto přestupky bývají přirovnány k šílenému slonu — když šílený slon vnikne do zahrady, celou ji zpustoší. Člověk si tedy musí dávat velký pozor, aby nepáchal přestupky u lotosových nohou čistého oddaného. Mahārāja Ambarīṣa se ve skutečnosti ničím neprovinil a Durvāsā Muni ho chtěl zbytečně a bezdůvodně potrestat. Mahārāja Ambarīṣa chtěl ukončit Ekādaśī-pāraṇu — součást své oddané služby pro potěšení Nejvyšší Osobnosti Božství — a proto se napil vody. Durvāsā Muni, přestože byl velký mystický brāhmaṇa, však neuměl situaci náležitě posoudit. To je rozdíl mezi čistým oddaným a takzvaným védským učencem. Oddaní jsou stále v Pánově srdci, a proto dostávají veškeré potřebné pokyny přímo od Něho, jak Pán sám potvrzuje v Bhagavad- gītě (10.11):

teṣām evānukampārtham
aham ajñāna-jaṁ tamaḥ
nāśayāmy ātma-bhāva-stho
jñāna-dīpena bhāsvatā

“Sídlím v jejich srdcích, a abych jim projevil zvláštní milost, zářící lampou poznání rozptyluji temnotu zrozenou z nevědomosti.” Oddaný nedělá nic, co by neschválil Nejvyšší Pán. Je řečeno: vaiṣṇavera kriyā-mudrā vijñeha nā bujhaya. Ani ten nejučenější a nejzkušenější člověk nedokáže pochopit jednání vaiṣṇavy, čistého oddaného. Nikdo by proto neměl čistého vaiṣṇavu kritizovat. Vaiṣṇava ví, co dělá — všechny jeho činy jsou naprosto správné, protože je pod stálým vedením Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.4.69

Verš

upāyaṁ kathayiṣyāmi
tava vipra śṛṇuṣva tat
ayaṁ hy ātmābhicāras te
yatas taṁ yāhi mā ciram
sādhuṣu prahitaṁ tejaḥ
prahartuḥ kurute ’śivam

Synonyma

upāyam — způsob, jak se zachránit v této nebezpečné situaci; kathayiṣyāmi — povím ti; tava — co tě vysvobodí z tohoto nebezpečí; vipra — ó brāhmaṇo; śṛṇuṣva — slyš ode Mne; tat — co říkám; ayam — tento tvůj čin; hi — vskutku; ātma-abhicāraḥ — ubližující sobě samotnému (tvá mysl se ti stala nepřítelem); te — pro tebe; yataḥ — kvůli němuž; tam — k němu (Mahārājovi Ambarīṣovi); yāhi — hned se vydej; mā ciram — nečekej ani chvilku; sādhuṣu — vůči oddaným; prahitam — použitá; tejaḥ — síla; prahartuḥ — konatele; kurute — činí; aśivam — zlý osud.

Překlad

“Ó brāhmaṇo, poradím ti, jak se zachránit. Prosím, poslouchej, co ti řeknu. Když jsi napadl Mahārāje Ambarīṣe, jednal jsi sám proti sobě. Měl bys proto jít okamžitě za ním a neztrácet ani chvilku. Když někdo použije své takzvané síly proti oddanému, ublíží to jemu. Uškodí jen sám sobě a nikoliv tomu, na koho útočil.”

Význam

Vaiṣṇava je vždy předmětem zášti neoddaných, a to dokonce i v případě, že neoddaným je shodou okolností vlastní otec. Praktickým příkladem je Hiraṇyakaśipu, který nenáviděl Prahlāda Mahārāje. Jeho nenávist však ublížila jemu samotnému, nikoliv Prahlādovi. Vše, co Hiraṇyakaśipu proti svému synovi podnikl, bral Nejvyšší Pán velice vážně, a když se démon chystal Prahlāda zabít, Pán se osobně zjevil a zabil Hiraṇyakaśipua. Služba vaiṣṇavovi se postupně hromadí a stává se pro oddaného trvalým přínosem. Také činnosti, které mají oddanému ublížit, se sčítají a nakonec přivodí tomu, kdo je páchá, pád. Dokonce i tak velký brāhmaṇa a mystický yogī, jako byl Durvāsā, se kvůli přestupku u lotosových nohou Mahārāje Ambarīṣe, čistého oddaného, ocitl v obrovském nebezpečí.

9.4.70

Verš

tapo vidyā ca viprāṇāṁ
niḥśreyasa-kare ubhe
te eva durvinītasya
kalpete kartur anyathā

Synonyma

tapaḥ — askeze; vidyā — poznání; ca — také; viprāṇām — brāhmaṇů; niḥśreyasa — toho, co je příznivé pro povznesení; kare — jsou příčinou; ubhe — obojí; te — tato askeze a poznání; eva — vskutku; durvinītasya — když je takový člověk zpupný; kalpete — stanou se; kartuḥ — konatele; anyathā — pravý opak.

Překlad

“Pro brāhmaṇu jsou zdrženlivost a učenost příznivými vlastnostmi, ale pokud jich nabyde člověk, který není mírný a ušlechtilý, jsou velice nebezpečné.”

Význam

Říká se, že drahokam má velkou cenu, ale na hlavě hada je nebezpečný, navzdory své hodnotě. Podobně platí, že když materialistický neoddaný dosáhne úspěchu v učenosti a zdrženlivosti, tento úspěch je nebezpečný pro celou společnost. Takzvaně učení vědci například vynalezli atomové zbraně, které ohrožují celé lidstvo. Proto je řečeno: maṇinā bhūṣitaḥ sarpaḥ kim asau na bhayaṅkaraḥ. Had s drahokamem na své kápi je stejně nebezpečný jako had, který žádný drahokam nemá. Durvāsā Muni byl učený brāhmaṇa obdařený mystickou silou, ale jelikož postrádal šlechetné chování, nevěděl, jak svou sílu použít. Byl proto nesmírně nebezpečný. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, není nikdy nakloněn nebezpečné osobě, která zneužívá mystické síly pro své osobní cíle. Řízením přírodních zákonů se tedy zneužití síly nakonec nestává zdrojem nebezpečí pro společnost, ale pro toho, kdo jí zneužívá.

9.4.71

Verš

brahmaṁs tad gaccha bhadraṁ te
nābhāga-tanayaṁ nṛpam
kṣamāpaya mahā-bhāgaṁ
tataḥ śāntir bhaviṣyati

Synonyma

brahman — ó brāhmaṇo; tat — z toho důvodu; gaccha — jdi; bhadram — štěstí; te — tobě; nābhāga-tanayam — k synovi Mahārāje Nābhāgy; nṛpam — králi (Ambarīṣovi); kṣamāpaya — pokus se ho usmířit; mahā-bhāgam — velkou osobnost, čistého oddaného; tataḥ — potom; śāntiḥ — klid; bhaviṣyati — zavládne.

Překlad

“Ó nejlepší z brāhmaṇů, měl by ses proto okamžitě vydat za králem Ambarīṣem, synem Mahārāje Nābhāgy. Přeji ti veškeré štěstí. Pokud uspokojíš Mahārāje Ambarīṣe, dojdeš klidu.”

Význam

Madhva Muni v této souvislosti cituje z Garuḍa Purāṇy:

brahmādi-bhakti-koṭy-aṁśād
aṁśo naivāmbarīṣake
naivanyasya cakrasyāpi
tathāpi harir īśvaraḥ

tātkālikopaceyatvāt
teṣāṁ yaśasa ādirāṭ
brahmādayaś ca tat-kīrtiṁ
vyañjayām āsur uttamām

mohanāya ca daityānāṁ
brahmāde nindanāya ca
anyārthaṁ ca svayaṁ viṣṇur
brahmādyāś ca nirāśiṣaḥ

mānuṣeṣūttamātvāc ca
teṣāṁ bhaktyādibhir guṇaiḥ
brahmāder viṣṇv-adhīnatva-
jñāpanāya ca kevalam

durvāsāś ca svayaṁ rudras
tathāpy anyāyām uktavān
tasyāpy anugrahārthāya
darpa-nāśārtham eva ca

Poučením, které bychom si z tohoto vyprávění o Mahārājovi Ambarīṣovi a Durvāsovi Munim měli vzít, je, že všichni polobozi, včetně Pána Brahmy a Pána Śivy, podléhají Pánu Viṣṇuovi. Když tedy někdo napadne vaiṣṇavu, pak ho Viṣṇu, Nejvyšší Pán, potrestá, a nikdo — ani Pán Brahmā nebo Pán Śiva — ho nedokáže ochránit.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke čtvrté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Durvāsā Muni napadá Mahārāje Ambarīṣe”.

KAPITOLA PÁTÁ

Durvāsův život je ušetřen

9.5.1

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ bhagavatādiṣṭo
durvāsāś cakra-tāpitaḥ
ambarīṣam upāvṛtya
tat-pādau duḥkhito ’grahīt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; bhagavatā ādiṣṭaḥ — jenž dostal příkaz od Nejvyšší Osobnosti Božství; durvāsāḥ — velký mystický yogī jménem Durvāsā; cakra-tāpitaḥ — nesmírně sužovaný Sudarśana cakrou; ambarīṣam — ke králi Ambarīṣovi; upāvṛtya — vydal se; tat-pādau — u jeho lotosových nohou; duḥkhitaḥ — naprosto zdeptaný; agrahīt — chytil.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když Durvāsā Muni, nesmírně sužovaný Sudarśana cakrou, získal od Pána Viṣṇua tuto radu, ihned se vydal za Mahārājem Ambarīṣem. Tam naprosto zdeptaný padl na zem a obejmul lotosové nohy krále.

9.5.2

Verš

tasya sodyamam āvīkṣya
pāda-sparśa-vilajjitaḥ
astāvīt tad dharer astraṁ
kṛpayā pīḍito bhṛśam

Synonyma

tasya — Durvāsy; saḥ — on, Mahārāja Ambarīṣa; udyamam — snahu; āvīkṣya — když viděl; pāda-sparśa-vilajjitaḥ — styděl se, že se Durvāsā dotýká jeho lotosových nohou; astāvīt — pronesl modlitby; tat — k té; hareḥ astram — zbrani Nejvyšší Osobnosti Božství; kṛpayā — se soucitem; pīḍitaḥ — zarmoucený; bhṛśam — velice.

Překlad

Mahārāja Ambarīṣa se hluboce styděl, že se Durvāsā dotýká jeho lotosových nohou, a když viděl, že se mudrc pokouší o modlitby, zarmoutilo ho to ještě více, jelikož byl přirozeně soucitný. Bez meškání se tedy začal modlit k mocné zbrani Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.5.3

Verš

ambarīṣa uvāca
tvam agnir bhagavān sūryas
tvaṁ somo jyotiṣāṁ patiḥ
tvam āpas tvaṁ kṣitir vyoma
vāyur mātrendriyāṇi ca

Synonyma

ambarīṣaḥ — Mahārāja Ambarīṣa; uvāca — pravil; tvam — ty (jsi); agniḥ — oheň; bhagavān — nejmocnější; sūryaḥ — Slunce; tvam — ty (jsi); somaḥ — Měsíc; jyotiṣām — všech svítících těles; patiḥ — pán; tvam — ty (jsi); āpaḥ — voda; tvam — ty (jsi); kṣitiḥ — země; vyoma — nebe; vāyuḥ — vzduch; mātra — předměty smyslového vnímání; indriyāṇi — a smysly; ca — také.

Překlad

Mahārāja Ambarīṣa pravil: “Ó Sudarśana cakro, ty jsi oheň, jsi nejmocnější Slunce a jsi Měsíc, pán všech svítících těles. Jsi voda, země a nebe, jsi vzduch, jsi pět předmětů smyslového vnímání (zvuk, dotek, podoba, chuť a vůně) a jsi také smysly.”

9.5.4

Verš

sudarśana namas tubhyaṁ
sahasrārācyuta-priya
sarvāstra-ghātin viprāya
svasti bhūyā iḍaspate

Synonyma

sudarśana — ó původní pohlede Nejvyšší Osobnosti Božství; namaḥ — uctivé poklony; tubhyam — tobě; sahasra-ara — ó ty, jež máš tisíce paprsků; acyuta-priya — ó miláčku Acyuty, Nejvyššího Pána; sarva-astra-ghātin — ó ničiteli všech zbraní; viprāya — vůči tomuto brāhmaṇovi; svasti — příznivá; bhūyāḥ — staň se; iḍaspate — ó vládce hmotného světa.

Překlad

“Ó ty, která jsi tak drahá Acyutovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, máš tisíce paprsků. Ó vládkyně hmotného světa, ničitelko všech zbraní, původní pohlede Osobnosti Božství, skládám ti uctivé poklony. Prosím, ochraň tohoto brāhmaṇu a buď k němu vlídná.”

9.5.5

Verš

tvaṁ dharmas tvam ṛtaṁ satyaṁ
tvaṁ yajño ’khila-yajña-bhuk
tvaṁ loka-pālaḥ sarvātmā
tvaṁ tejaḥ pauruṣaṁ param

Synonyma

tvam — ty; dharmaḥ — náboženství; tvam — ty; ṛtam — povzbudivá slova; satyam — konečná pravda; tvam — ty; yajñaḥ — oběť; akhila — vesmírný; yajña-bhuk — příjemce oběti; tvam — ty; loka-pālaḥ — udržovatel různých planet; sarva-ātmā — všudypřítomná; tvam — ty; tejaḥ — moc; pauruṣam — Nejvyšší Osobnosti Božství; param — transcendentální.

Překlad

“Ó Sudarśana cakro, jsi náboženství, pravda, povzbudivá slova, jsi oběť i příjemce oběti. Jsi udržovatelka celého vesmíru a svrchovaná transcendentální moc v rukách Nejvyšší Osobnosti Božství. Jsi původním pohledem Pána, a proto se nazýváš Sudarśana. Vše bylo stvořeno tvým působením, a jsi tedy všudypřítomná.”

Význam

Slovo sudarśana znamená “příznivý pohled”. Z védských sdělení víme, že tento hmotný svět je stvořen pohledem Nejvyšší Osobnosti Božství (sa aikṣata, sa asṛjata). Nejvyšší Pán pohlédl na mahat-tattvu neboli celkovou hmotnou energii a jejím vzrušením začalo vše vznikat. Někteří západní filozofové se domnívají, že původní příčinou stvoření byl shluk hmoty, který explodoval. Jestliže tento shluk chápeme jako celkovou hmotnou energii, mahat-tattvu, můžeme si uvědomit, že pohled Pána způsobil její vzrušení, a proto je Pánův pohled původní příčinou hmotného stvoření.

9.5.6

Verš

namaḥ sunābhākhila-dharma-setave
hy adharma-śīlāsura-dhūma-ketave
trailokya-gopāya viśuddha-varcase
mano-javāyādbhuta-karmaṇe gṛṇe

Synonyma

namaḥ — uctivé poklony tobě; su-nābha — ó ty, která máš příznivý náboj (střed); akhila-dharma-setave — jejíž paprsky jsou považovány za most přes celý vesmír; hi — jistě; adharma-śīla — kteří jsou bezbožní; asura — pro démony; dhūma-ketave — tobě, která jsi jako oheň či nepříznivá kometa; trailokya — tří hmotných světů; gopāya — udržovateli; viśuddha — transcendentální; varcase — jejíž záře; manaḥ-javāya — rychlá jako mysl; adbhuta — divotvorná; karmaṇe — tak činná; gṛṇe — pouze vyslovuji.

Překlad

“Ó Sudarśano, máš příznivý náboj, a tak podpíráš veškeré náboženství. Pro bezbožné démony jsi jako nepříznivá kometa. Jsi záštitou tří světů, vydáváš transcendentální záři, jsi rychlá jako mysl a dokážeš konat zázraky. Jediné, čeho jsem schopen, je vyslovit ,namaḥ’, a tak ti složit veškeré poklony.”

Význam

Pánův disk se nazývá Sudarśana proto, že nerozlišuje mezi vysoko a nízko postavenými zločinci či démony. Durvāsā Muni byl nepochybně mocný brāhmaṇa, ale jeho chování vůči čistému oddanému, Mahārājovi Ambarīṣovi, nebylo o nic lepší než chování asurů. V śāstrách stojí: dharmaṁ tu sākṣād bhagavat-praṇītam — slovo dharma se vztahuje na zákony či nařízení Nejvyšší Osobnosti Božství. Sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — skutečnou dharmou je odevzdat se Nejvyššímu Pánu. Pravá dharma tedy znamená bhakti, oddanou službu Pánu. Sudarśana cakra je zde nazvána dharma-setave, ochránkyně dharmy. Mahārāja Ambarīṣa byl vpravdě zbožnou osobou, a aby ho ochránila, chystala se Sudarśana cakra potrestat dokonce i tak striktního brāhmaṇu, jako byl Durvāsā Muni, který se zachoval jako démon. Démony můžeme najít i mezi bráhmany. Sudarśana cakra nerozlišuje mezi démony z řad brāhmaṇů a z řad śūdrů. Každý, kdo se staví proti Nejvyššímu Pánu a Jeho oddaným, je démon. V śāstrách najdeme příklady mnoha brāhmaṇů a kṣatriyů, kteří jednali jako démoni a byli tak i nazváni. Śāstra praví, že člověka musíme hodnotit podle jeho příznaků. Ten, kdo se narodí bráhmanskému otci, ale projevuje démonské příznaky, je proto pokládán za démona. Sudarśana cakra se neustále stará o ničení démonů. Proto v jejím popisu čteme, že je adharma-śīlāsura-dhūma-ketave. Ti, kdo nejsou oddaní, jsou nazváni adharma-śīla, a pro všechny takové démony je Sudarśana cakra nepříznivou kometou.

9.5.7

Verš

tvat-tejasā dharma-mayena saṁhṛtaṁ
tamaḥ prakāśaś ca dṛśo mahātmanām
duratyayas te mahimā girāṁ pate
tvad-rūpam etat sad-asat parāvaram

Synonyma

tvat-tejasā — tvou září; dharma-mayena — která oplývá náboženskými zásadami; saṁhṛtam — rozptýlená; tamaḥ — temnota; prakāśaḥ ca — také světlo; dṛśaḥ — všech stran; mahā-ātmanām — velkých, učených osobností; duratyayaḥ — nepřekonatelná; te — tvoje; mahimā — sláva; girām pate — ó vládkyně slov; tvat-rūpam — tvůj projev; etat — toto; sat-asat — projevené a neprojevené; para-avaram — lepší a horší.

Překlad

“Ó vládkyně slov, tvou září, jež oplývá náboženskými zásadami, je rozptýlena temnota světa, a tak je projeveno poznání učených osob, velkých duší. Nikdo ji nemůže překonat, neboť všechny věci — projevené i neprojevené, hrubohmotné i subtilní, lepší i horší — jsou pouze různé podoby tebe a jsou tvou září odhaleny.”

Význam

Beze světla není nic vidět; zvláště pak zde, v hmotném světě. Světlo v tomto světě pochází ze záře Sudarśany, původního pohledu Nejvyšší Osobnosti Božství. Od Sudarśany pochází schopnost slunce, měsíce i ohně vydávat světlo. Rovněž osvícení poznáním pochází od ní, protože její světlo umožňuje rozeznat jednu věc od druhé, lepší od horší. Lidé obvykle pokládají mocného yogīna, jakým byl Durvāsā Muni, za úžasně vznešeného. Když ale takovou osobu pronásleduje Sudarśana cakra, hned vidíme, o koho se skutečně jedná a jak je nízký vzhledem ke svému jednání s oddanými.

9.5.8

Verš

yadā visṛṣṭas tvam anañjanena vai
balaṁ praviṣṭo ’jita daitya-dānavam
bāhūdarorv-aṅghri-śirodharāṇi
vṛścann ajasraṁ pradhane virājase

Synonyma

yadā — když; visṛṣṭaḥ — poslaná; tvam — ty; anañjanena — transcendentální Nejvyšší Osobností Božství; vai — vskutku; balam — vojáky; praviṣṭaḥ — vstupující mezi; ajita — ó nepřemožitelná; daitya-dānavam — Daityů a Dānavů, démonů; bāhu — paže; udara — břicha; ūru — stehna; aṅghri — nohy; śiraḥ-dharāṇi — krky; vṛścan — oddělující; ajasram — bez ustání; pradhane — na bojišti; virājase — zůstáváš.

Překlad

“Ó nepřemožitelná! Když tě Nejvyšší Osobnost Božství pošle mezi vojáky Daityů a Dānavů, setrváváš na bojišti a donekonečna odděluješ paže, břicha, stehna, nohy a hlavy od jejich těl.”

9.5.9

Verš

sa tvaṁ jagat-trāṇa khala-prahāṇaye
nirūpitaḥ sarva-saho gadā-bhṛtā
viprasya cāsmat-kula-daiva-hetave
vidhehi bhadraṁ tad anugraho hi naḥ

Synonyma

saḥ — ta osoba; tvam — ty; jagat-trāṇa — ó ochránkyně celého vesmíru; khala-prahāṇaye — k zabíjení záštiplných nepřátel; nirūpitaḥ — jsi používána; sarva-sahaḥ — všemocná; gadā-bhṛtā — Nejvyšší Osobností Božství; viprasya — tohoto brāhmaṇy; ca — také; asmat — naší; kula-daiva-hetave — pro dobro dynastie; vidhehi — prosím, učiň; bhadram — vše dobré; tat — to; anugrahaḥ — přízeň; hi — jistě; naḥ — naše.

Překlad

“Ó ochránkyně celého vesmíru, Nejvyšší Osobnost Božství tě používá jako svou všemocnou zbraň k zabíjení záštiplných nepřátel. Prosím, obdař tohoto nebohého brāhmaṇu svou přízní pro dobro celé naší dynastie. Bude to jistě ku prospěchu nás všech.”

9.5.10

Verš

yady asti dattam iṣṭaṁ vā
sva-dharmo vā svanuṣṭhitaḥ
kulaṁ no vipra-daivaṁ ced
dvijo bhavatu vijvaraḥ

Synonyma

yadi — pokud; asti — je; dattam — dobročinnost; iṣṭam — uctívání Božstva; vā — či; sva-dharmaḥ — vlastní povinnost; vā — nebo; su-anuṣṭhitaḥ — dokonale vykonaná; kulam — dynastie; naḥ — naše; vipra-daivam — obdařená přízní brāhmaṇů; cet — je-li tomu tak; dvijaḥ — tento brāhmaṇa; bhavatu — nechť se stane; vijvaraḥ — osvobozený od žáru (Sudarśana cakry).

Překlad

“Pokud členové naší dynastie obdarovali správné osoby, pokud jsme kdy prováděli obřady a oběti, náležitě plnili své předepsané povinnosti a následovali vedení učených brāhmaṇů, přeji si, ať je tento brāhmaṇa ochráněn před žárem Sudarśana cakry.”

9.5.11

Verš

yadi no bhagavān prīta
ekaḥ sarva-guṇāśrayaḥ
sarva-bhūtātma-bhāvena
dvijo bhavatu vijvaraḥ

Synonyma

yadi — pokud; naḥ — s námi; bhagavān — Nejvyšší Pán; prītaḥ — je spokojen; ekaḥ — nemající sobě rovného; sarva-guṇa-āśrayaḥ — zdroj veškerých transcendentálních vlastností; sarva-bhūta-ātma-bhāvena — milostí vůči všem živým bytostem; dvijaḥ — tento brāhmaṇa; bhavatu — nechť se stane; vijvaraḥ — osvobozen od všeho žáru.

Překlad

“Je-li s námi spokojen Nejvyšší Pán, který je jeden jediný, který je zdroj všech transcendentálních vlastností a duše všech živých bytostí, přejeme si, aby byl tento brāhmaṇa, Durvāsā Muni, ušetřen bolesti působené jejími plameny.”

9.5.12

Verš

śrī-śuka uvāca
iti saṁstuvato rājño
viṣṇu-cakraṁ sudarśanam
aśāmyat sarvato vipraṁ
pradahad rāja-yācñayā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; saṁstuvataḥ — žádaná; rājñaḥ — králem; viṣṇu-cakram — zbraň Pána Viṣṇua; sudarśanam — zvaná Sudarśana cakra; aśāmyat — přestala znepokojovat; sarvataḥ — v každém ohledu; vipram — brāhmaṇu; pradahat — spalující; rāja — krále; yācñayā — díky prosbám.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Když král pronesl své modlitby k Sudarśana cakře a Pánu Viṣṇuovi, cakra se díky nim uklidnila a přestala brāhmaṇu Durvāsu Muniho pálit.

9.5.13

Verš

sa mukto ’strāgni-tāpena
durvāsāḥ svastimāṁs tataḥ
praśaśaṁsa tam urvīśaṁ
yuñjānaḥ paramāśiṣaḥ

Synonyma

saḥ — on, Durvāsā Muni; muktaḥ — osvobozený; astra-agni-tāpena — od žáru Sudarśana cakry; durvāsāḥ — velký mystik Durvāsā; svastimān — zcela spokojený, chráněný před žárem; tataḥ — pak; praśaśaṁsa — velebil; tam — jeho; urvī-īśam — krále; yuñjānaḥ — činící; parama-āśiṣaḥ — nejvyšší požehnání.

Překlad

Když byl mocný mystik Durvāsā takto osvobozen od plamenů Sudarśana cakry, pocítil naprostou spokojenost. Velebil proto vlastnosti Mahārāje Ambarīṣe a nabídl mu ta nejvyšší požehnání.

9.5.14

Verš

durvāsā uvāca
aho ananta-dāsānāṁ
mahattvaṁ dṛṣṭam adya me
kṛtāgaso ’pi yad rājan
maṅgalāni samīhase

Synonyma

durvāsāḥ uvāca — Durvāsā Muni pravil; aho — běda; ananta-dāsānām — služebníků Nejvyšší Osobnosti Božství; mahattvam — vznešenost; dṛṣṭam — viděná; adya — dnes; me — mnou; kṛta-āgasaḥ api — i když jsem se prohřešil; yat — přesto; rājan — ó králi; maṅgalāni — dobro; samīhase — modlil ses o.

Překlad

Durvāsā Muni pravil: “Můj milý králi, dnes jsem bezprostředně poznal vznešenost oddaných Nejvyšší Osobnosti Božství. Přestože jsem tě napadl, ty ses modlil o moje dobro.”

9.5.15

Verš

duṣkaraḥ ko nu sādhūnāṁ
dustyajo vā mahātmanām
yaiḥ saṅgṛhīto bhagavān
sātvatām ṛṣabho hariḥ

Synonyma

duṣkaraḥ — obtížné udělat; kaḥ — co; nu — vskutku; sādhūnām — oddaných; dustyajaḥ — nemožné se vzdát; vā — nebo; mahā-ātmanām — velkých duší; yaiḥ — jimiž; saṅgṛhītaḥ — dosažený (oddanou službou); bhagavān — Nejvyšší Pán; sātvatām — čistých oddaných; ṛṣabhaḥ — vůdce; hariḥ — Osobnost Božství.

Překlad

“Co by nedokázali vykonat ti, kteří dosáhli Nejvyšší Osobnosti Božství, pána čistých oddaných, a čeho by se nedokázali vzdát?”

9.5.16

Verš

yan-nāma-śruti-mātreṇa
pumān bhavati nirmalaḥ
tasya tīrtha-padaḥ kiṁ vā
dāsānām avaśiṣyate

Synonyma

yat-nāma — Pánovo svaté jméno; śruti-mātreṇa — jen pouhým zaslechnutím; pumān — člověk; bhavati — stává se; nirmalaḥ — očištěný; tasya — Jeho; tīrtha-padaḥ — Pán, u jehož nohou leží svatá místa; kim vā — co; dāsānām — služebníky; avaśiṣyate — má být ještě uděláno.

Překlad

“Co by mohlo být pro služebníky Pána nemožné? Pouhým zaslechnutím Jeho svatého jména se člověk očistí.”

9.5.17

Verš

rājann anugṛhīto ’haṁ
tvayātikaruṇātmanā
mad-aghaṁ pṛṣṭhataḥ kṛtvā
prāṇā yan me ’bhirakṣitāḥ

Synonyma

rājan — ó králi; anugṛhītaḥ — poctěn velkou přízní; aham — já (jsem); tvayā — tebou; ati-karuṇa-ātmanā — jelikož jsi nesmírně milostivý; mat- agham — moje přestupky; pṛṣṭhataḥ — do zad; kṛtvā — tak činící; prāṇāḥ — život; yat — ten; me — můj; abhirakṣitāḥ — zachráněn.

Překlad

“Ó králi, nehleděl jsi na mé přestupky a zachránil jsi mi život. Jsi nesmírně milostivý, a proto jsem ti velice zavázán.”

9.5.18

Verš

rājā tam akṛtāhāraḥ
pratyāgamana-kāṅkṣayā
caraṇāv upasaṅgṛhya
prasādya samabhojayat

Synonyma

rājā — král; tam — jeho, Durvāsu Muniho; akṛta-āhāraḥ — jenž se zdržel přijímání potravy; pratyāgamana — návrat; kāṅkṣayā — přející si; caraṇau — nohou; upasaṅgṛhya — dotýkající se; prasādya — těšící ve všech ohledech; samabhojayat — hojně nasytil.

Překlad

Král nejedl, neboť očekával návrat Durvāsy Muniho. Když se tedy mudrc vrátil, král padl k jeho lotosovým nohám, těšil ho ve všech ohledech a hojně ho nasytil.

9.5.19

Verš

so ’śitvādṛtam ānītam
ātithyaṁ sārva-kāmikam
tṛptātmā nṛpatiṁ prāha
bhujyatām iti sādaram

Synonyma

saḥ — on (Durvāsā); aśitvā — poté, co se dosyta najedl; ādṛtam — s velkou úctou; ānītam — přijatý; ātithyam — nabídnuté nejrůznější druhy jídla; sārva-kāmikam — uspokojující různé chutě; tṛpta-ātmā — dokonale spokojený; nṛpatim — králi; prāha — pravil; bhujyatām — ty se také najez, milý králi; iti — takto; sa-ādaram — s velkou úctou.

Překlad

Tímto způsobem král s úctou přijal Durvāsu Muniho, který byl po snědení mnoha chutných pokrmů tak spokojený, že krále láskyplně pobídl, aby se najedl také. Řekl mu: “Prosím, usedni k jídlu.”

9.5.20

Verš

prīto ’smy anugṛhīto ’smi
tava bhāgavatasya vai
darśana-sparśanālāpair
ātithyenātma-medhasā

Synonyma

prītaḥ — velice spokojený; asmi — jsem; anugṛhītaḥ — poctěný velikou přízní; asmi — jsem; tava — tvoje; bhāgavatasya — jelikož jsi čistý oddaný; vai — jistě; darśana — pohledem na tebe; sparśana — a dotknutím se tvých nohou; ālāpaiḥ — hovorem s tebou; ātithyena — tvou pohostinností; ātma- medhasā — pomocí mé inteligence.

Překlad

Durvāsā Muni pravil: “Velice jsi mě potěšil, můj milý králi. Nejprve jsem tě považoval za obyčejného člověka a přijal tvou pohostinnost, ale později jsem svou inteligencí pochopil, že jsi nanejvýš vznešený oddaný Pána. Těší mě tedy už jen to, že jsem tě mohl vidět, dotknout se tvých nohou a mluvit s tebou, a jsem ti za to zavázán.”

Význam

Je řečeno: vaiṣṇavera kriyā-mudrā vijñeha nā bujhaya — ani velice inteligentní člověk nemůže pochopit jednání čistého vaiṣṇavy. Durvāsā Muni byl velký mystický yogī, a proto zprvu mylně pokládal Mahārāje Ambarīṣe za obyčejnou lidskou bytost a chtěl ho potrestat. To je výsledek nepochopení vaiṣṇavy. Když však Durvāsu Muniho pronásledovala Sudarśana cakra, jeho inteligence se vyjasnila. Proto se zde objevuje slovo ātma- medhasā, které vyjadřuje, že z vlastní zkušenosti pochopil, jak vznešeným vaiṣṇavou král je. Když Durvāsu Muniho stíhala Sudarśana cakra, hledal útočiště u Pána Brahmy a Pána Śivy, a dokonce se mu podařilo vstoupit do duchovního světa, setkat se s Nejvyšším Pánem, Osobností Božství, a mluvit s Ním tváří v tvář — ale nic z toho jej před Sudarśana cakrou nezachránilo. Z vlastní zkušenosti tedy poznal, jakou má vaiṣṇava moc. Proto je řečeno: vaiṣṇavera kriyā-mudrā vijñeha nā bujhaya — ani ten nejučenější člověk nechápe hodnotu vaiṣṇavy. Takzvaní jñānī a yogīni se mohou při zkoumání charakteru vaiṣṇavy kdykoliv zmýlit. Vaiṣṇavu lze poznat podle toho, že ho Nejvyšší Pán bohatě obdařil svou přízní, což je vidět na jeho nepochopitelném jednání.

9.5.21

Verš

karmāvadātam etat te
gāyanti svaḥ-striyo muhuḥ
kīrtiṁ parama-puṇyāṁ ca
kīrtayiṣyati bhūr iyam

Synonyma

karma — jednání; avadātam — bez poskvrny; etat — všechno toto; te — tvoje; gāyanti — budou opěvovat; svaḥ-striyaḥ — ženy z nebeských planet; muhuḥ — stále; kīrtim — slávu; parama-puṇyām — velebenou a zbožnou; ca — také; kīrtayiṣyati — bude stále velebit; bhūḥ — celý svět; iyam — tento.

Překlad

“Všechny požehnané ženy na nebeských planetách budou neustále, každým okamžikem opěvovat tvůj neposkvrněný charakter a také lidé tohoto světa tě budou stále velebit.”

9.5.22

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ saṅkīrtya rājānaṁ
durvāsāḥ paritoṣitaḥ
yayau vihāyasāmantrya
brahmalokam ahaitukam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; saṅkīrtya — oslavující; rājānam — krále; durvāsāḥ — velký mystický yogī Durvāsā Muni; paritoṣitaḥ — uspokojený ve všech ohledech; yayau — opustil to místo; vihāyasā — vesmírnými drahami; āmantrya — poté, co si vyžádal svolení; brahmalokam — na nejvyšší planetu tohoto vesmíru; ahaitukam — kde se nevyskytuje suchopárná filozofická spekulace.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī poté pokračoval: Velký mystický yogī Durvāsā Muni, takto uspokojený ve všech ohledech, si vyžádal svolení a vzdálil se, přičemž krále neustále oslavoval. Vesmírnými drahami dospěl na Brahmaloku, kde nežijí žádní agnostici ani suchopární filozofičtí spekulanti.

Význam

Durvāsā Muni se sice vrátil na Brahmaloku vesmírnými drahami, ale nepotřeboval k tomu žádnou kosmickou loď, neboť velcí yogīni dovedou cestovat z jedné planety na druhou bez pomoci jakýchkoliv strojů. Existuje planeta jménem Siddhaloka, jejíž obyvatelé mohou cestovat na kteroukoliv jinou planetu, jelikož přirozeně oplývají všemi dokonalostmi yogy. Velký mystický yogī Durvāsā Muni byl tedy schopen cestovat vesmírnými cestami na všechny planety včetně Brahmaloky. Na Brahmaloce je každý seberealizovaný, a proto tam není zapotřebí filozofické spekulace k poznání Absolutní Pravdy. Důvodem, proč se Durvāsā vydal na Brahmaloku, bylo zjevně to, že chtěl jejím obyvatelům sdělit, jak mocný je oddaný a jak převyšuje všechny živé bytosti v tomto hmotném světě. Takzvaní jñānī a yogīni se s oddaným nemohou srovnávat.

9.5.23

Verš

saṁvatsaro ’tyagāt tāvad
yāvatā nāgato gataḥ
munis tad-darśanākāṅkṣo
rājāb-bhakṣo babhūva ha

Synonyma

saṁvatsaraḥ — celý jeden rok; atyagāt — uplynul; tāvat — dokud; yāvatā — tak dlouho; na — ne; āgataḥ — vrátil se; gataḥ — Durvāsā Muni, opustil ono místo; muniḥ — vznešený mudrc; tat-darśana-ākāṅkṣaḥ — toužící znovu vidět; rājā — král; ap-bhakṣaḥ — přijímající pouze vodu; babhūva — setrvával; ha — vskutku.

Překlad

Když předtím Durvāsā Muni opustil palác Mahārāje Ambarīṣe, král po celou dobu, dokud se mudrc nevrátil — po celý jeden rok — držel půst a žil pouze z vody.

9.5.24

Verš

gate ’tha durvāsasi so ’mbarīṣo
dvijopayogātipavitram āharat
ṛṣer vimokṣaṁ vyasanaṁ ca vīkṣya
mene sva-vīryaṁ ca parānubhāvam

Synonyma

gate — při jeho návratu; atha — potom; durvāsasi — velký mystický yogī Durvāsā; saḥ — on, král; ambarīṣaḥ — Mahārāja Ambarīṣa; dvija-upayoga — vhodné pro čistého brāhmaṇu; ati-pavitram — velmi čisté jídlo; āharat — dal mu sníst a sám také jedl; ṛṣeḥ — velkého mudrce; vimokṣam — vysvobození; vyasanam — z nebezpečí, že ho spálí Sudarśana cakra; ca — a; vīkṣya — když viděl; mene — uvažoval; sva-vīryam — o své vlastní moci; ca — také; para-anubhāvam — díky své čisté oddanosti Nejvyššímu Pánu.

Překlad

Když se po roce Durvāsā Muni vrátil, král Ambarīṣa ho bohatě nasytil různými čistými pokrmy a pak se najedl i on sám. Když viděl, jak byl brāhmaṇa Durvāsā zachráněn před nebezpečím, že bude spálen, pochopil, že Pánovou milostí měl i on sám určitou moc. Nepřičítal si však žádné zásluhy, neboť vše vykonal Pán.

Význam

Oddaný, jako je Mahārāja Ambarīṣa, je stále zaneprázdněný mnoha různými činnostmi. Tento hmotný svět je plný nebezpečí, ale oddaný zcela závisí na Nejvyšší Osobnosti Božství, a díky tomu ho nic neznepokojí. Mahārāja Ambarīṣa je toho názorným příkladem. Byl králem celého světa s mnoha povinnostmi a při jejich plnění mu různé osobnosti—jako například Durvāsā Muni — působily mnoho problémů. On ale všechno snášel a s trpělivostí plně závisel na milosti Pána. Pán ovšem sídlí v srdci každého (sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭaḥ) a řídí vše podle svého přání. Přestože musel Mahārāja Ambarīṣa čelit mnoha těžkostem, Pán k němu byl milostivý a zařídil vše tak pěkně, že se nakonec na základě bhakti-yogy Durvāsā Muni a Mahārāja Ambarīṣa stali dobrými přáteli a srdečně se rozloučili. Přestože byl Durvāsā Muni velkým mystickým yogīnem, nakonec se sám přesvědčil, jak je bhakti-yoga mocná. To potvrzují slova Pána Kṛṣṇy v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně neustále upíná s velkou vírou, v nitru na Mě myslí a poskytuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a je ze všech nejvyšší. To je Můj názor.” Je skutečností, že oddaný je nejvyšším yogīnem, jak Mahārāja Ambarīṣa ukázal svým jednáním s Durvāsou Munim.

9.5.25

Verš

evaṁ vidhāneka-guṇaḥ sa rājā
parātmani brahmaṇi vāsudeve
kriyā-kalāpaiḥ samuvāha bhaktiṁ
yayāviriñcyān nirayāṁś cakāra

Synonyma

evam — takto; vidhā-aneka-guṇaḥ — obdařený různými dobrými vlastnostmi; saḥ — on, Mahārāja Ambarīṣa; rājā — král; para-ātmani — Nadduši; brahmaṇi — Brahmanu; vāsudeve — Nejvyššímu Pánu, Kṛṣṇovi, Vāsudevovi; kriyā-kalāpaiḥ — praktickými činnostmi; samuvāha — vykonával; bhaktim — oddanou službu; yayā — těmi činnostmi; āviriñcyān — počínaje nejvyšší planetou; nirayān — dolů po pekelné planety; cakāra — poznal, že všude hrozí nebezpečí.

Překlad

Mahārāja Ambarīṣa, který byl obdařen různými transcendentálními vlastnostmi, si byl díky své oddané službě plně vědom Brahmanu, Paramātmy a Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto byla jeho oddaná služba dokonalá. Díky své oddanosti nepovažoval ani nejvyšší planetu tohoto hmotného světa za lepší než pekelné planety.

Význam

Vznešený a čistý oddaný, jako je Mahārāja Ambarīṣa, si je plně vědom Brahmanu, Paramātmy a Bhagavāna. Jinak řečeno — oddaný Vāsudevy, Kṛṣṇy, má dokonalé poznání o ostatních rysech Absolutní Pravdy. Tu lze realizovat ve třech aspektech, jimiž jsou Brahman, Paramātmā a Bhagavān (brahmeti paramātmeti bhagavān iti śabdyate). Oddaný Nejvyšší Osobnosti Božství, Vāsudevy, zná vše (vāsudevaḥ sarvam iti), neboť Vāsudeva, Kṛṣṇa, zahrnuje jak Paramātmu, tak Brahman. Oddaný nemusí poznávat Paramātmu pomocí systému yogy, neboť stále myslí na Vāsudevu, a je proto nejvyspělejším ze všech yogīnů (yoginām api sarveṣām). A co se týče jñāny — dokonalý oddaný Vāsudevy je tím největším mahātmou (vāsudevaḥ sarvam iti sa mahātmā su-durlabhaḥ). Mahātmā je osoba s úplným poznáním Absolutní Pravdy. Mahārāja Ambarīṣa jakožto oddaný Osobnosti Božství si byl plně vědom Paramātmy, Brahmanu, māyi, hmotného a duchovního světa i toho, jak všechno všude funguje. Vše mu bylo známo. Yasmin vijñāte sarvam evaṁ vijñātaṁ bhavati. Jelikož oddaný zná Vāsudevu, zná vše ve Vāsudevově stvoření (vāsudevaḥ sarvam iti sa mahātmā su-durlabhaḥ) a tomu, co je v hmotném světě pokládáno za nejvyšší úroveň štěstí, nepřikládá příliš velkou váhu.

nārāyaṇa-parāḥ sarve
na kutaścana bibhyati
svargāpavarga-narakeṣv
api tulyārtha-darśinaḥ

(Bhāg. 6.17.28)

Jelikož je neochvějný v oddané službě, žádné postavení v hmotném světě nepovažuje za důležité. Śrīla Prabodhānanda Sarasvatī z toho důvodu napsal (Caitanya-candrāmṛta 5):

kaivalyaṁ narakāyate tridaśa-pūr ākāśa-puṣpāyate
durdāntendriya-kāla-sarpa-paṭalī protkhāta-daṁṣṭrāyate
viśvaṁ pūrṇa-sukhāyate vidhi-mahendrādiś ca kīṭāyate
yat-kāruṇya-katākṣa-vaibhava-vatāṁ taṁ gauram eva stumaḥ

Tomu, kdo se oddanou službou velkým osobnostem, jako je Caitanya Mahāprabhu, stane čistým oddaným, nepřipadá splynutí s Brahmanem čili kaivalya o nic lepší než peklo. Nebeské planety jsou pro něho přeludem a co se jógové dokonalosti týče, o tu se nestará ani v nejmenším, neboť jejích výsledků dosahuje automaticky. To vše je možné, když člověk následuje pokyny Caitanyi Mahāprabhua, a stane se tak oddaným Pána.

9.5.26

Verš

śrī-śuka uvāca
athāmbarīṣas tanayeṣu rājyaṁ
samāna-śīleṣu visṛjya dhīraḥ
vanaṁ viveśātmani vāsudeve
mano dadhad dhvasta-guṇa-pravāhaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — tímto způsobem; ambarīṣaḥ — král Ambarīṣa; tanayeṣu — svým synům; rājyam — království; samāna-śīleṣu — kteří byli stejně způsobilí jako jejich otec; visṛjya — když rozdělil; dhīraḥ — největší učenec, Mahārāja Ambarīṣa; vanam — do lesa; viveśa — vstoupil; ātmani — na Nejvyššího Pána; vāsudeve — Pána Kṛṣṇu, známého jako Vāsudeva; manaḥ — mysl; dadhat — soustředící; dhvasta — překonal; guṇa-pravāhaḥ — vlny kvalit hmotné přírody.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Potom již Mahārāja Ambarīṣa nechtěl dále žít obklopen hmotnými věcmi a na základě své pokročilosti v oddané službě zanechal aktivního rodinného života. Když rozdělil majetek mezi své syny, kteří byli stejně způsobilí jako on, vstoupil do stavu vānaprasthy a odešel do lesa, aby plně soustředil mysl na Pána Vāsudevu.

Význam

Mahārāja Ambarīṣa byl čistý oddaný, osvobozený v každé životní situaci, neboť oddaný je osvobozený neustále, jak prohlásil Śrīla Rūpa Gosvāmī:

īhā yasya harer dāsye
karmaṇā manasā girā
nikhilāsv apy avasthāsu
jīvan-muktaḥ sa ucyate

Takto učí Śrīla Rūpa Gosvāmī v Bhakti-rasāmṛta-sindhu, že pokud si člověk nepřeje nic jiného než sloužit Pánu, je osvobozený za všech okolností. Nepochybně to platilo i o Mahārāji Ambarīṣovi, ale jako ideální král přesto vstoupil do stavu vānaprasthy, kdy se zřekl života s rodinou. Pro člověka je nezbytné skončit s rodinnými závazky a plně se soustředit na lotosové nohy Vāsudevy. Proto Mahārāja Ambarīṣa rozdělil království mezi své syny a zanechal rodinného života.

9.5.27

Verš

ity etat puṇyam ākhyānam
ambarīṣasya bhūpate
saṅkīrtayann anudhyāyan
bhakto bhagavato bhavet

Synonyma

iti — takto; etat — toto; puṇyam ākhyānam — zbožné jednání v historii; ambarīṣasya — Mahārāje Ambarīṣe; bhūpate — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); saṅkīrtayan — opěvováním, opakováním; anudhyāyan — nebo meditací o; bhaktaḥ — oddaný; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; bhavet — může se stát.

Překlad

Ten, kdo vypráví tento příběh o činnostech Mahārāje Ambarīṣe, nebo o něm dokonce jen přemýšlí, se bezpochyby stane čistým oddaným Pána.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura na tomto místě uvádí velmi výstižný příklad. Ten, kdo chce mít čím dál víc peněz, se nespokojí ani s tím, že je milionář či multimilionář, ale chce jakýmkoliv způsobem bohatnout ještě dál. Stejně uvažuje i oddaný — není nikdy natolik spokojený, aby si myslel: “Toto je hranice mé oddané služby.” Čím více Pánu slouží, tím více služby chce ještě vykonat. Taková je povaha oddaného. Mahārāja Ambarīṣa byl ve svém rodinném životě nepochybně čistým oddaným a ve všech ohledech dokonalý, neboť svou mysl a všechny smysly používal výhradně v oddané službě (sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayor vacāṁsi vaikuṇṭha-guṇānuvarṇane). Z tohoto důvodu byl vnitřně spokojený (sarvopādhi-vinirmuktaṁ tat-paratvena nirmalam / hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa- sevanaṁ bhaktir ucyate). Přesto však odešel z domova a vydal se do lesa, aby soustředil mysl výhradně na lotosové nohy Kṛṣṇy, tak jako se obchodník snaží vydělávat víc a víc, přestože mu, co se týče bohatství, již nic nechybí. Díky této snaze neustále expandovat svou oddanou službu oddaný dosahuje nejvznešenějšího postavení. Zatímco na úrovni karmy se obchodník, který chce stále více peněz, jen víc a víc zaplétá, oddaný je čím dál tím osvobozenější.

9.5.28

Verš

ambarīṣasya caritaṁ
ye śṛṇvanti mahātmanaḥ
muktiṁ prayānti te sarve
bhaktyā viṣṇoḥ prasādataḥ

Synonyma

ambarīṣasya — Mahārāje Ambarīṣe; caritam — o povaze; ye — ti, kdo; śṛṇvanti — naslouchají; mahā-ātmanaḥ — velké osobnosti, vznešeného oddaného; muktim — osvobození; prayānti — jistě dosáhnou; te — ti; sarve — všichni; bhaktyā — jednoduše oddanou službou; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; prasādataḥ — milostí.

Překlad

Ti, kdo naslouchají o činnostech Mahārāje Ambarīṣe, velkého oddaného, budou milostí Pána bezpochyby osvobozeni a bez váhání se stanou oddanými.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k páté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Durvāsův život je ušetřen”.

KAPITOLA ŠESTÁ

Poklesnutí mudrce Saubhariho

9.6.1

Verš

śrī-śuka uvāca
virūpaḥ ketumāñ chambhur
ambarīṣa-sutās trayaḥ
virūpāt pṛṣadaśvo ’bhūt
tat-putras tu rathītaraḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; virūpaḥ — jménem Virūpa; ketumān — jménem Ketumān; śambhuḥ — jménem Śambhu; ambarīṣa — Ambarīṣe Mahārāje; sutāḥ trayaḥ — tři synové; virūpāt — od Virūpy; pṛṣadaśvaḥ — jménem Pṛṣadaśva; abhūt — byl; tat-putraḥ — jeho syn; tu — a; rathītaraḥ — jménem Rathītara.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó Mahārāji Parīkṣite, Ambarīṣa měl tři syny, kteří se jmenovali Virūpa, Ketumān a Śambhu. Virūpův syn se jmenoval Pṛṣadaśva a jeho synem byl Rathītara.

9.6.2

Verš

rathītarasyāprajasya
bhāryāyāṁ tantave ’rthitaḥ
aṅgirā janayām āsa
brahma-varcasvinaḥ sutān

Synonyma

rathītarasya — Rathītary; aprajasya — který neměl žádné syny; bhāryāyām — s jeho manželkou; tantave — aby rozmnožil rod; arthitaḥ — požádaný; aṅgirāḥ — vznešený mudrc Aṅgirā; janayām āsa — zplodil; brahma- varcasvinaḥ — kteří měli bráhmanské vlastnosti; sutān — syny.

Překlad

Rathītara zůstal bez synů, a proto požádal velkého mudrce Aṅgiru, aby zplodil syny za něho. Na jeho žádost počal Aṅgirā potomky v lůně Rathītarovy ženy. Všichni tito synové přišli na svět obdařeni bráhmanskou silou.

Význam

Ve védských dobách se občas přistupovalo k tomu, že muž se obrátil na jiného, vznešenějšího muže, aby v lůně jeho ženy zplodil lepší potomstvo. Žena se v takovém případě přirovnává k zemědělskému poli. Majitel pole může zaměstnat jiného člověka, aby na poli vypěstoval obilí, ale jelikož úroda pochází z půdy, je považována za majetek toho, komu půda patří. Za určitých okolností bylo dovoleno, aby ženu oplodnil někdo jiný než její manžel, ale synové, kteří se jí narodili, se stali syny jejího manžela a byli nazýváni kṣetra-jāta. Rathītara neměl žádné syny, a proto se uchýlil k této metodě.

9.6.3

Verš

ete kṣetra-prasūtā vai
punas tv āṅgirasāḥ smṛtāḥ
rathītarāṇāṁ pravarāḥ
kṣetropetā dvi-jātayaḥ

Synonyma

ete — synové zplození Aṅgirou; kṣetra-prasūtāḥ — stali se dětmi Rathītary a patřili k jeho rodině (jelikož se narodili z lůna jeho manželky); vai — jistě; punaḥ — znovu; tu — ale; āṅgirasāḥ — dynastie Aṅgiry; smṛtāḥ — byli zváni; rathītarāṇām — ze všech synů Rathītary; pravarāḥ — hlavní; kṣetra-upetāḥ — protože pocházeli z kṣetry (pole); dvi-jātayaḥ — zvaní brāhmaṇové (jelikož byli směsí brāhmaṇy a kṣatriyi).

Překlad

Díky svému zrození z lůna Rathītarovy ženy byli tito synové známí jako příslušníci dynastie Rathītary, ale protože se narodili z Aṅgirova semene, byli zároveň známí jako příslušníci dynastie Aṅgiry. Představovali předvoj všeho Rathītarova potomstva, neboť byli pro svůj původ považováni za brāhmaṇy.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura slovu dvi-jātayaḥ přisuzuje význam “smíšená kasta”, směs brāhmaṇy a kṣatriyi.

9.6.4

Verš

kṣuvatas tu manor jajñe
ikṣvākur ghrāṇataḥ sutaḥ
tasya putra-śata-jyeṣṭhā
vikukṣi-nimi-daṇḍakāḥ

Synonyma

kṣuvataḥ — během kýchání; tu — ale; manoḥ — Manua; jajñe — narodil se; ikṣvākuḥ — jménem Ikṣvāku; ghrāṇataḥ — z nosních dírek; sutaḥ — syn; tasya — Ikṣvākua; putra-śata — sto synů; jyeṣṭhāḥ — význační; vikukṣi — jménem Vikukṣi; nimi — jménem Nimi; daṇḍakāḥ — jménem Daṇḍakā.

Překlad

Synem Manua byl Ikṣvāku. Narodil se z Manuových nosních dírek, když kýchal. Král Ikṣvāku měl sto synů, z nichž nejvýznačnější byli Vikukṣi, Nimi a Daṇḍakā.

Význam

Bhāgavatam (9.1.11-12) již zahrnul Ikṣvākua mezi deset synů, které Manu zplodil v lůně své ženy Śraddhy, ale podle Śrīdhara Svāmīho se jednalo o zevšeobecnění. Zde je konkrétně uvedeno, že se Ikṣvāku narodil z pouhého Manuova kýchnutí.

9.6.5

Verš

teṣāṁ purastād abhavann
āryāvarte nṛpā nṛpa
pañca-viṁśatiḥ paścāc ca
trayo madhye ’pare ’nyataḥ

Synonyma

teṣām — ze všech těchto synů; purastāt — na východní straně; abhavan — stali se; āryāvarte — v oblasti zvané Āryāvarta, ležící mezi Himálajem a pohořím Vindhya; nṛpāḥ — králové; nṛpa — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); pañca-viṁśatiḥ — dvacet pět; paścāt — na západní straně; ca — také; trayaḥ — tři z nich; madhye — uprostřed (mezi východem a západem); apare — ostatní; anyataḥ — na jiných místech.

Překlad

Dvacet pět z tohoto sta synů se stalo králi na západní straně Āryāvarty, oblasti mezi Himálajem a pohořím Vindhya. Dalších dvacet pět synů se stalo králi na východě Āryāvarty a tři hlavní synové kralovali uprostřed. Ostatní synové vládli na různých jiných místech.

9.6.6

Verš

sa ekadāṣṭakā-śrāddhe
ikṣvākuḥ sutam ādiśat
māṁsam ānīyatāṁ medhyaṁ
vikukṣe gaccha mā ciram

Synonyma

saḥ — ten král (Mahārāja Ikṣvāku); ekadā — jednou; aṣṭakā-śrāddhe — během ledna, února a března, když se obětuje předkům; ikṣvākuḥ — král Ikṣvāku; sutam — svému synovi; ādiśat — nařídil; māṁsam — maso; ānīyatām — přines; medhyam — čisté (získané lovem); vikukṣe — ó Vikukṣi; gaccha — ihned se vydej; mā ciram — neprodleně.

Překlad

Během ledna, února a března se konají oběti předkům zvané aṣṭakā- śrāddha. Obřad śrāddha se koná v tmavé polovině měsíce. Když Mahārāja Ikṣvāku prováděl tyto oběti, nařídil svému synovi Vikukṣimu, aby se neprodleně vydal do lesa obstarat nějaké čisté maso.

9.6.7

Verš

tatheti sa vanaṁ gatvā
mṛgān hatvā kriyārhaṇān
śrānto bubhukṣito vīraḥ
śaśaṁ cādad apasmṛtiḥ

Synonyma

tathā — v souladu s tímto pokynem; iti — takto; saḥ — Vikukṣi; vanam — do lesa; gatvā — jdoucí; mṛgān — zvěř; hatvā — zabíjející; kriyā-arhaṇān — vhodná pro yajñu při obřadu śrāddha; śrāntaḥ — když se unavil; bubhukṣitaḥ — a hladový; vīraḥ — hrdina; śaśam — zajíce; ca — také; ādat — snědl; apasmṛtiḥ — zapomínající (že maso bylo určeno k obětování).

Překlad

Poté se Ikṣvākuův syn Vikukṣi odebral do lesa a zabil mnoho zvířat vhodných k obětování. Když na něho však padla únava a hlad, zapomněl se a jednoho zabitého zajíce snědl.

Význam

Je zřejmé, že kṣatriyové zabíjeli v lese zvířata, jejichž maso se hodilo k obětování během určité yajñi. Oběť předkům při obřadu śrāddha je rovněž yajña, a právě při ní bylo možné obětovat maso získané lovem v lese. V současném věku Kali je to však zakázáno. Śrī Caitanya Mahāprabhu v této souvislosti citoval verš z Brahma-vaivarta Purāṇy:

aśvamedhaṁ gavālambhaṁ
sannyāsaṁ pala-paitṛkam
devareṇa sutotpattiṁ
kalau pañca vivarjayet

“V tomto věku Kali je zakázáno pět činů — obětovat koně, obětovat krávu, přijmout sannyās, obětovat předkům maso a plodit děti s manželkou svého bratra.” Slovo pala-paitṛkam se vztahuje na obětování masa předkům. Dříve byla tato oběť dovolena, ale v tomto věku je zakázána. V Kali-yuze umí každý lovit zvířata, ale většina lidí jsou śūdrové, nikoliv kṣatriyové. Podle védských pravidel však bylo pouze kṣatriyům dovoleno lovit, zatímco śūdrové mohli jíst maso poté, co obětovali kozu nebo jiné méně významné zvíře před božstvem bohyně Kālī či podobných polobohů. Obecně není pojídání masa úplně zakázáno; určitá třída lidí může za jistých okolností a dodržování určitých pravidel maso jíst. Jíst hovězí maso je však přísně zakázáno všem. V Bhagavad-gītě Kṛṣṇa sám mluví o ochraně krav (go-rakṣyam). Někteří lidé mohou vzhledem ke svému postavení a pokynům śāster maso jíst, ale nikdy ne maso krav. Kravám musí být poskytována veškerá ochrana.

9.6.8

Verš

śeṣaṁ nivedayām āsa
pitre tena ca tad-guruḥ
coditaḥ prokṣaṇāyāha
duṣṭam etad akarmakam

Synonyma

śeṣam — zbytky; nivedayām āsa — dal; pitre — svému otci; tena — jím; ca — také; tat-guruḥ — jejich kněz či duchovní mistr; coditaḥ — požádán; prokṣaṇāya — o očištění; āha — řekl; duṣṭam — poskvrněné; etat — všechno toto maso; akarmakam — nelze je použít k obětování při obřadu śrāddha.

Překlad

Vikukṣi dal zbytky masa králi Ikṣvākuovi, který je předal Vasiṣṭhovi k očištění. Vasiṣṭha však ihned pochopil, že si Vikukṣi již část masa vzal, a proto řekl, že je pro obřad śrāddha nelze použít.

Význam

To, co má být obětováno při yajñi, nemůže nikdo ochutnat dříve, než je to nabídnuto Božstvu. V našich chrámech je toto pravidlo zavedeno. Dokud není jídlo obětováno Božstvu, nelze je z kuchyně jíst. Pokud si někdo něco vezme ještě před obětováním, je celý pokrm poskvrněn a již ho nelze obětovat. Ti, kdo se věnují uctívání Božstev, to musí dobře vědět, aby se při své službě vyvarovali přestupků.

9.6.9

Verš

jñātvā putrasya tat karma
guruṇābhihitaṁ nṛpaḥ
deśān niḥsārayām āsa
sutaṁ tyakta-vidhiṁ ruṣā

Synonyma

jñātvā — vědom si; putrasya — svého syna; tat — ten; karma — čin; guruṇā — od duchovního učitele (Vasiṣṭhy); abhihitam — informován; nṛpaḥ — král (Ikṣvāku); deśāt — ze země; niḥsārayām āsa — vyhnal; sutam — syna; tyakta-vidhim — protože porušil usměrňující zásady; ruṣā — v hněvu.

Překlad

Když se král Ikṣvāku dozvěděl od Vasiṣṭhy, co jeho syn udělal, nesmírně ho to rozzlobilo. Nařídil proto Vikukṣimu, aby opustil zemi, protože porušil usměrňující zásady.

9.6.10

Verš

sa tu vipreṇa saṁvādaṁ
jñāpakena samācaran
tyaktvā kalevaraṁ yogī
sa tenāvāpa yat param

Synonyma

saḥ — Mahārāja Ikṣvāku; tu — jistě; vipreṇa — s brāhmaṇou (Vasiṣṭhou); saṁvādam — rozhovor; jñāpakena — se zvěstovatelem; samācaran — jednající podle toho; tyaktvā — opouštějící; kalevaram — toto tělo; yogī — jako bhakti-yogī ve stavu odříkání; saḥ — král; tena — tímto pokynem; avāpa — dosáhl; yat — postavení, které; param — nejvyšší.

Překlad

Velký učený brāhmaṇa Vasiṣṭha, jenž přednášel o Absolutní Pravdě, poučil Mahārāje Ikṣvākua, který pak vstoupil do stavu odříkání. Dodržováním jogínských zásad dosáhl po opuštění hmotného těla nejvyšší dokonalosti.

9.6.11

Verš

pitary uparate ’bhyetya
vikukṣiḥ pṛthivīm imām
śāsad īje hariṁ yajñaiḥ
śaśāda iti viśrutaḥ

Synonyma

pitari — když jeho otec; uparate — v době, kdy už byl zproštěn království; abhyetya — když se vrátil; vikukṣiḥ — syn jménem Vikukṣi; pṛthivīm — planetě Zemi; imām — této; śāsat — vládnoucí; īje — uctíval; harim — Nejvyšší Osobnost Božství; yajñaiḥ — konáním různých obětí; śaśa-adaḥ — Śaśāda (“ten, který snědl zajíce”); iti — tak; viśrutaḥ — proslulý.

Překlad

Poté, co otec opustil tento svět, se Vikukṣi vrátil do své země a stal se králem, který vládl planetě Zemi a konal různé oběti pro uspokojení Nejvyšší Osobnosti Božství. Později se o něm mluvilo jako o Śaśādovi.

9.6.12

Verš

purañjayas tasya suta
indravāha itīritaḥ
kakutstha iti cāpy uktaḥ
śṛṇu nāmāni karmabhiḥ

Synonyma

puram-jayaḥ — Purañjaya (“dobyvatel sídla”); tasya — jeho (Vikukṣiho); sutaḥ — syn; indra-vāhaḥ — Indravāha (“ten, jehož přepravuje Indra”); iti — tak; īritaḥ — zvaný; kakutsthaḥ — Kakutstha (“sedící na hrbu býka”); iti — tak; ca — také; api — vskutku; uktaḥ — zvaný; śṛṇu — slyš; nāmāni — všechna tato jména; karmabhiḥ — podle svých činností.

Překlad

Synem Śaśādy byl Purañjaya, který je také zván Indravāha a někdy Kakutstha. Prosím slyš, jak různými činnostmi získal tato různá jména.

9.6.13

Verš

kṛtānta āsīt samaro
devānāṁ saha dānavaiḥ
pārṣṇigrāho vṛto vīro
devair daitya-parājitaiḥ

Synonyma

kṛta-antaḥ — ničivá válka; āsīt — byla; samaraḥ — boj; devānām — polobohů; saha — s; dānavaiḥ — démony; pārṣṇigrāhaḥ — výborný pomocník; vṛtaḥ — přijatý; vīraḥ — hrdina; devaiḥ — polobohy; daitya — démony; parājitaiḥ — kteří byli poraženi.

Překlad

V dávných dobách probíhala mezi polobohy a démony ničivá válka. Polobozi prohrávali, a proto přijali Purañjayu za svého pomocníka, a pak démony porazili. Z toho důvodu je tento hrdina známý jako Purañjaya — “ten, kdo dobyl sídlo démonů”.

9.6.14

Verš

vacanād deva-devasya
viṣṇor viśvātmanaḥ prabhoḥ
vāhanatve vṛtas tasya
babhūvendro mahā-vṛṣaḥ

Synonyma

vacanāt — na pokyn, kvůli slovům; deva-devasya — Nejvyššího Pána všech polobohů; viṣṇoḥ — Pán Viṣṇu; viśva-ātmanaḥ — Nadduše celého stvoření; prabhoḥ — Pán, vládce; vāhanatve — jelikož měl být přepravcem; vṛtaḥ — zaměstnaný; tasya — ve službě Purañjayovi; babhūva — stal se; indraḥ — nebeský král; mahā-vṛṣaḥ — velký býk.

Překlad

Purañjaya souhlasil, že všechny démony pobije, ale s podmínkou, že Indra bude jeho přepravcem. Pro svou pýchu Indra zprvu nemohl na tento návrh přistoupit, ale později ho na příkaz Nejvyššího Pána Viṣṇua přijal a stal se velkým býkem, který Purañjayu vozil.

9.6.15-16

Verš

sa sannaddho dhanur divyam
ādāya viśikhāñ chitān
stūyamānas tam āruhya
yuyutsuḥ kakudi sthitaḥ

tejasāpyāyito viṣṇoḥ
puruṣasya mahātmanaḥ
pratīcyāṁ diśi daityānāṁ
nyaruṇat tridaśaiḥ puram

Synonyma

saḥ — on, Purañjaya; sannaddhaḥ — dobře vyzbrojen; dhanuḥ divyam — prvotřídní či transcendentální luk; ādāya — beroucí; viśikhān — šípy; śitān — velmi ostré; stūyamānaḥ — velebený; tam — na něho (býka); āruhya — když se vyhoupl; yuyutsuḥ — připravil se k boji; kakudi — na hrbu býka; sthitaḥ — sedící; tejasā — silou; āpyāyitaḥ — obdařený; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; puruṣasya — Nejvyšší Osoby, Kṛṣṇy; mahā-ātmanaḥ — Nadduše; pratīcyām — na západní; diśi — straně; daityānām — démonů; nyaruṇat — obklíčil; tridaśaiḥ — obklopen polobohy; puram — sídlo.

Překlad

Purañjaya, dobře chráněný brněním, se s touhou bojovat chopil transcendentálního luku a velice ostrých šípů a veleben polobohy se vyhoupl na hřbet býka (neboli Indry) a usadil se na jeho hrbu. Proto je nazýván Kakutstha. Indravāha se jmenuje proto, že seděl na velkém býku, zplnomocněn Pánem Viṣṇuem, který je Nadduší a Nejvyšší Osobou. Obklopen polobohy zaútočil na sídlo démonů na západní straně.

9.6.17

Verš

tais tasya cābhūt pradhanaṁ
tumulaṁ loma-harṣaṇam
yamāya bhallair anayad
daityān abhiyayur mṛdhe

Synonyma

taiḥ — s démony; tasya — jeho, Purañjayi; ca — také; abhūt — byl; pradhanam — boj; tumulam — krutý; loma-harṣaṇam — při zaslechnutí o něm se ježí vlasy; yamāya — do sídla Yamarāje; bhallaiḥ — svými šípy; anayat — poslal; daityān — démony; abhiyayuḥ — kteří se k němu přiblížili; mṛdhe — v tom boji.

Překlad

Mezi démony a Purañjayou vypukl krutý boj — tak krutý, že když o něm člověk slyší, zježí se mu vlasy na hlavě. Všechny démony, kteří se mu odvážili postavit, poslal Purañjaya svými šípy okamžitě do sídla Yamarāje.

9.6.18

Verš

tasyeṣu-pātābhimukhaṁ
yugāntāgnim ivolbaṇam
visṛjya dudruvur daityā
hanyamānāḥ svam ālayam

Synonyma

tasya — jeho (Purañjayovo); iṣu-pāta — vystřelování šípů; abhimukham — před; yuga-anta — na konci věku; agnim — plameny; iva — přesně jako; ulbaṇam — dravé; visṛjya — vzdávající útok; dudruvuḥ — uprchli; daityāḥ — všichni démoni; hanyamānāḥ — zabíjeni (Purañjayou); svam — svého; ālayam — do sídla.

Překlad

Démoni, kteří zůstali naživu, když zbytek jejich armády padl, rychle utekli do svých domovů, aby se zachránili před planoucími šípy Indravāhy, jež připomínaly plameny zpustošení na konci věku.

9.6.19

Verš

jitvā paraṁ dhanaṁ sarvaṁ
sastrīkaṁ vajra-pāṇaye
pratyayacchat sa rājarṣir
iti nāmabhir āhṛtaḥ

Synonyma

jitvā — když porazil; param — nepřátele; dhanam — bohatství; sarvam — všechno; sa-strīkam — s jejich manželkami; vajra-pāṇaye — Indrovi, který nosí blesk; pratyayacchat — vrátil a předal; saḥ — ten; rāja-ṛṣiḥ — svatý král (Purañjaya); iti — tak; nāmabhiḥ — jmény; āhṛtaḥ — nazývaný.

Překlad

Poté, co svatý král Purañjaya zvítězil, dal vše — včetně nepřítelova bohatství a manželek — Indrovi, jenž nosí blesk. Za to je oslavován jako Purañjaya. To je tedy vysvětlení, proč je pro své různé činnosti známý pod různými jmény.

9.6.20

Verš

purañjayasya putro ’bhūd
anenās tat-sutaḥ pṛthuḥ
viśvagandhis tataś candro
yuvanāśvas tu tat-sutaḥ

Synonyma

purañjayasya — Purañjayův; putraḥ — syn; abhūt — narodil se; anenāḥ — jménem Anenā; tat-sutaḥ — jeho syn; pṛthuḥ — jménem Pṛthu; viśvagandhiḥ — jménem Viśvagandhi; tataḥ — jeho syn; candraḥ — jménem Candra; yuvanāśvaḥ — jménem Yuvanāśva; tu — jistě; tat-sutaḥ — jeho syn.

Překlad

Purañjayův syn se jmenoval Anenā, jeho synem byl Pṛthu a synem Pṛthua se stal Viśvagandhi. Viśvagandhi měl syna Candru a Candra Yuvanāśvu.

9.6.21

Verš

śrāvastas tat-suto yena
śrāvastī nirmame purī
bṛhadaśvas tu śrāvastis
tataḥ kuvalayāśvakaḥ

Synonyma

śrāvastaḥ — jménem Śrāvasta; tat-sutaḥ — syn Yuvanāśvy; yena — jímž; śrāvastī — zvané Śrāvastī; nirmame — bylo postaveno; purī — velké město; bṛhadaśvaḥ — Bṛhadaśva; tu — ovšem; śrāvastiḥ — zplozený Śrāvastou; tataḥ — od něho; kuvalayāśvakaḥ — jménem Kuvalayāśva.

Překlad

Yuvanāśva měl syna Śrāvastu, který nechal postavit město zvané Śrāvastī Purī. Synem Śrāvasty byl Bṛhadaśva a jeho synem byl Kuvalayāśva. Tak se dynastie rozrůstala.

9.6.22

Verš

yaḥ priyārtham utaṅkasya
dhundhu-nāmāsuraṁ balī
sutānām eka-viṁśatyā
sahasrair ahanad vṛtaḥ

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; priya-artham — pro uspokojení; utaṅkasya — vznešeného mudrce Utaṅky; dhundhu-nāma — jménem Dhundhu; asuram — démona; balī — velice mocný (Kuvalayāśva); sutānām — synů; eka-viṁśatyā — dvaceti jedna; sahasraiḥ — tisíci; ahanat — zabil; vṛtaḥ — doprovázený.

Překlad

Velice mocný Kuvalayāśva zabil démona jménem Dhundhu, aby uspokojil mudrce Utaṅku. Učinil tak s pomocí svých dvaceti jedna tisíc synů.

9.6.23-24

Verš

dhundhumāra iti khyātas
tat-sutās te ca jajvaluḥ
dhundhor mukhāgninā sarve
traya evāvaśeṣitāḥ

dṛḍhāśvaḥ kapilāśvaś ca
bhadrāśva iti bhārata
dṛḍhāśva-putro haryaśvo
nikumbhas tat-sutaḥ smṛtaḥ

Synonyma

dhundhu-māraḥ — hubitel Dhundhua; iti — takto; khyātaḥ — nazývaný; tat-sutāḥ — jeho synové; te — oni všichni; ca — rovněž; jajvaluḥ — spáleni; dhundhoḥ — Dhundhua; mukha-agninā — ohněm vycházejícím z úst; sarve — všichni; trayaḥ — tři; eva — pouze; avaśeṣitāḥ — zůstali naživu; dṛḍhāśvaḥ — Dṛḍhāśva; kapilāśvaḥ — Kapilāśva; ca — a; bhadrāśvaḥ — Bhadrāśva; iti — tak; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite; dṛḍhāśva-putraḥ — syn Dṛḍhāśvy; haryaśvaḥ — jménem Haryaśva; nikumbhaḥ — Nikumbha; tat-sutaḥ — jeho syn; smṛtaḥ — dobře známý.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, z toho důvodu je Kuvalayāśva oslavovaný jako Dhundhumāra (“hubitel Dhundhua”). Všichni jeho synové kromě tří však byli spáleni na popel ohněm vycházejícím z Dhundhuových úst. Synové, kteří zbyli, se jmenovali Dṛḍhāśva, Kapilāśva a Bhadrāśva. Dṛḍhāśvovi se narodil syn jménem Haryaśva, jehož syn je známý jako Nikumbha.

9.6.25

Verš

bahulāśvo nikumbhasya
kṛśāśvo ’thāsya senajit
yuvanāśvo ’bhavat tasya
so ’napatyo vanaṁ gataḥ

Synonyma

bahulāśvaḥ — jménem Bahulāśva; nikumbhasya — Nikumbhy; kṛśāśvaḥ — jménem Kṛśāśva; atha — poté; asya — Kṛśāśvy; senajit — Senajit; yuvanāśvaḥ — jménem Yuvanāśva; abhavat — narodil se; tasya — Senajita; saḥ — on; anapatyaḥ — bez synů; vanam gataḥ — odešel do lesa jako vānaprastha.

Překlad

Synem Nikumbhy byl Bahulāśva, jeho syn se jmenoval Kṛśāśva, ten měl syna Senajita a Senajit Yuvanāśvu. Yuvanāśva byl bez synů, a proto zanechal rodinného života a odešel do lesa.

9.6.26

Verš

bhāryā-śatena nirviṇṇa
ṛṣayo ’sya kṛpālavaḥ
iṣṭiṁ sma vartayāṁ cakrur
aindrīṁ te susamāhitāḥ

Synonyma

bhāryā-śatena — doprovázený stovkou manželek; nirviṇṇaḥ — sklíčený; ṛṣayaḥ — mudrci (v lese); asya — k němu; kṛpālavaḥ — velice milostiví; iṣṭim — obřad; sma — v minulosti; vartayām cakruḥ — zahájili; aindrīm — zvaný Indra-yajña; te — oni všichni; su-samāhitāḥ — s velkou péčí a pozorností.

Překlad

Přestože vzal Yuvanāśva svých sto manželek do lesa s sebou, byli všichni sklíčení. Mudrci žijící v lese však byli ke králi milostiví a začali pečlivě a pozorně konat Indra-yajñu, aby mohl mít syna.

Význam

Člověk může vstoupit do stavu vānaprasthy i se svou manželkou, ale znamená to, že zcela přestane žít jako hospodář. Král Yuvanāśva sice zanechal rodinného života, ale byl spolu se svými ženami stále sklíčený, protože neměl syna.

9.6.27

Verš

rājā tad-yajña-sadanaṁ
praviṣṭo niśi tarṣitaḥ
dṛṣṭvā śayānān viprāṁs tān
papau mantra-jalaṁ svayam

Synonyma

rājā — král (Yuvanāśva); tat-yajña-sadanam — do obětní arény; praviṣṭaḥ — vešel; niśi — v noci; tarṣitaḥ — žíznivý; dṛṣṭvā — když viděl; śayānān — odpočívající; viprān — všechny brāhmaṇy; tān — je všechny; papau — vypil; mantra-jalam — vodu posvěcenou mantrami; svayam — sám.

Překlad

Jednou v noci měl král žízeň, a proto vešel do obětní arény. Když viděl, že všichni brāhmaṇové ulehli k odpočinku, sám vypil posvěcenou vodu, kterou měla vypít jeho žena.

Význam

Yajñi, které brāhmaṇové konají podle védských pravidel, jsou tak mocné, že posvěcení vody védskými mantrami umožňuje dosáhnout kýženého výsledku. V tomto případě posvětili brāhmaṇové vodu se záměrem, aby ji při yajñi vypila králova manželka, ale řízením prozřetelnosti se tam král v noci vydal, a jelikož měl žízeň, vypil ji sám.

9.6.28

Verš

utthitās te niśamyātha
vyudakaṁ kalaśaṁ prabho
papracchuḥ kasya karmedaṁ
pītaṁ puṁsavanaṁ jalam

Synonyma

utthitāḥ — po probuzení; te — oni všichni; niśamya — když viděli; atha — poté; vyudakam — prázdnou; kalaśam — nádobu; prabho — ó králi Parīkṣite; papracchuḥ — ptali se; kasya — čí; karma — skutek; idam — toto; pītam — vypitá; puṁsavanam — jež měla způsobit narození dítěte; jalam — voda.

Překlad

Když brāhmaṇové vstali z lůžek a uviděli prázdnou nádobu, ptali se, kdo vypil vodu určenou k početí dítěte.

9.6.29

Verš

rājñā pītaṁ viditvā vai
īśvara-prahitena te
īśvarāya namaś cakrur
aho daiva-balaṁ balam

Synonyma

rājñā — králem; pītam — vypitá; viditvā — když zjistili; vai — jistě; īśvara- prahitena — inspirovaným prozřetelností; te — oni všichni; īśvarāya — Nejvyšší Osobnosti Božství, svrchovanému vládci; namaḥ cakruḥ — složili uctivé poklony; aho — běda; daiva-balam — moc prozřetelnosti; balam — je skutečná moc.

Překlad

Jakmile brāhmaṇové zjistili, že to byl král, kdo na popud svrchovaného vládce vodu vypil, zvolali: “Běda! Moc prozřetelnosti je skutečně mocná! Nikdo nedokáže vzdorovat moci Nejvyššího.” Tak se s úctou klaněli Pánu.

9.6.30

Verš

tataḥ kāla upāvṛtte
kukṣiṁ nirbhidya dakṣiṇam
yuvanāśvasya tanayaś
cakravartī jajāna ha

Synonyma

tataḥ — poté; kāle — čas; upāvṛtte — když byl zralý; kukṣim — dolní část břicha; nirbhidya — prorážející; dakṣiṇam — pravou stranu; yuvanāśvasya — krále Yuvanāśvy; tanayaḥ — syn; cakravartī — se všemi příznivými znaky krále; jajāna — zrozený; ha — v minulosti.

Překlad

Poté, když dozrál čas, vyšel z pravé dolní části břicha Mahārāje Yuvanāśvy syn nesoucí všechny příznivé znaky mocného krále.

9.6.31

Verš

kaṁ dhāsyati kumāro ’yaṁ
stanye rorūyate bhṛśam
māṁ dhātā vatsa mā rodīr
itīndro deśinīm adāt

Synonyma

kam — kým; dhāsyati — bude zásoben mlékem; kumāraḥ — dítě; ayam — toto; stanye — že chce pít mateřské mléko; rorūyate — naříká; bhṛśam — velice; mām dhātā — napij se mě; vatsa — milé dítě; mā rodīḥ — neplač; iti — tak; indraḥ — král Indra; deśinīm — ukazováček; adāt — dal mu cucat.

Překlad

Novorozeně tolik plakalo, aby dostalo mateřské mléko, že z toho byli všichni brāhmaṇové nešťastní. “Kdo se o ně postará?” ptali se. Tehdy přišel Indra, jehož při této yajñi uctívali, a hned dítě utěšil. “Neplač,” řekl a strčil mu ukazováček do pusy. “Můžeš se napít mě.”

9.6.32

Verš

na mamāra pitā tasya
vipra-deva-prasādataḥ
yuvanāśvo ’tha tatraiva
tapasā siddhim anvagāt

Synonyma

na — ne; mamāra — zemřel; pitā — otec; tasya — od dítětě; vipra-deva- prasādataḥ — díky milosti a požehnání brāhmaṇů; yuvanāśvaḥ — král Yuvanāśva; atha — poté; tatra eva — na tom samém místě; tapasā — askezí; siddhim — dokonalosti; anvagāt — dosáhl.

Překlad

Díky požehnání od brāhmaṇů nepadl Yuvanāśva, otec dítěte, za oběť smrti. Po této události se věnoval přísné askezi a na stejném místě také dosáhl dokonalosti.

9.6.33-34

Verš

trasaddasyur itīndro ’ṅga
vidadhe nāma yasya vai
yasmāt trasanti hy udvignā
dasyavo rāvaṇādayaḥ

yauvanāśvo ’tha māndhātā
cakravarty avanīṁ prabhuḥ
sapta-dvīpavatīm ekaḥ
śaśāsācyuta-tejasā

Synonyma

trasat-dasyuḥ — jménem Trasaddasyu (“ten, kdo je hrozbou zlodějům a darebákům”); iti — takto; indraḥ — král nebes; aṅga — můj milý králi; vidadhe — dal; nāma — jméno; yasya — jehož; vai — jistě; yasmāt — z něhož; trasanti — mají strach; hi — vskutku; udvignāḥ — zdroje úzkosti; dasyavaḥ — zloději a darebáci; rāvaṇa-ādayaḥ — v čele s velkými Rākṣasy jako Rāvaṇa; yauvanāśvaḥ — syn Yuvanāśvy; atha — tak; māndhātā — zvaný Māndhātā; cakravartī — panovník světa; avanīm — povrch této Země; prabhuḥ — pán; sapta-dvīpa-vatīm — skládající se ze sedmi ostrovů; ekaḥ — sám, jediný; śaśāsa — vládl; acyuta-tejasā — mocný díky milosti Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Māndhātā, Yuvanāśvův syn, naháněl strach Rāvaṇovi a dalším zlodějům a darebákům, kteří byli zdrojem úzkosti. Ó králi Parīkṣite, proto byl známý jako Trasaddasyu. Toto jméno mu dal král Indra. Milostí Nejvyšší Osobnosti Božství byl Yuvanāśvův syn tak mocný, že když se stal králem, panoval celému světu složenému ze sedmi ostrovů jako jeho jediný vládce.

9.6.35-36

Verš

īje ca yajñaṁ kratubhir
ātma-vid bhūri-dakṣiṇaiḥ
sarva-devamayaṁ devaṁ
sarvātmakam atīndriyam

dravyaṁ mantro vidhir yajño
yajamānas tathartvijaḥ
dharmo deśaś ca kālaś ca
sarvam etad yad ātmakam

Synonyma

īje — uctíval; ca — i; yajñam — Pána obětí; kratubhiḥ — velkými obřady; ātma-vit — díky seberealizaci plně při vědomí; bhūri-dakṣiṇaiḥ — velkými dary brāhmaṇům; sarva-deva-mayam — který zahrnuje všechny polobohy; devam — Pána; sarva-ātmakam — Nadduši každého; ati-indriyam — transcendentálního; dravyam — složky; mantraḥ — recitování védských hymnů; vidhiḥ — usměrňující zásady; yajñaḥ — uctívání; yajamānaḥ — konatel; tathā — s; ṛtvijaḥ — kněží; dharmaḥ — náboženské zásady; deśaḥ — země; ca — a; kālaḥ — čas; ca — také; sarvam — vše; etat — to vše; yat — to, co je; ātmakam — příznivé pro seberealizaci.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství se neliší od příznivých aspektů velkých obětí, jimiž jsou složky oběti, recitace védských hymnů, usměrňující zásady, konatel, kněží, výsledky oběti, obětní aréna a doba obětování. Māndhātā znal principy seberealizace, a proto uctíval Nejvyšší Duši, Nejvyšší Osobnost Božství, Pána Viṣṇua, jenž zahrnuje všechny polobohy. Rozdával také velké dary brāhmaṇům, a tak prováděl yajñu, aby uctil Pána.

9.6.37

Verš

yāvat sūrya udeti sma
yāvac ca pratitiṣṭhati
tat sarvaṁ yauvanāśvasya
māndhātuḥ kṣetram ucyate

Synonyma

yāvat — dokud; sūryaḥ — slunce; udeti — vyšlo na obzoru; sma — dříve; yāvat — dokud; ca — také; pratitiṣṭhati — zůstává; tat — všechny výše uvedené věci; sarvam — vše; yauvanāśvasya — syna Yuvanāśvy; māndhātuḥ — zvaného Māndhātā; kṣetram — místo; ucyate — je řečeno, že je.

Překlad

Všechna místa, odkud slunce na obzoru vychází, kde jasně září a kam zapadá, jsou známá jako vlastnictví slavného Māndhāty, syna Yuvanāśvy.

9.6.38

Verš

śaśabindor duhitari
bindumatyām adhān nṛpaḥ
purukutsam ambarīṣaṁ
mucukundaṁ ca yoginam
teṣāṁ svasāraḥ pañcāśat
saubhariṁ vavrire patim

Synonyma

śaśabindoḥ — král proslulý jako Śaśabindu; duhitari — s dcerou; bindumatyām — jejíž jméno bylo Bindumatī; adhāt — zplodil; nṛpaḥ — král (Māndhātā); purukutsam — Purukutsu; ambarīṣam — Ambarīṣe; mucukundam — Mucukundu; ca — rovněž; yoginam — vysoce pokročilého mystika; teṣām — jejich; svasāraḥ — sestry; pañcāśat — padesát; saubharim — vznešeného mudrce Saubhariho; vavrire — vzaly si; patim — za manžela.

Překlad

Māndhātā zplodil v lůně Bindumatī, dcery krále Śaśabindua, tři syny—Purukutsu, Ambarīṣe a Mucukundu, který byl velkým mystickým yogīnem. Tito tři bratři měli padesát sester, a ty všechny si vzaly za manžela velkého mudrce Saubhariho.

9.6.39-40

Verš

yamunāntar-jale magnas
tapyamānaḥ paraṁ tapaḥ
nirvṛtiṁ mīna-rājasya
dṛṣṭvā maithuna-dharmiṇaḥ

jāta-spṛho nṛpaṁ vipraḥ
kanyām ekām ayācata
so ’py āha gṛhyatāṁ brahman
kāmaṁ kanyā svayaṁvare

Synonyma

yamunā-antaḥ-jale — v hlubinách řeky Yamuny; magnaḥ — zcela ponořený; tapyamānaḥ — oddávající se askezi; param — neobyčejná; tapaḥ — askeze; nirvṛtim — rozkoš; mīna-rājasya — obrovské ryby; dṛṣṭvā — vidící; maithuna-dharmiṇaḥ — zapojené v pohlavním aktu; jāta-spṛhaḥ — zatoužil po sexu; nṛpam — krále (Māndhātu); vipraḥ — brāhmaṇa (Saubhari Ṛṣi); kanyām ekām — jednu dceru; ayācata — prosil o; saḥ — on, král; api — také; āha — řekl; gṛhyatām — můžeš si vzít; brahman — ó brāhmaṇo; kāmam — jak si ona bude přát; kanyā — dcera; svayaṁvare — osobní výběr.

Překlad

Saubhari Ṛṣi podstupoval askezi v hlubinách řeky Yamuny, když tu spatřil rybí pár při pohlavním aktu. Tak si uvědomil rozkoš pohlavního života a probuzená touha ho přiměla k tomu, aby šel za králem Māndhātou a poprosil ho o jednu z jeho dcer. Král mu na jeho žádost odpověděl: “Ó brāhmaṇo, každá z mých dcer si může sama vybrat manžela, jakého bude chtít.”

Význam

To je začátek příběhu o mudrci Saubharim. Podle Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura byl Māndhātā králem Mathury a Saubhari Ṛṣi prováděl svou askezi ponořený hluboko v řece Yamuně. Když mudrc pocítil pohlavní touhu, vynořil se z vody a šel požádat krále Māndhātu, aby mu dal jednu ze svých dcer za manželku.

9.6.41-42

Verš

sa vicintyāpriyaṁ strīṇāṁ
jaraṭho ’ham asan-mataḥ
valī-palita ejat-ka
ity ahaṁ pratyudāhṛtaḥ

sādhayiṣye tathātmānaṁ
sura-strīṇām abhīpsitam
kiṁ punar manujendrāṇām
iti vyavasitaḥ prabhuḥ

Synonyma

saḥ — on, Saubhari Muni; vicintya — říkal si v duchu; apriyam — neoblíbený; strīṇām — ženami; jaraṭhaḥ — kvůli své stařecké neduživosti; aham — já; asat-mataḥ — nechtěný; valī — vrásčitý; palitaḥ — s šedivými vlasy; ejat-kaḥ — se stále se chvějící hlavou; iti — takto; aham — já; pratyudāhṛtaḥ — odmítnutý (jimi); sādhayiṣye — budu jednat takovým způsobem; tathā — aby; ātmānam — mé tělo; sura-strīṇām — pro božské ženy z nebeských planet; abhīpsitam — žádoucí; kim — co potom říci o; punaḥ — ještě; manuja-indrāṇām — dcerách světských králů; iti — takto; vyavasitaḥ — odhodlaný; prabhuḥ — Saubhari, mocný mystik.

Překlad

Saubhari Muni uvažoval: “Kvůli svému stáří jsem nyní neduživý, vlasy mi zšedly, kůže na mně visí a hlava se mi stále chvěje. Kromě toho jsem yogī, a proto se ženám nelíbím. Když mě tedy král odmítl, proměním své tělo tak, aby po mně toužily i nebeské ženy, o dcerách světských králů ani nemluvě.”

9.6.43

Verš

muniḥ praveśitaḥ kṣatrā
kanyāntaḥpuram ṛddhimat
vṛtaḥ sa rāja-kanyābhir
ekaṁ pañcāśatā varaḥ

Synonyma

muniḥ — Saubhari Muni; praveśitaḥ — vpuštěný; kṣatrā — palácovým sluhou; kanyā-antaḥpuram — do komnat princezen; ṛddhi-mat — oplývající nesmírným bohatstvím v každém ohledu; vṛtaḥ — přijatý; saḥ — on; rāja- kanyābhiḥ — všemi princeznami; ekam — on sám; pañcāśatā — všemi padesáti; varaḥ — manžel.

Překlad

Potom se Saubhari Muni proměnil ve spanilého mladíka a palácový sluha ho uvedl do komnat princezen, oplývajících nesmírným bohatstvím. Všech padesát princezen ho pak přijalo za manžela, přestože byl jediný muž.

9.6.44

Verš

tāsāṁ kalir abhūd bhūyāṁs
tad-arthe ’pohya sauhṛdam
mamānurūpo nāyaṁ va
iti tad-gata-cetasām

Synonyma

tāsām — všech princezen; kaliḥ — hádka a svár; abhūt — vypukl; bhūyān — velice; tat-arthe — kvůli Saubhari Munimu; apohya — zapomínající na; sauhṛdam — dobré vztahy; mama — můj; anurūpaḥ — vhodný muž; na — ne; ayam — tento; vaḥ — tvůj; iti — takto; tat-gata-cetasām — našly zalíbení ve.

Překlad

Princezny k němu byly natolik přitahovány, že zapomněly na své sesterské vztahy a začaly se mezi sebou hádat. Každá z nich tvrdila: “Tento muž se hodí jen pro mě, a ne pro tebe.” Tak vznikl velký svár.

9.6.45-46

Verš

sa bahv-ṛcas tābhir apāraṇīya-
tapaḥ-śriyānarghya-paricchadeṣu
gṛheṣu nānopavanāmalāmbhaḥ-
saraḥsu saugandhika-kānaneṣu

mahārha-śayyāsana-vastra-bhūṣaṇa-
snānānulepābhyavahāra-mālyakaiḥ
svalaṅkṛta-strī-puruṣeṣu nityadā
reme ’nugāyad-dvija-bhṛṅga-vandiṣu

Synonyma

saḥ — on, Saubhari Ṛṣi; bahu-ṛcaḥ — mistr védských manter; tābhiḥ — se svými manželkami; apāraṇīya — neomezené; tapaḥ — výsledek askeze; śriyā — bohatstvím; anarghya — předměty, které slouží požitku; paricchadeṣu — s nejrůznějšími oděvy; gṛheṣu — v domě a v pokojích; nānā — rozmanité; upavana — parky; amala — průzračná; ambhaḥ — voda; saraḥsu — v jezerech; saugandhika — lahodná vůně; kānaneṣu — v zahradách; mahā- arha — drahocenné; śayyā — lůžkoviny; āsana — sedadla; vastra — oblečení; bhūṣaṇa — ozdoby; snāna — místa na koupání; anulepa — santál; abhyavahāra — chutná jídla; mālyakaiḥ — a s girlandami; su-alaṅkṛta — náležitě oblečené a ozdobené; strī — ženy; puruṣeṣu — i s muži; nityadā — stále; reme — užíval si; anugāyat — doprovázené zpěvem; dvija — ptáci; bhṛṅga — čmeláci; vandiṣu — a profesionální zpěváci.

Překlad

Jelikož Saubhari Muni byl mistr dokonalého pronášení manter, jeho přísná askeze mu zajistila bohatý dům s šaty, šperky a náležitě oblečeným a ozdobeným služebnictvem, rozmanité parky, v nichž byla jezera s čistou vodou, a zahrady. V zahradách, provoněných květinami různých druhů, štěbetali ptáci a bzučely čmeláci, což vytvářelo vhodný doprovod profesionálním zpěvákům. Dům mudrce Saubhariho byl hojně vybaven drahocennými postelemi, poduškami, ozdobami a vším potřebným ke koupelím. Byly v něm různé santálové pasty, květinové girlandy a chutná jídla. Takto obklopený bohatstvím se Saubhari Muni věnoval se svými četnými manželkami rodinnému životu.

Význam

Saubhari Ṛṣi byl mocný yogī. Jógová dokonalost s sebou přináší osm hmotných výsad: aṇimā, laghimā, mahimā, prāpti, prākāmya, īśitva, vaśitva a kāmā-vasāyitā. Saubhari Muni díky své jógové dokonalosti zařídil prvotřídní možnosti k hmotnému požitku. Slovo bahv-ṛca znamená “mistr v pronášení manter”. Tak jako lze hmotné bohatství získat obyčejnými hmotnými prostředky, lze je také získat subtilními prostředky, pomocí manter. Recitací manter obstaral Saubhari Muni hmotné bohatství, ale to neznamenalo dokonalost života. Jak dále uvidíme, hmotné bohatství se mu později znechutilo, a proto vše opustil a znovu se vrátil do lesa jako vānaprastha, aby docílil konečného úspěchu. Ti, kdo nejsou ātma-tattva- vit, kdo neznají duchovní hodnotu života, se spokojí s vnějším hmotným bohatstvím, ale ty, kteří jsou na úrovni ātma-tattva-vit, hmotné bohatství neláká. To je ponaučení, které můžeme získat ze života a činností mudrce Saubhariho.

9.6.47

Verš

yad-gārhasthyaṁ tu saṁvīkṣya
sapta-dvīpavatī-patiḥ
vismitaḥ stambham ajahāt
sārvabhauma-śriyānvitam

Synonyma

yat — ten, jehož; gārhasthyam — rodinný život; tu — ale; saṁvīkṣya — když viděl; sapta-dvīpa-vatī-patiḥ — Māndhātā, který byl králem celého světa složeného ze sedmi ostrovů; vismitaḥ — užasl; stambham — pýchy na své významné postavení; ajahāt — vzdal se; sārva-bhauma — panovník celého světa; śriyā-anvitam — požehnaný bohatstvím všeho druhu.

Překlad

Māndhātā, král celého světa složeného ze sedmi ostrovů, žasl, když viděl bohatství domácnosti mudrce Saubhariho. Vzdal se tedy své falešné pýchy na postavení světového vládce.

Význam

Každý je pyšný na své postavení, ale zde král celého světa žasl nad tím, že Saubhari Muni ho ve všech maličkostech, jež přispívají k hmotnému štěstí, svým bohatstvím překonal.

9.6.48

Verš

evaṁ gṛheṣv abhirato
viṣayān vividhaiḥ sukhaiḥ
sevamāno na cātuṣyad
ājya-stokair ivānalaḥ

Synonyma

evam — tak; gṛheṣu — v péči o domácnost; abhirataḥ — stále zabraný; viṣayān — hmotné předměty požitku; vividhaiḥ — s různými druhy; sukhaiḥ — štěstí; sevamānaḥ — užívající si; na — ne; ca — rovněž; atuṣyat — uspokojovalo ho; ājya-stokaiḥ — kapkami tuku; iva — jako; analaḥ — oheň.

Překlad

Tak si Saubhari Muni užíval smyslového požitku v hmotném světě, ale vůbec ho to neuspokojovalo, tak jako oheň nepřestává hořet, když se do něj neustále po kapkách přilévá tuk.

Význam

Hmotná touha je jako planoucí oheň. Neustálým přiléváním tuku se bude oheň jen a jen zvětšovat a nikdy neuhasne. Snaha uspokojit hmotné touhy posluhováním hmotným požadavkům nebude tedy nikdy úspěšná. V moderní civilizaci každý usiluje o hospodářský rozvoj, což je další způsob, jak neustále přilévat tuk do hmotného ohně. Západní země dospěly k vrcholu hmotné civilizace, ale lidé jsou tam stále nespokojení. Skutečnou spokojenost přináší vědomí Kṛṣṇy. To potvrzuje Bhagavad-gītā (5.29), kde Kṛṣṇa říká:

bhoktāraṁ yajña-tapasāṁ
sarva-loka-maheśvaram
suhṛdaṁ sarva-bhūtānāṁ
jñātvā māṁ śāntim ṛcchati

“Ten, kdo si je Mě plně vědom a zná Mě coby konečného příjemce veškerých obětí a askeze, Nejvyššího Pána všech planet a polobohů a přejícího přítele všech živých bytostí, se zbaví hmotných strastí a dosáhne klidu a míru.” Proto je nutné, aby se člověk snažil rozvíjet vědomí Kṛṣṇy za řádného dodržování usměrňujících zásad. Pak bude moci dosáhnout věčného, blaženého života v míru a poznání.

9.6.49

Verš

sa kadācid upāsīna
ātmāpahnavam ātmanaḥ
dadarśa bahv-ṛcācāryo
mīna-saṅga-samutthitam

Synonyma

saḥ — on, Saubhari Muni; kadācit — jednoho dne; upāsīnaḥ — sedící; ātma-apahnavam — poklesnutí z úrovně tapasyi; ātmanaḥ — způsobené sebou samotným; dadarśa — pozoroval; bahu-ṛca-ācāryaḥ — Saubhari Muni, mistr v pronášení manter; mīna-saṅga — pohlavní akt ryb; samutthitam — způsobené touto událostí.

Překlad

Když potom Saubhari Muni, mistr v pronášení manter, jednoho dne seděl sám na odlehlém místě, přemýšlel o příčině svého poklesnutí, kterou bylo jednoduše to, že se stal svědkem pohlavního života ryb.

Význam

Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že důvodem, proč Saubhari Muni poklesl z úrovně askeze, byla vaiṣṇava-aparādha. Došlo k ní tak, že když se chtěl Garuḍa nasytiti rybou, Saubhari Muni jí nepatřičně poskytl ochranu. Tím, že překazil Garuḍovy plány ohledně jídla, se dopustil vážného přestupku proti vaiṣṇavovi. Tato vaiṣṇava-aparādha, přestupek u lotosových nohou vaiṣṇavy, se stala příčinou jeho poklesnutí ze vznešené úrovně mystické tapasyi. Z toho plyne, že vaiṣṇavovi by nikdo neměl klást do cesty překážky. To je ponaučení, které si musíme vzít z této události týkající se mudrce Saubhariho.

9.6.50

Verš

aho imaṁ paśyata me vināśaṁ
tapasvinaḥ sac-carita-vratasya
antarjale vāri-cara-prasaṅgāt
pracyāvitaṁ brahma ciraṁ dhṛtaṁ yat

Synonyma

aho — běda; imam — toto; paśyata — pohleďte; me — mne; vināśam — poklesnutí; tapasvinaḥ — který býval tak mocným mystikem podstupujícím askezi; sat-carita — s výborným charakterem, dodržující všechna potřebná usměrňující pravidla; vratasya — toho, kdo striktně dodržoval svůj slib; antaḥ-jale — ve vodních hlubinách; vāri-cara-prasaṅgāt — kvůli milostným hrám ryb; pracyāvitam — poklesl; brahma — z úrovně realizace Brahmanu, provádění askeze; ciram — po dlouhou dobu; dhṛtam — vykonávané; yat — který.

Překlad

“Běda! Přestože jsem se věnoval askezi dokonce ve vodních hlubinách a dodržoval všechna usměrňující pravidla po vzoru jiných světců, ztratil jsem výsledky své dlouhodobé askeze jen kvůli tomu, že jsem přišel do styku s milostným životem ryb. Každý by měl vzít toto poklesnutí v patrnost a poučit se z něho.”

9.6.51

Verš

saṅgaṁ tyajeta mithuna-vratīnāṁ mumukṣuḥ
sarvātmanā na visṛjed bahir-indriyāṇi
ekaś caran rahasi cittam ananta īśe
yuñjīta tad-vratiṣu sādhuṣu cet prasaṅgaḥ

Synonyma

saṅgam — společenství; tyajeta — musí odmítnout; mithuna-vratīnām — toho, kdo se oddává sexu, ať už dovolenému, nebo nedovolenému; mumukṣuḥ — ti, kdo chtějí dosáhnout osvobození; sarva-ātmanā — v každém ohledu; na — ne; visṛjet — používat; bahiḥ-indriyāṇi — vnější smysly; ekaḥ — sám; caran — pohybující se; rahasi — na odlehlém místě; cittam — srdce; anante īśe — upřené na lotosové nohy neomezené Nejvyšší Osobnosti Božství; yuñjīta — člověk se může sdružovat; tat-vratiṣu — s lidmi stejné kategorie (toužícími po vysvobození z hmotných pout); sādhuṣu — s těmito světci; cet — jestliže; prasaṅgaḥ — chce se stýkat.

Překlad

“Ten, kdo touží po vysvobození z hmotných pout, se musí vzdát společnosti všech, kteří dychtí po sexu, a nesmí používat své smysly k vnějším činnostem (dívat se, poslouchat, mluvit, chodit a tak dále). Měl by se zdržovat v ústraní, upírat mysl pouze na lotosové nohy neomezené Osobnosti Božství, a jestliže chce mít nějakou společnost, má se sdružovat s těmi, kdo jednají podobně.”

Význam

Saubhari Muni vyvozuje závěry ze své vlastní zkušenosti a učí, že ti, kdo chtějí překonat hmotný oceán, se musejí vzdát společnosti všech, kteří touží po sexu a hromadění peněz. Totéž radil Śrī Caitanya Mahāprabhu:

niṣkiñcanasya bhagavad-bhajanonmukasya
pāraṁ paraṁ jigamiṣor bhava-sāgarasya
sandarśanaṁ viṣayiṇām atha yoṣitāṁ ca
hā hanta hanta viṣa-bhakṣaṇato 'py asādhu

(Caitanya-candrodaya-nāṭaka 8.27)

“Pro toho, kdo s veškerou vážností touží překonat hmotný oceán a zaměstnat se transcendentální láskyplnou službou Pánu bez hmotných motivů, je pohled na materialistu holdujícího smyslovému požitku nebo na ženu s podobnými zájmy horší než se úmyslně napít jedu.”

Ten, kdo si přeje být plně vysvobozen z hmotných pout, se může věnovat transcendentální láskyplné službě Pánu. Nesmí se sdružovat s těmi, kdo jsou viṣayī — s materialisty a osobami toužícími po pohlavním životě. Každý materialista má zájem o sex. Je tedy jasně řečeno, že vznešená svatá osoba se má vyhýbat společnosti lidí s hmotnými sklony. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura také doporučuje, aby oddaný sloužil ācāryům, a pokud touží po nějaké společnosti, nechť je to společnost oddaných (tāṅdera caraṇa sevi bhakta-sane vāsa). Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy zakládá mnohá střediska právě proto, aby vytvářelo oddané. Záměrem je, aby se lidé sdružováním se členy těchto středisek automaticky zbavili zájmu o hmotné záležitosti. Přestože je to ctižádostivý plán, milostí Śrī Caitanyi Mahāprabhua se tato společnost ukazuje být účinnou. Tím, že se obyčejní lidé začínají sdružovat s členy hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, přijímají prasādam a zpívají Hare Kṛṣṇa mantru, dělají znatelný pokrok. Saubhari Muni lituje, že se špatné společnosti nevyhnul ani ve vodních hlubinách. Poklesl kvůli nevhodné společnosti pářících se ryb. Ani osamělé místo není bezpečné, pokud tam chybí dobrá společnost.

9.6.52

Verš

ekas tapasvy aham athāmbhasi matsya-saṅgāt
pañcāśad āsam uta pañca-sahasra-sargaḥ
nāntaṁ vrajāmy ubhaya-kṛtya-manorathānāṁ
māyā-guṇair hṛta-matir viṣaye ’rtha-bhāvaḥ

Synonyma

ekaḥ — pouze jeden; tapasvī — velký mudrc; aham — já; atha — tak; ambhasi — hluboko ve vodě; matsya-saṅgāt — kvůli společnosti ryb; pañcāśat — padesát; āsam — získal manželek; uta — a navíc s každou z nich zplodil sto synů; pañca-sahasra-sargaḥ — pět tisíc potomků; na antam — žádný konec; vrajāmi — nacházím; ubhaya-kṛtya — povinnosti v tomto i příštím životě; manorathānām — výplody mysli; māyā-guṇaiḥ — ovlivněn kvalitami hmotné přírody; hṛta — ztracen; matiḥ viṣaye — silně přitahován hmotnými věcmi; artha-bhāvaḥ — předměty pravého zájmu.

Překlad

“Na začátku jsem byl sám a věnoval se askezi mystické yogy, ale později jsem se kvůli společnosti ryb, které se pářily, zatoužil oženit. Tehdy jsem se stal manželem padesáti žen a s každou z nich jsem zplodil sto synů; má rodina se tak rozrostla na pět tisíc členů. Působením kvalit hmotné přírody jsem poklesl a začal si myslet, že mě hmotný život učiní šťastným. Mé hmotné touhy po požitku v tomto a příštím životě proto nemají konce.”

9.6.53

Verš

evaṁ vasan gṛhe kālaṁ
virakto nyāsam āsthitaḥ
vanaṁ jagāmānuyayus
tat-patnyaḥ pati-devatāḥ

Synonyma

evam — tak; vasan — žijící; gṛhe — doma; kālam — trávící čas; viraktaḥ — odpoutal se; nyāsam — do stavu odříkání; āsthitaḥ — vstoupil; vanam — do lesa; jagāma — odešel; anuyayuḥ — následován; tat-patnyaḥ — všemi svými manželkami; pati-devatāḥ — protože jejich manžel byl jediným cílem jejich uctívání.

Překlad

Takto strávil nějaký čas rodinným životem, ale pak se od hmotného požitku odpoutal. Jako vānaprastha odešel do lesa, aby se tam rozžehnal s hmotnou společností. Jeho věrné manželky ho následovaly, neboť neměly jiné útočiště než svého muže.

9.6.54

Verš

tatra taptvā tapas tīkṣṇam
ātma-darśanam ātmavān
sahaivāgnibhir ātmānaṁ
yuyoja paramātmani

Synonyma

tatra — v lese; taptvā — provádějící askezi; tapaḥ — usměrňující zásady askeze; tīkṣṇam — velice přísně; ātma-darśanam — jež napomáhá seberealizaci; ātmavān — vědom si vlastního já; saha — s; eva — jistě; agnibhiḥ — ohni; ātmānam — svou osobu; yuyoja — zaměstnal; parama-ātmani — jednání s Nejvyšší Duší.

Překlad

Když Saubhari Muni, který si byl dobře vědom vlastního já, žil v lese, prováděl přísnou askezi. Díky tomu se nakonec v ohni hořícím v době smrti zaměstnal službou Nejvyšší Osobnosti Božství.

Význam

Oheň v době smrti spálí hrubohmotné tělo, a pokud není přítomna již žádná touha po hmotném požitku, znamená to i konec jemnohmotného těla a zůstane jen čistá duše. To je potvrzeno v Bhagavad-gītě (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti). Pokud se živá bytost vysvobodí z hrubohmotného i jemnohmotného těla a zůstane čistá duše, vrátí se domů, zpátky k Bohu, aby se zapojila do služby Pánu. Tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti — jde domů, zpátky k Bohu. Vidíme tedy, že Saubhari Muni této dokonalosti dosáhl.

9.6.55

Verš

tāḥ sva-patyur mahārāja
nirīkṣyādhyātmikīṁ gatim
anvīyus tat-prabhāveṇa
agniṁ śāntam ivārciṣaḥ

Synonyma

tāḥ — všechny Saubhariho manželky; sva-patyuḥ — se svým manželem; mahārāja — ó králi Parīkṣite; nirīkṣya — když viděly; adhyātmikīm — duchovní; gatim — postup; anvīyuḥ — následovaly; tat-prabhāveṇa — vlivem svého muže (přestože nebyly způsobilé, díky zásluhám svého manžela mohly jít do duchovního světa i ony); agnim — oheň; śāntam — vyhaslý; iva — jako; arciṣaḥ — plameny.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, když manželky mudrce Saubhariho viděly, jak jejich manžel postupuje do duchovní existence, díky jeho duchovní síle mohly do duchovního světa vstoupit i ony, tak jako zanikají plameny, když uhasne oheň.

Význam

V Bhagavad-gītě (9.32) je uvedeno: striyo vaiśyās tathā śūdrās te 'pi yānti parāṁ gatim. Co se týče dodržování duchovních zásad, ženám nejsou připisovány příliš velké schopnosti, ale pokud má žena to štěstí, že získala dobrého, duchovně pokročilého manžela, a pokud mu neustále slouží, pak získá stejný prospěch jako její muž. Zde je jasně řečeno, že manželky mudrce Saubhariho vstoupily díky zásluhám svého manžela rovněž do duchovního světa. Nebyly k tomu sice způsobilé, ale jelikož věrně následovaly svého muže, dosáhly duchovního světa společně s ním. Žena by tedy měla být věrnou služebnicí svého manžela, a je-li duchovně pokročilý, získá i ona automaticky příležitost dospět do duchovního světa.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k šesté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Poklesnutí mudrce Saubhariho”.

KAPITOLA SEDMÁ

Potomci krále Māndhāty

9.7.1

Verš

śrī-śuka uvāca
māndhātuḥ putra-pravaro
yo ’mbarīṣaḥ prakīrtitaḥ
pitāmahena pravṛto
yauvanāśvas tu tat-sutaḥ
hārītas tasya putro ’bhūn
māndhātṛ-pravarā ime

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; māndhātuḥ — Māndhāty; putra-pravaraḥ — význačný syn; yaḥ — ten, který; ambarīṣaḥ — pod jménem Ambarīṣa; prakīrtitaḥ — známý; pitāmahena — svým dědem Yuvanāśvou; pravṛtaḥ — přijatý; yauvanāśvaḥ — pojmenovaný Yauvanāśva; tu — a; tat-sutaḥ — Ambarīṣův syn; hārītaḥ — jménem Hārīta; tasya — Yauvanāśvy; putraḥ — syn; abhūt — stali se; māndhātṛ — v dynastii Māndhāty; pravarāḥ — velmi důležitými; ime — oni všichni.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Nejvýznačnějším ze synů Māndhāty byl ten, který je známý jako Ambarīṣa. Jeho děd Yuvanāśva ho přijal za svého syna. Ambarīṣův syn se jmenoval Yauvanāśva a jeho synem byl Hārīta. Ambarīṣa, Hārīta i Yauvanāśva byli velice důležitými členy Māndhātovy dynastie.

9.7.2

Verš

narmadā bhrātṛbhir dattā
purukutsāya yoragaiḥ
tayā rasātalaṁ nīto
bhujagendra-prayuktayā

Synonyma

narmadā — jménem Narmadā; bhrātṛbhiḥ — svými bratry; dattā — byla dána; purukutsāya — Purukutsovi; yā — ta, která; uragaiḥ — hady (sarpa- gaṇa); tayā — jí; rasātalam — do nižších končin vesmíru; nītaḥ — byl přiveden; bhujaga-indra-prayuktayā — kterou poslal Vāsuki, král hadů.

Překlad

Hadí bratři Narmady dali svou sestru Purukutsovi, a ta ho na pokyn Vāsukiho přivedla do nižších končin vesmíru.

Význam

Nežli začne Śukadeva Gosvāmī popisovat potomky Māndhātova syna Purukutsy, nejprve uvádí, jak se oženil s Narmadou, jež byla vyslána, aby ho přivedla do nižších končin vesmíru.

9.7.3

Verš

gandharvān avadhīt tatra
vadhyān vai viṣṇu-śakti-dhṛk
nāgāl labdha-varaḥ sarpād
abhayaṁ smaratām idam

Synonyma

gandharvān — obyvatele Gandharvaloky; avadhīt — pozabíjel; tatra — tam (v nižších končinách vesmíru); vadhyān — kteří si zasloužili smrt; vai — jistě; viṣṇu-śakti-dhṛk — zplnomocněný Pánem Viṣṇuem; nāgāt — od Nāgů; labdha-varaḥ — dostal požehnání; sarpāt — před hady; abhayam — záruky; smaratām — těch, kdo vzpomínají; idam — na tuto událost.

Překlad

Tam, v Rasātale, dokázal Purukutsa zplnomocněním Pána Viṣṇua pobít všechny Gandharvy, kteří si to zasloužili. Dostal za to od hadů požehnání, že každý, kdo si vzpomene na tento příběh-jak ho Narmadā přivedla do nižších končin vesmíru-bude ochráněn před hadím útokem.

9.7.4

Verš

trasaddasyuḥ paurukutso
yo ’naraṇyasya deha-kṛt
haryaśvas tat-sutas tasmāt
prāruṇo ’tha tribandhanaḥ

Synonyma

trasaddasyuḥ — jenž se jmenoval Trasaddasyu; paurukutsaḥ — syn Purukutsy; yaḥ — který; anaraṇyasya — Anaraṇyi; deha-kṛt — otec; haryaśvaḥ — jménem Haryaśva; tat-sutaḥ — Anaraṇyův syn; tasmāt — od něho (Haryaśvy); prāruṇaḥ — jménem Prāruṇa; atha — potom, od Prāruṇy; tribandhanaḥ — jeho syn, Tribandhana.

Překlad

Synem Purukutsy byl Trasaddasyu, jenž se stal otcem Anaraṇyi. Anaraṇyovým synem byl Haryaśva, otec Prāruṇy. Prāruṇa se stal otcem Tribandhany.

9.7.5-6

Verš

tasya satyavrataḥ putras
triśaṅkur iti viśrutaḥ
prāptaś cāṇḍālatāṁ śāpād
guroḥ kauśika-tejasā

saśarīro gataḥ svargam
adyāpi divi dṛśyate
pātito ’vāk-śirā devais
tenaiva stambhito balāt

Synonyma

tasya — Tribandhany; satyavrataḥ — jehož jméno bylo Satyavrata; putraḥ — syn; triśaṅkuḥ — pod jménem Triśaṅku; iti — tak; viśrutaḥ — známý; prāptaḥ — získal; cāṇḍālatām — vlastnosti caṇḍāly, horší, než má śūdra; śāpāt — kvůli prokletí; guroḥ — od svého otce; kauśika-tejasā — silou Kauśiky (Viśvāmitry); saśarīraḥ — v současném těle; gataḥ — dostal se; svargam — na nebeskou planetu; adya api — dodnes; divi — na nebi; dṛśyate — je možné vidět; pātitaḥ — poté, co spadl; avāk-śirāḥ — visící hlavou dolů; devaiḥ — zásahem polobohů; tena — Viśvāmitrou; eva — vskutku; stambhitaḥ — zastaven; balāt — vyšší silou.

Překlad

Synem Tribandhany byl Satyavrata, známý též pod jménem Triśaṅku. Za to, že unesl dceru brāhmaṇy během jejího sňatku, ho jeho otec proklel, aby se stal caṇḍālou-člověkem na nižší úrovni, než je śūdra. Díky vlivu Viśvāmitry se ve svém hmotném těle dostal do vyššího planetárního systému, na nebeské planety, ale zásahem polobohů znovu spadl. Viśvāmitra však svou silou zajistil, aby nespadl až úplně dolů, a dodnes je možné ho vidět, jak visí na nebi hlavou dolů.

9.7.7

Verš

traiśaṅkavo hariścandro
viśvāmitra-vasiṣṭhayoḥ
yan-nimittam abhūd yuddhaṁ
pakṣiṇor bahu-vārṣikam

Synonyma

traiśaṅkavaḥ — Triśaṅkuův syn; hariścandraḥ — jménem Hariścandra; viśvāmitra-vasiṣṭhayoḥ — mezi Viśvāmitrou a Vasiṣṭhou; yat-nimittam — kvůli Hariścandrovi; abhūt — vznikl; yuddham — velký boj; pakṣiṇoḥ — kteří byli proměněni v ptáky; bahu-vārṣikam — po mnoho let.

Překlad

Synem Triśaṅkua byl Hariścandra. Kvůli němu vznikl spor mezi Viśvāmitrou a Vasiṣṭhou, kteří spolu pak mnoho let bojovali, proměněni v ptáky.

Význam

Viśvāmitra a Vasiṣṭha byli odvěcí nepřátelé. Viśvāmitra byl dříve kṣatriyou a podstoupil tvrdou askezi, aby se mohl stát brāhmaṇou, ale Vasiṣṭha ho nechtěl uznat. Vládly tedy mezi nimi stálé rozepře. Později ho však Vasiṣṭha uznal na základě Viśvāmitrovy vlastnosti odpouštět. Hariścandra jednou prováděl yajñu, při níž byl Viśvāmitra knězem, ale ten se na něho rozhněval a vzal mu všechno jeho vlastnictví, jež si přisvojil jako dakṣiṇu. To se však nelíbilo Vasiṣṭhovi, a proto mezi ním a Viśvāmitrou vypukl svár. Jejich hádka se tak vyhrotila, že se vzájemně prokleli. Jeden z nich řekl: “Ať je z tebe pták!” a druhý řekl: “Z tebe ať je kachna!” Oba se tak stali opeřenci a přeli se kvůli Hariścandrovi po mnoho let. Vidíme, že i tak velký mystický yogī, jako byl Saubhari, padl za oběť smyslovému požitku a tak mocní mudrci, jako byl Vasiṣṭha a Viśvāmitra, se stali ptáky. To je typické pro hmotný svět. Ābrahma-bhuvanāl lokāḥ punar āvartino 'rjuna. V tomto hmotném světě nebo v tomto vesmíru musí každý podstoupit utrpení zrození, smrti, stáří a nemoci (janma-mṛtyu-jarā-vyādhi), bez ohledu na to, jak vznešené hmotné vlastnosti má. Proto Kṛṣṇa říká, že hmotný svět je místem utrpení (duḥkhālayam aśāśvatam). Bhāgavatam uvádí: padaṁ padaṁ yad vipadām-nebezpečí zde číhá na každém kroku. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, které lidem dává možnost prostým zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry hmotný svět nadobro opustit, je proto největším požehnáním pro lidskou společnost.

9.7.8

Verš

so ’napatyo viṣaṇṇātmā
nāradasyopadeśataḥ
varuṇaṁ śaraṇaṁ yātaḥ
putro me jāyatāṁ prabho

Synonyma

saḥ — tento Hariścandra; anapatyaḥ — nemající syna; viṣaṇṇa-ātmā — a proto velmi smutný; nāradasya — Nārady; upadeśataḥ — na radu; varuṇam — k Varuṇovi; śaraṇam yātaḥ — uchýlil se; putraḥ — syn; me — mně; jāyatām — nechť se narodí; prabho — ó můj pane.

Překlad

Hariścandra neměl žádného syna, a proto byl velice smutný. Jednou se proto na radu mudrce Nārady uchýlil k Varuṇovi a řekl mu: “Můj pane, nemám žádného syna. Mohl bys mi prosím jednoho dát?”

9.7.9

Verš

yadi vīro mahārāja
tenaiva tvāṁ yaje iti
tatheti varuṇenāsya
putro jātas tu rohitaḥ

Synonyma

yadi — jestliže; vīraḥ — bude syn; mahārāja — ó Mahārāji Parīkṣite; tena eva — dokonce za použití toho syna; tvām — tobě; yaje — vykonám oběť; iti — tak; tathā — jak si přeješ; iti — bylo přijato; varuṇena — Varuṇou; asya — Mahārāje Hariścandry; putraḥ — syn; jātaḥ — narodil se; tu — vskutku; rohitaḥ — jménem Rohita.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Hariścandra požádal Varuṇu: “Můj pane, jestliže se mi narodí syn, vykonám s ním oběť pro tvé uspokojení.” Když to Hariścandra prohlásil, Varuṇa odpověděl: “Budiž.” Díky Varuṇově požehnání pak Hariścandra zplodil syna Rohitu.

9.7.10

Verš

jātaḥ suto hy anenāṅga
māṁ yajasveti so ’bravīt
yadā paśur nirdaśaḥ syād
atha medhyo bhaved iti

Synonyma

jātaḥ — narodil se; sutaḥ — syn; hi — vskutku; anena — za použití tohoto syna; aṅga — ó Hariścandro; mām — mně; yajasva — vykonej oběť; iti — tak; saḥ — on, Varuṇa; abravīt — pravil; yadā — když; paśuḥ — zvíře; nirdaśaḥ — uplynulo deset dní; syāt — má se stát; atha — tehdy; medhyaḥ — vhodné k obětování; bhavet — stává se; iti — tak (pravil Hariścandra).

Překlad

Když se potom dítě narodilo, Varuṇa přišel za Hariścandrou a řekl mu: “Teď máš syna. Můžeš ho tedy použít pro mou oběť.” V odpověď na to Hariścandra pravil: “Zvíře se stává způsobilým k obětování teprve po deseti dnech od narození.”

9.7.11

Verš

nirdaśe ca sa āgatya
yajasvety āha so ’bravīt
dantāḥ paśor yaj jāyerann
atha medhyo bhaved iti

Synonyma

nirdaśe — po deseti dnech; ca — také; saḥ — on, Varuṇa; āgatya — přicházející; yajasva — nyní obětuj; iti — tak; āha — pravil; saḥ — on, Hariścandra; abravīt — odpověděl; dantāḥ — zuby; paśoḥ — zvířete; yat — když; jāyeran — objeví se; atha — tehdy; medhyaḥ — způsobilým k obětování; bhavet — stane se; iti — takto.

Překlad

Po deseti dnech přišel Varuṇa znovu a řekl Hariścandrovi: “Nyní můžeš uspořádat oběť.” Hariścandra odpověděl: “Zvíře je dostatečně čisté pro obětování teprve tehdy, když mu narostou zuby.”

9.7.12

Verš

dantā jātā yajasveti
sa pratyāhātha so ’bravīt
yadā patanty asya dantā
atha medhyo bhaved iti

Synonyma

dantāḥ — zuby; jātāḥ — vyrostly; yajasva — nyní obětuj; iti — tak; saḥ — on, Varuṇa; pratyāha — pravil; atha — poté; saḥ — on, Hariścandra; abravīt — odvětil; yadā — když; patanti — vypadnou; asya — jeho; dantāḥ — zuby; atha — tehdy; medhyaḥ — vhodné pro oběť; bhavet — stane se; iti — takto.

Překlad

Když zuby vyrostly, Varuṇa přišel a řekl Hariścandrovi: “Nyní již zvířeti zuby narostly, a můžeš tedy přistoupit k oběti.” Hariścandra odvětil: “Pro oběť bude vhodné tehdy, až mu všechny zuby vypadají.”

9.7.13

Verš

paśor nipatitā dantā
yajasvety āha so ’bravīt
yadā paśoḥ punar dantā
jāyante ’tha paśuḥ śuciḥ

Synonyma

paśoḥ — zvířete; nipatitāḥ — vypadaly; dantāḥ — zuby; yajasva — nyní ho obětuj; iti — tak; āha — pravil (Varuṇa); saḥ — on, Hariścandra; abravīt — odpověděl; yadā — když; paśoḥ — zvířete; punaḥ — znovu; dantāḥ — zuby; jāyante — vyrostou; atha — tehdy; paśuḥ — zvíře; śuciḥ — je očištěné pro obětování.

Překlad

Když zuby vypadaly, Varuṇa se vrátil a řekl Hariścandrovi: “Nyní již zvířeti zuby vypadaly. Můžeš tedy vykonat oběť.” Hariścandra však odpověděl: “Zvíře bude dostatečně čisté pro obětování teprve, až mu zuby znovu narostou.”

9.7.14

Verš

punar jātā yajasveti
sa pratyāhātha so ’bravīt
sānnāhiko yadā rājan
rājanyo ’tha paśuḥ śuciḥ

Synonyma

punaḥ — znovu; jātāḥ — narostly; yajasva — nyní obětuj; iti — tak; saḥ — on, Varuṇa; pratyāha — odpověděl; atha — poté; saḥ — on, Hariścandra; abravīt — řekl; sānnāhikaḥ — schopný ozbrojit se štítem; yadā — když; rājan — ó králi Varuṇo; rājanyaḥ — kṣatriya; atha — tehdy; paśuḥ — obětní zvíře; śuciḥ — bude očištěné.

Překlad

Když zuby opět narostly, přišel Varuṇa a Hariścandrovi řekl: “Nyní můžeš provést oběť.” Tehdy však Hariścandra pronesl: “Ó králi, toto obětní zvíře bude očištěné, až když se stane kṣatriyou a bude schopné ozbrojit se štítem a bojovat s nepřítelem.”

9.7.15

Verš

iti putrānurāgeṇa
sneha-yantrita-cetasā
kālaṁ vañcayatā taṁ tam
ukto devas tam aikṣata

Synonyma

iti — takto; putra-anurāgeṇa — z lásky ke svému synovi; sneha-yantrita- cetasā — jelikož jeho mysl byla touto láskou ovládaná; kālam — čas; vañcayatā — podvádějící; tam — jemu; tam — to; uktaḥ — říkal; devaḥ — polobůh Varuṇa; tam — na něho, Hariścandru; aikṣata — čekal, až splní svůj slib.

Překlad

Hariścandra byl ke svému synovi bezpochyby velice připoutaný. Jeho láska ho vedla k tomu, že stále žádal poloboha Varuṇu o strpení. Varuṇa tedy čekal a čekal, až přijde pravý čas.

9.7.16

Verš

rohitas tad abhijñāya
pituḥ karma cikīrṣitam
prāṇa-prepsur dhanuṣ-pāṇir
araṇyaṁ pratyapadyata

Synonyma

rohitaḥ — syn Hariścandry; tat — tento fakt; abhijñāya — když plně pochopil; pituḥ — svého otce; karma — čin; cikīrṣitam — který prakticky prováděl; prāṇa-prepsuḥ — s touhou zachránit si život; dhanuḥ-pāṇiḥ — ozbrojující se lukem a šípy; araṇyam — do lesa; pratyapadyata — odešel.

Překlad

Rohita pochopil, že se ho otec chystá použít jako obětní zvíře. Aby se tedy zachránil před smrtí, ozbrojil se lukem a šípy a odešel do lesa.

9.7.17

Verš

pitaraṁ varuṇa-grastaṁ
śrutvā jāta-mahodaram
rohito grāmam eyāya
tam indraḥ pratyaṣedhata

Synonyma

pitaram — o svém otci; varuṇa-grastam — jehož Varuṇa postihl vodnatelností; śrutvā — když se doslechl; jāta — narostlo; mahā-udaram — nadmuté břicho; rohitaḥ — jeho syn Rohita; grāmam eyāya — chtěl se vrátit do hlavního města; tam — jemu (Rohitovi); indraḥ — král Indra; pratyaṣedhata — zakázal tam jít.

Překlad

Když Rohita slyšel, že jeho otec začal po Varuṇově zásahu trpět vodnatelností a oteklo mu břicho, chtěl se vrátit do hlavního města, ale král Indra mu to zakázal.

9.7.18

Verš

bhūmeḥ paryaṭanaṁ puṇyaṁ
tīrtha-kṣetra-niṣevaṇaiḥ
rohitāyādiśac chakraḥ
so ’py araṇye ’vasat samām

Synonyma

bhūmeḥ — povrchu světa; paryaṭanam — putující; puṇyam — svatá místa; tīrtha-kṣetra — poutní místa; niṣevaṇaiḥ — službou těmto místům, jejich navštěvováním; rohitāya — Rohitovi; ādiśat — nařídil; śakraḥ — král Indra; saḥ — on, Rohita; api — rovněž; araṇye — v lese; avasat — žil; samām — jeden rok.

Překlad

Král Indra poradil Rohitovi, aby navštívil různá poutní a svatá místa, neboť to je skutečně zbožné jednání. Na jeho radu žil Rohita jeden rok v lese.

9.7.19

Verš

evaṁ dvitīye tṛtīye
caturthe pañcame tathā
abhyetyābhyetya sthaviro
vipro bhūtvāha vṛtra-hā

Synonyma

evam — takto; dvitīye — druhý rok; tṛtīye — třetí rok; caturthe — čtvrtý rok; pañcame — pátý rok; tathā — také; abhyetya — přicházející za ním; abhyetya — znovu a znovu; sthaviraḥ — starý člověk; vipraḥ — brāhmaṇa; bhūtvā — tím se stávající; āha — řekl; vṛtra-hā — Indra.

Překlad

Vždy na konci druhého, třetího, čtvrtého a pátého roku, když se chtěl Rohita vrátit do sídelního města, za ním přišel nebeský král Indra v podobě starého brāhmaṇy a zakázal mu to stejnými slovy jako před rokem.

9.7.20

Verš

ṣaṣṭhaṁ saṁvatsaraṁ tatra
caritvā rohitaḥ purīm
upavrajann ajīgartād
akrīṇān madhyamaṁ sutam
śunaḥśephaṁ paśuṁ pitre
pradāya samavandata

Synonyma

ṣaṣṭham — šestý; saṁvatsaram — rok; tatra — v lese; caritvā — putující; rohitaḥ — syn Hariścandry; purīm — do svého města; upavrajan — šel; ajīgartāt — od Ajīgarty; akrīṇāt — koupil; madhyamam — druhého; sutam — syna; śunaḥśepham — který se jmenoval Śunaḥśepha; paśum — pro použití jako obětní zvíře; pitre — svému otci; pradāya — když dal; samavandata — složil uctivé poklony.

Překlad

Šestého roku, po dlouhém putování lesem, se Rohita vrátil do hlavního města svého otce, Hariścandry. Od Ajīgarty koupil jeho druhého syna, který se jmenoval Śunaḥśepha, a věnoval ho otci, aby ho použil jako obětní zvíře. Potom složil Hariścandrovi uctivé poklony.

Význam

Je zřejmé, že v oněch dobách bylo možné koupit člověka pro jakýkoliv účel. Hariścandra potřeboval osobu, kterou by obětoval jako zvíře při yajñi, aby splnil svůj slib Varuṇovi, a za tímto účelem koupil člověka od jiného člověka. Již před milióny let tedy existovaly zvířecí oběti a obchod s otroky. Obojí existuje již odnepaměti.

9.7.21

Verš

tataḥ puruṣa-medhena
hariścandro mahā-yaśāḥ
muktodaro ’yajad devān
varuṇādīn mahat-kathaḥ

Synonyma

tataḥ — poté; puruṣa-medhena — obětováním člověka při yajñi; hariścandraḥ — král Hariścandra; mahā-yaśāḥ — velmi slavný; mukta-udaraḥ — zbavil se vodnatelnosti; ayajat — obětoval; devān — polobohům; varuṇa- ādīn — v čele s Varuṇou a dalšími; mahat-kathaḥ — slavný v dějinách, společně s dalšími vznešenými osobnostmi.

Překlad

Poté vykonal slavný král Hariścandra, který je jednou ze vznešených postav světových dějin, velkolepé oběti, při nichž obětoval člověka a potěšil všechny polobohy. Tím se zbavil vodnatelnosti způsobené Varuṇou.

9.7.22

Verš

viśvāmitro ’bhavat tasmin
hotā cādhvaryur ātmavān
jamadagnir abhūd brahmā
vasiṣṭho ’yāsyaḥ sāma-gaḥ

Synonyma

viśvāmitraḥ — velký mudrc a mystik Viśvāmitra; abhavat — stal se; tasmin — při této velkolepé oběti; hotā — hlavním knězem nabízejícím obětiny; ca — rovněž; adhvaryuḥ — tím, kdo přednáší hymny z Yajur Vedy a provádí obřady; ātmavān — dokonale seberealizovaný; jamadagniḥ — Jamadagni; abhūt — stal se; brahmā — v úloze hlavního brāhmaṇy; vasiṣṭhaḥ — mocný mudrc Vasiṣṭha; ayāsyaḥ — další velký mudrc; sāma-gaḥ — v úloze přednašeče manter ze Sāma Vedy.

Překlad

Při této velké lidské oběti byl Viśvāmitra hlavním knězem nabízejícím obětiny, dokonale seberealizovaný Jamadagni měl na starost přednášení manter z Yajur Vedy, Vasiṣṭha byl hlavním brāhmaṇou a mudrc Ayāsya přednášel hymny ze Sāma Vedy.

9.7.23

Verš

tasmai tuṣṭo dadāv indraḥ
śātakaumbhamayaṁ ratham
śunaḥśephasya māhātmyam
upariṣṭāt pracakṣyate

Synonyma

tasmai — jemu, králi Hariścandrovi; tuṣṭaḥ — velmi potěšen; dadau — dal; indraḥ — nebeský král; śātakaumbha-mayam — ze zlata; ratham — kočár; śunaḥśephasya — Śunaḥśephy; māhātmyam — sláva; upariṣṭāt — zároveň s popisem synů Viśvāmitry; pracakṣyate — bude vyprávěna.

Překlad

Král Indra měl z Hariścandry velkou radost a daroval mu zlatý kočár. Sláva Śunaḥśephy bude vylíčena zároveň s popisem synů Viśvāmitry.

9.7.24

Verš

satyaṁ sāraṁ dhṛtiṁ dṛṣṭvā
sabhāryasya ca bhūpateḥ
viśvāmitro bhṛśaṁ prīto
dadāv avihatāṁ gatim

Synonyma

satyam — pravdomluvnost, věrnost pravdě; sāram — přísnost; dhṛtim — sebeovládání; dṛṣṭvā — když viděl; sa-bhāryasya — s jeho manželkou; ca — a; bhūpateḥ — Mahārāje Hariścandry; viśvāmitraḥ — velký mudrc Viśvāmitra; bhṛśam — velice; prītaḥ — potěšen; dadau — předal jim; avihatām gatim — nepomíjivé poznání.

Překlad

Vznešený mudrc Viśvāmitra viděl, že Mahārāja Hariścandra i jeho žena byli věrní pravdě, uměli se ovládat a zajímali se o podstatu věcí. Proto jim předal nepomíjivé poznání, které umožňuje naplnit poslání lidského života.

9.7.25-26

Verš

manaḥ pṛthivyāṁ tām adbhis
tejasāpo ’nilena tat
khe vāyuṁ dhārayaṁs tac ca
bhūtādau taṁ mahātmani

tasmiñ jñāna-kalāṁ dhyātvā
tayājñānaṁ vinirdahan
hitvā tāṁ svena bhāvena
nirvāṇa-sukha-saṁvidā
anirdeśyāpratarkyeṇa
tasthau vidhvasta-bandhanaḥ

Synonyma

manaḥ — mysl (plná hmotných tužeb jíst, spát, pářit se a bránit se); pṛthivyām — do země; tām — tu; adbhiḥ — s vodou; tejasā — a s ohněm; apaḥ — vodu; anilena — do ohně; tat — tento; khe — do nebe; vāyum — vzduch; dhārayan — slučující; tat — tento; ca — také; bhūta-ādau — do falešného ega, původu hmotné existence; tam — toto (falešné ego); mahā- ātmani — do mahat-tattvy, souhrnu hmotné energie; tasmin — do souhrnu hmotné energie; jñāna-kalām — duchovní poznání a jeho různá odvětví; dhyātvā — meditací; tayā — tímto postupem; ajñānam — nevědomost; vinirdahan — přemohl; hitvā — vzdávající se; tām — hmotných přání; svena — díky seberealizaci; bhāvena — v oddané službě; nirvāṇa-sukha-saṁvidā — díky transcendentální blaženosti, která ukončuje hmotnou existenci; anirdeśya — nevnímatelný; apratarkyeṇa — nepochopitelný; tasthau — zůstal; vidhvasta — zcela vysvobozený; bandhanaḥ — z hmotných pout.

Překlad

Mahārāja Hariścandra nejprve očistil svou mysl, jež byla plná hmotného požitku, tím, že ji sloučil se zemí. Pak sloučil zemi s vodou, vodu s ohněm, oheň se vzduchem a vzduch s nebem. Poté smísil nebe se souhrnem hmotné energie a souhrn hmotné energie s duchovním poznáním. Toto duchovní poznání přináší realizaci vlastního já jako části Nejvyššího Pána. Když seberealizovaná duše slouží Pánu, je věčně nevnímatelná a nepochopitelná. Je-li takto upevněná v duchovním poznání, je zcela vysvobozena z hmotných pout.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k sedmé kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Potomci krále Māndhāty”.

KAPITOLA OSMÁ

Synové Sagary potkávají Pána Kapiladevu

9.8.1

Verš

śrī-śuka uvāca
harito rohita-sutaś
campas tasmād vinirmitā
campāpurī sudevo ’to
vijayo yasya cātmajaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; haritaḥ — král jménem Harita; rohita-sutaḥ — syn krále Rohity; campaḥ — jménem Campa; tasmāt — jím (Haritou); vinirmitā — bylo postaveno; campā-purī — město zvané Campāpurī; sudevaḥ — jménem Sudeva; ataḥ — poté (od Campy); vijayaḥ — jménem Vijaya; yasya — jehož (Sudevův); ca — také; ātma-jaḥ — syn.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Synem Rohity byl Harita, který měl za syna Campu, jenž postavil město zvané Campāpurī. Synem Campy byl Sudeva a jeho synem byl Vijaya.

9.8.2

Verš

bharukas tat-sutas tasmād
vṛkas tasyāpi bāhukaḥ
so ’ribhir hṛta-bhū rājā
sabhāryo vanam āviśat

Synonyma

bharukaḥ — zvaný Bharuka; tat-sutaḥ — Vijayův syn; tasmāt — od něho (Bharuky); vṛkaḥ — jménem Vṛka; tasya — jeho; api — také; bāhukaḥ — jménem Bāhuka; saḥ — on, král; aribhiḥ — jeho nepřáteli; hṛta-bhūḥ — jeho země mu byla odebrána; rājā — král (Bāhuka); sa-bhāryaḥ — se svou manželkou; vanam — do lesa; āviśat — odešel.

Překlad

Vijayův syn se jmenoval Bharuka, Bharukův syn byl Vṛka a Vṛkův syn nesl jméno Bāhuka. Nepřátelé připravili Bāhuku o veškeré jmění, a proto vstoupil do stavu vānaprasthy a odešel se svou manželkou do lesa.

9.8.3

Verš

vṛddhaṁ taṁ pañcatāṁ prāptaṁ
mahiṣy anumariṣyatī
aurveṇa jānatātmānaṁ
prajāvantaṁ nivāritā

Synonyma

vṛddham — když zestárl; tam — jeho; pañcatām — smrt; prāptam — který dosáhl; mahiṣī — královna; anumariṣyatī — jež chtěla zemřít s ním na způsob satī; aurveṇa — mudrcem Aurvou; jānatā — vědom si; ātmānam — tělo královny; prajā-vantam — neslo v lůně syna; nivāritā — byla zadržena.

Překlad

Bāhuka ve stáří zemřel a jedna z jeho manželek chtěla odejít s ním vykonáním obřadu satī. Tehdy ji však Aurva Muni zadržel, neboť věděl, že je těhotná.

9.8.4

Verš

ājñāyāsyai sapatnībhir
garo datto ’ndhasā saha
saha tenaiva sañjātaḥ
sagarākhyo mahā-yaśāḥ
sagaraś cakravarty āsīt
sāgaro yat-sutaiḥ kṛtaḥ

Synonyma

ājñāya — vědoucí (toto); asyai — této těhotné královně; sapatnībhiḥ — ostatními manželkami Bāhuky; garaḥ — jed; dattaḥ — byl podán; andhasā saha — s jídlem; saha tena — s tímto jedem; eva — také; sañjātaḥ — narodil se; sagara-ākhyaḥ — jménem Sagara; mahā-yaśāḥ — proslulý; sagaraḥ — král Sagara; cakravartī — císařem; āsīt — stal se; sāgaraḥ — místo zvané Gaṅgāsāgara; yat-sutaiḥ — jehož syny; kṛtaḥ — bylo odkryto.

Překlad

Když se ostatní Bāhukovy manželky dozvěděly o jejím těhotenství, spikly se proti ní a podaly jí s jídlem jed. Ten však nezapůsobil a místo toho se jí narodil syn spolu s jedem. Proto byl znám pod jménem Sagara (“ten, kdo se narodil spolu s jedem”). Později se stal císařem a jeho synové odkryli místo zvané Gaṅgāsāgara.

9.8.5-6

Verš

yas tālajaṅghān yavanāñ
chakān haihaya-barbarān
nāvadhīd guru-vākyena
cakre vikṛta-veṣiṇaḥ

muṇḍāñ chmaśru-dharān kāṁścin
mukta-keśārdha-muṇḍitān
anantar-vāsasaḥ kāṁścid
abahir-vāsaso ’parān

Synonyma

yaḥ — Mahārāja Sagara, který; tālajaṅghān — necivilizovaný kmen Tālajaṅgha; yavanān — osoby, které odmítají uznat védskou literaturu; śakān — další ateisté; haihaya — necivilizovaní; barbarān — a Barbarové; na — ne; avadhīt — zabil; guru-vākyena — na pokyn svého duchovního mistra; cakre — učinil, aby byli; vikṛta-veṣiṇaḥ — směšně oblečení; muṇḍān — do hladka oholení; śmaśru-dharān — s kníry; kāṁścit — někteří z nich; mukta- keśa — volně rozpuštěné vlasy; ardha-muṇḍitān — oholení napůl; anantaḥ- vāsasaḥ — bez spodního prádla; kāṁścit — někteří; abahiḥ-vāsasaḥ — bez svrchních oděvů; aparān — jiní.

Překlad

Sagara Mahārāja uposlechl nařízení svého duchovního mistra Aurvy a nezabíjel necivilizované lidi, jako byli Tālajaṅghové, Yavanové, Śakové, Haihayové a Barbarové. Místo toho některé z nich donutil nosit směšné oblečení, jiné do hladka oholil s tím, že si mohou nechat knír, některým ponechal rozpuštěné vlasy, jiné napůl oholil, některé propustil bez spodního prádla a další bez svrchních oděvů. Tak byly těmto různým kmenům vyhrazeny různé šaty, ale nikoho z nich král Sagara nezabil.

9.8.7

Verš

so ’śvamedhair ayajata
sarva-veda-surātmakam
aurvopadiṣṭa-yogena
harim ātmānam īśvaram
tasyotsṛṣṭaṁ paśuṁ yajñe
jahārāśvaṁ purandaraḥ

Synonyma

saḥ — on, Mahārāja Sagara; aśvamedhaiḥ — vykonáváním aśvamedha- yajñí; ayajata — uctíval; sarva-veda — veškerého védského poznání; sura — a všech učených mudrců; ātmakam — Nadduši; aurva-upadiṣṭa-yogena — mystickou jógou, kterou mu doporučil Aurva; harim — Nejvyšší Osobnost Božství; ātmānam — Nadduši; īśvaram — nejvyššího vládce; tasya — jeho (Sagary Mahārāje); utsṛṣṭam — jež mělo být obětováno; paśum — obětní zvíře; yajñe — v průběhu oběti; jahāra — ukradl; aśvam — koně; purandaraḥ — nebeský král Indra.

Překlad

Podle pokynů, které mu dal vznešený mudrc Aurva, prováděl Sagara Mahārāja oběti aśvamedha, jimiž uspokojoval Nejvyššího Pána, který je svrchovaným vládcem, Nadduší všech moudrých učenců a znalcem všech Véd, Nejvyšší Osobností Božství. Nebeský král Indra však ukradl koně připraveného k obětování.

9.8.8

Verš

sumatyās tanayā dṛptāḥ
pitur ādeśa-kāriṇaḥ
hayam anveṣamāṇās te
samantān nyakhanan mahīm

Synonyma

sumatyāḥ tanayāḥ — synové narození královně Sumati; dṛptāḥ — velmi pyšní na svou sílu a moc; pituḥ — svého otce (Mahārāje Sagary); ādeśa- kāriṇaḥ — poslušni nařízení; hayam — koně (jehož ukradl Indra); anveṣamāṇāḥ — když hledali; te — všichni; samantāt — všude; nyakhanan — rozkopali; mahīm — zemi.

Překlad

(Král Sagara měl dvě manželky, Sumati a Keśinī.) Synové Sumati, kteří byli velmi pyšní na svou sílu a moc, na otcův příkaz hledali ztraceného koně a rozkopávali přitom rozsáhlá území.

9.8.9-10

Verš

prāg-udīcyāṁ diśi hayaṁ
dadṛśuḥ kapilāntike
eṣa vāji-haraś caura
āste mīlita-locanaḥ

hanyatāṁ hanyatāṁ pāpa
iti ṣaṣṭi-sahasriṇaḥ
udāyudhā abhiyayur
unmimeṣa tadā muniḥ

Synonyma

prāk-udīcyām — na severovýchodní; diśi — straně; hayam — koně; dadṛśuḥ — uviděli; kapila-antike — poblíž Kapilova āśramu; eṣaḥ — tady je; váji- haraḥ — ten, kdo ukradl koně; cauraḥ — zloděj; āste — setrvávající; mīlita- locanaḥ — se zavřenýma očima; hanyatām hanyatām — zabte ho, zabte ho; pāpaḥ — veskrze hříšná osoba; iti — tak; ṣaṣṭi-sahasriṇaḥ — šedesát tisíc Sagarových synů; udāyudhāḥ — pozvedající své zbraně; abhiyayuḥ — přiblížili se; unmimeṣa — otevřel oči; tadā — tehdy; muniḥ — Kapila Muni.

Překlad

Potom na severovýchodní straně uviděli tohoto koně poblíž āśramu Kapily Muniho. “Tady je ten, kdo ukradl našeho koně,” pravili. “Sedí tu se zavřenýma očima. Je to jistě velký hříšník-zabte ho, zabte ho!” S těmito výkřiky Sagarovi synové, kterých bylo celkem šedesát tisíc, pozdvihli své zbraně. Jakmile se k mudrcovi přiblížili, otevřel oči.

9.8.11

Verš

sva-śarīrāgninā tāvan
mahendra-hṛta-cetasaḥ
mahad-vyatikrama-hatā
bhasmasād abhavan kṣaṇāt

Synonyma

sva-śarīra-agninā — ohněm vycházejícím z jejich vlastních těl; tāvat — ihned; mahendra — vlivem triků nebeského krále Indry; hṛta-cetasaḥ — byli připraveni o vědomí; mahat — vznešené osoby; vyatikrama-hatāḥ — zničeni svým prohřeškem v podobě urážky; bhasmasāt — proměněni v popel; abhavan — stali se; kṣaṇāt — okamžitě.

Překlad

Zásahem nebeského krále Indry pozbyli Sagarovi synové inteligence a znevážili vznešenou osobnost. Následkem toho z jejich těl vyšlehl oheň a v mžiku shořeli na popel.

Význam

Hmotné tělo je kombinací země, vody, ohně, vzduchu a éteru. Oheň tedy již v těle je a máme praktickou zkušenost, že teplo, které vydává, je někdy větší a jindy menší. Teplo ohně v tělech synů Sagary Mahārāje vzrostlo natolik, že všichni shořeli na popel. Tento nárůst teploty byl následkem jejich nevhodného chování vůči velké osobnosti. Toto neslušné chování se nazývá mahad-vyatikrama. Zabil je oheň z jejich vlastních těl, protože urazili vznešenou osobnost.

9.8.12

Verš

na sādhu-vādo muni-kopa-bharjitā
nṛpendra-putrā iti sattva-dhāmani
kathaṁ tamo roṣamayaṁ vibhāvyate
jagat-pavitrātmani khe rajo bhuvaḥ

Synonyma

na — ne; sādhu-vādaḥ — názor učených; muni-kopa — hněvem Kapily Muniho; bharjitāḥ — byli spáleni na prach; nṛpendra-putrāḥ — synové Sagary Mahārāje; iti — tak; sattva-dhāmani — v Kapilovi Munim, jenž je prostoupen kvalitou dobra; katham — jak; tamaḥ — kvalita nevědomosti; roṣa-mayam — projevená formou hněvu; vibhāvyate — může se projevit; jagat-pavitra-ātmani — v tom, jehož tělo dokáže očistit celý svět; khe — v nebi; rajaḥ — prach; bhuvaḥ — zemský.

Překlad

Někdy se říká, že synové krále Sagary byli spáleni na prach ohněm vycházejícím z očí Kapily Muniho. S tímto tvrzením však velcí učenci nesouhlasí, neboť Kapilovo tělo je zcela prostoupené kvalitou dobra, a nemůže tedy projevit kvalitu nevědomosti v podobě hněvu, stejně jako se čisté nebe neznečistí prachem země.

9.8.13

Verš

yasyeritā sāṅkhyamayī dṛḍheha naur
yayā mumukṣus tarate duratyayam
bhavārṇavaṁ mṛtyu-pathaṁ vipaścitaḥ
parātma-bhūtasya kathaṁ pṛthaṅ-matiḥ

Synonyma

yasya — jímž; īritā — bylo vysvětleno; sāṅkhya-mayī — filozofií rozebírající hmotný svět (sāṅkhya); dṛḍhā — pevná (pro osvobození lidí z hmotného světa); iha — v hmotném světě; nauḥ — loď; yayā — na které; mumukṣuḥ — ten, kdo touží po osvobození; tarate — může překonat; duratyayam — obtížně překonatelný; bhava-arṇavam — oceán nevědomosti; mṛtyu- patham — hmotný život opakovaného rození a umírání; vipaścitaḥ — učeného; parātma-bhūtasya — na transcendentální úrovni; katham — jak (by mohlo být); pṛthak-matiḥ — vědomí rozdílů (mezi nepřítelem a přítelem).

Překlad

Kapila Muni představil v tomto hmotném světě filozofii sánkhyi, která je pevnou lodí, na níž lze překonat oceán nevědomosti. Tato filozofie může poskytnout útočiště každému, kdo touží překonat oceán tohoto hmotného světa. Jak by tak vznešená a učená osobnost, která je na vyšší úrovni transcendence, mohla rozlišovat mezi přítelem a nepřítelem?

Význam

Ten, kdo je povýšen do transcendentálního postavení (brahma- bhūta), je stále šťastný (prasannātmā). Nevyvádějí ho z míry takzvané rozdíly mezi dobrem a zlem v hmotném světě. Taková vznešená osoba je proto samaḥ sarveṣu bhūteṣu-hledí na všechny stejně a nerozlišuje mezi přítelem a nepřítelem. Jelikož setrvává na absolutní úrovni prosté hmotného znečištění, nazývá se parātma-bhūta či brahma-bhūta. Kapila Muni se tedy na syny Mahārāje Sagary vůbec nehněval. Lépe řečeno, shořeli na popel žárem svých vlastních těl.

9.8.14

Verš

yo ’samañjasa ity uktaḥ
sa keśinyā nṛpātmajaḥ
tasya putro ’ṁśumān nāma
pitāmaha-hite rataḥ

Synonyma

yaḥ — jeden ze synů Sagary Mahārāje; asamañjasaḥ — Asamañjasa; iti — takto; uktaḥ — známý; saḥ — on; keśinyāḥ — v lůně Keśinī, druhé královny Mahārāje Sagary; nṛpa-ātmajaḥ — syn krále; tasya — jeho (Asamañjasův); putraḥ — syn; aṁśumān nāma — jménem Aṁśumān; pitāmaha- hite — pro dobro svého děda, Sagary Mahārāje; rataḥ — stále se věnoval.

Překlad

K synům Sagary Mahārāje patřil rovněž Asamañjasa, který se narodil z lůna jeho druhé ženy, Keśinī. Asamañjasův syn se jmenoval Aṁśumān a neustále jednal pro dobro svého děda, Mahārāje Sagary.

9.8.15-16

Verš

asamañjasa ātmānaṁ
darśayann asamañjasam
jāti-smaraḥ purā saṅgād
yogī yogād vicālitaḥ

ācaran garhitaṁ loke
jñātīnāṁ karma vipriyam
sarayvāṁ krīḍato bālān
prāsyad udvejayañ janam

Synonyma

asamañjasaḥ — syn Sagary Mahārāje; ātmānam — osobně; darśayan — předvádějící; asamañjasam — velmi rušící; jāti-smaraḥ — schopný pamatovat si minulý život; purā — dříve; saṅgāt — kvůli špatné společnosti; yogī — ač velký mystický yogīn; yogāt — z cesty mystické yogy; vicālitaḥ — poklesl; ācaran — chovající se; garhitam — zle; loke — ve společnosti; jñātīnām — svých příbuzných; karma — činnosti; vipriyam — nepříliš vítané; sarayvām — do řeky Sarayū; krīḍataḥ — hrající si; bālān — chlapce; prāsyat — házel; udvejayan — působící nepříjemnosti; janam — obyčejným lidem.

Překlad

Asamañjasa byl ve svém minulém životě velkým mystickým yogīnem, ale vlivem špatné společnosti ze svého vznešeného postavení poklesl. Nyní se narodil v královské rodině a byl jāti-smara, což znamená, že měl zvláštní schopnost pamatovat si svůj minulý život. Chtěl však vypadat jako darebák, a proto se dopouštěl skutků, které byly v očích veřejnosti hanebné a vrhaly nepříznivé světlo na jeho příbuzné. Trápil chlapce hrající si v řece Sarayū tím, že je házel do vodní hlubiny.

9.8.17

Verš

evaṁ vṛttaḥ parityaktaḥ
pitrā sneham apohya vai
yogaiśvaryeṇa bālāṁs tān
darśayitvā tato yayau

Synonyma

evam vṛttaḥ — takto jednající (ohavným způsobem); parityaktaḥ — zavržen; pitrā — svým otcem; sneham — náklonnosti; apohya — který se zřekl; vai — vskutku; yoga-aiśvaryeṇa — mystickou silou; bālān tān — všechny ty chlapce (které utopil); darśayitvā — poté, co je všechny znovu ukázal jejich rodičům; tataḥ yayau — opustil ono místo.

Překlad

Když Asamañjasa prováděl tyto ohavnosti, jeho otec na něj zanevřel a poslal ho do vyhnanství. Tehdy Asamañjasa projevil svou mystickou sílu, kterou všechny chlapce oživil a ukázal je králi i jejich rodičům. Poté opustil Ayodhyu.

Význam

Asamañjasa byl jāti-smara, který díky své mystické síle nezapomněl na dřívější stav svého vědomí. Dokázal tedy oživit i mrtvé. Tím, jaké divy projevil na zesnulých dětech, upoutal pozornost krále i obyčejných lidí. Hned nato odtamtud odešel.

9.8.18

Verš

ayodhyā-vāsinaḥ sarve
bālakān punar āgatān
dṛṣṭvā visismire rājan
rājā cāpy anvatapyata

Synonyma

ayodhyā-vāsinaḥ — obyvatelé Ayodhyi; sarve — všichni z nich; bālakān — své syny; punaḥ — znovu; āgatān — oživlé; dṛṣṭvā — když viděli; visismire — žasli; rājan — ó králi Parīkṣite; rājā — král Sagara; ca — také; api — jistě; anvatapyata — hořce naříkal (že jeho syn je pryč).

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když obyvatelé Ayodhyi spatřili, že chlapci znovu ožili, užasli a král Sagara hořce naříkal nad odchodem svého syna.

9.8.19

Verš

aṁśumāṁś codito rājñā
turagānveṣaṇe yayau
pitṛvya-khātānupathaṁ
bhasmānti dadṛśe hayam

Synonyma

aṁśumān — Asamañjasův syn; coditaḥ — jemuž bylo nařízeno; rājñā — králem; turaga — koně; anveṣaṇe — aby hledal; yayau — vydal se; pitṛvya- khāta — kterou popsali bratři jeho otce; anupatham — po té cestě; bhasma- anti — poblíž hromady popela; dadṛśe — uviděl; hayam — koně.

Překlad

Potom nařídil Mahārāja Sagara svému vnukovi Aṁśumānovi, aby se vydal hledat koně. Aṁśumān se vypravil stejnou cestou, jako předtím jeho strýci. Došel tak až k hromadě popela, kde koně našel.

9.8.20

Verš

tatrāsīnaṁ muniṁ vīkṣya
kapilākhyam adhokṣajam
astaut samāhita-manāḥ
prāñjaliḥ praṇato mahān

Synonyma

tatra — tam; āsīnam — sedícího; munim — mocného mudrce; vīkṣya — vidící; kapila-ākhyam — známého jako Kapila Muni; adhokṣajam — inkarnaci Viṣṇua; astaut — přednesl modlitby; samāhita-manāḥ — soustředěně; prāñjaliḥ — se sepjatýma rukama; praṇataḥ — padl k zemi na projev úcty; mahān — Aṁśumān, velká osobnost.

Překlad

Velký Aṁśumān tam spatřil mudrce jménem Kapila-světce, který je inkarnací Viṣṇua-jak sedí u koně. Složil Mu uctivé poklony, sepjal ruce a soustředěně přednesl své modlitby.

9.8.21

Verš

aṁśumān uvāca
na paśyati tvāṁ param ātmano ’jano
na budhyate ’dyāpi samādhi-yuktibhiḥ
kuto ’pare tasya manaḥ-śarīra-dhī-
visarga-sṛṣṭā vayam aprakāśāḥ

Synonyma

aṁśumān uvāca — Aṁśumān pravil; na — ne; paśyati — vidí; tvām — Tebe; param — transcendentálního; ātmanaḥ — nás, živých bytostí; ajanaḥ — Pán Brahmā; na — ne; budhyate — chápe; adya api — ani dnes; samādhi — meditací; yuktibhiḥ — či mentální spekulací; kutaḥ — jak; apare — jiní; tasya — jeho; manaḥ-śarīra-dhī — kdo považuje tělo či mysl za vlastní já; visarga-sṛṣṭāḥ — stvořené bytosti v hmotném světě; vayam — my; aprakāśāḥ — bez transcendentálního poznání.

Překlad

Aṁśumān řekl: “Můj Pane, ani Pán Brahmā pomocí meditace či myšlenkové spekulace stále nechápe Tvé postavení, kterým ho dalece převyšuješ. Co potom říci o ostatních, jako jsme my, jimž dal Brahmā různé podoby polobohů, zvířat, lidských bytostí, ptáků a šelem? Toneme v naprosté nevědomosti. Jak můžeme znát Tebe, jenž jsi Transcendencí?”

Význam

icchā-dveṣa-sammutthena
dvandva-mohena bhārata
sarva-bhūtāni sammohaṁ
sarge yānti parantapa

“Ó potomku Bharaty, přemožiteli nepřátel! Všechny živé bytosti se rodí do klamu, zmateny protiklady, jež vyvstávají z touhy a nenávisti.” (Bg. 7.27). Všechny živé bytosti v tomto hmotném světě podléhají třem kvalitám hmotné přírody. Dokonce i Pán Brahmā je ovlivněn kvalitou dobra. Polobozi jsou většinou ovládáni kvalitou vášně a živé bytosti na nižší úrovni, například lidé a zvířata, podléhají kvalitě nevědomosti nebo smíšenému vlivu dobra, vášně a nevědomosti. Aṁśumān se proto snažil vysvětlit, že jeho strýci, kteří shořeli na popel, nemohli chápat postavení Pána Kapiladevy, jelikož byli v zajetí kvalit hmotné přírody. Svou modlitbou naznačoval: “Jsi dokonce i mimo dosah přímé či nepřímé inteligence Pána Brahmy. Nemůžeme Ti proto porozumět, dokud nás sám nedovedeš k osvícení.”

athāpi te deva padāmbuja-dvaya-
prasāda-leśānugṛhīta eva hi
jānāti tattvaṁ bhagavan-mahimno
na cānya eko 'pi ciraṁ vicinvan

“Můj Pane, pokud je někdo poctěn byť jen náznakem milosti Tvých lotosových nohou, může porozumět vznešenosti Tvého postavení. Ale ti, kdo spekulují, aby pochopili Nejvyšší Osobnost Božství, Tě nemohou poznat, ani když budou studovat Védy po mnoho let.” (Bhāg. 10.14.29). Pánu, Nejvyšší Osobnosti Božství, může porozumět jedině ten, koho Pán sám obdaří svou přízní. Pro ostatní zůstává nepochopitelným.

9.8.22

Verš

ye deha-bhājas tri-guṇa-pradhānā
guṇān vipaśyanty uta vā tamaś ca
yan-māyayā mohita-cetasas tvāṁ
viduḥ sva-saṁsthaṁ na bahiḥ-prakāśāḥ

Synonyma

ye — ti, kdo; deha-bhājaḥ — přijali hmotné tělo; tri-guṇa-pradhānāḥ — pod vlivem tří kvalit hmotné přírody; guṇān — projevy tří kvalit hmotné přírody; vipaśyanti — vidí pouze; uta — je řečeno; vā — nebo; tamaḥ — kvalita nevědomosti; ca — a; yat-māyayā — jehož matoucí energií; mohita — je poblouzněno; cetasaḥ — nitro jejich srdce; tvām — Tebe; viduḥ — znají; sva-saṁstham — sídlícího v jejich tělech; na — ne; bahiḥ-prakāśāḥ — ti, kdo vidí pouze výtvory vnější energie.

Překlad

“Můj Pane, sídlíš v srdcích všech, ale živé bytosti pokryté hmotným tělem Tě nevidí, neboť jsou ovlivněny vnější energií, řízenou třemi kvalitami hmotné přírody. Jejich inteligenci zahaluje sattva-guṇa, rajo-guṇa a tamo-guṇa, a proto vnímají pouze akce a reakce těchto tří kvalit. Působením kvality nevědomosti vidí v bdělém stavu i ve spánku jen činnosti hmotné přírody a Tebe vidět nemohou.”

Význam

Nikdo nemůže poznat Nejvyšší Osobnost Božství, dokud není zapojen do transcendentální láskyplné služby Pánu. Pán sídlí v srdci každého, ale podmíněné duše jsou ovlivňovány hmotnou přírodou, a vidí tedy pouze její akce a reakce, ale Nejvyšší Osobnost Božství nevidí. Proto je nutné se vnitřně i vnějšně očistit.

apavitraḥ pavitro vā
sarvāvasthāṁ gato 'pi vā
yaḥ smaret puṇḍarīkākṣaṁ
sa bāhyābhyantaraḥ śuciḥ

Abychom zachovali čistotu, měli bychom se sprchovat třikrát denně a pro udržení vnitřní čistoty musíme zpívat Hare Kṛṣṇa, což očišťuje srdce. Členové hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se musí této zásady (bāhyābhyantaraḥ śuciḥ) držet neustále. Jednoho dne pak budou moci spatřit Nejvyšší Osobnost Božství tváří v tvář.

9.8.23

Verš

taṁ tvāṁ ahaṁ jñāna-ghanaṁ svabhāva-
pradhvasta-māyā-guṇa-bheda-mohaiḥ
sanandanādyair munibhir vibhāvyaṁ
kathaṁ vimūḍhaḥ paribhāvayāmi

Synonyma

tam — tuto osobnost; tvām — Tebe; aham — já; jñāna-ghanam — Tebe, který jsi koncentrovaným poznáním; svabhāva — duchovní povahy; pradhvasta — prosté znečištění; māyā-guṇa — třemi kvalitami hmotné přírody; bheda-mohaiḥ — projevením zmatenosti dané rozlišováním; sanandana- ādyaiḥ — takovými osobnostmi, jako jsou čtyři Kumārové (Sanat-kumāra, Sanaka, Sanandana a Sanātana); munibhiḥ — takovými velkými mudrci; vibhāvyam — jenž jsi hoden být uctíván; katham — jak; vimūḍhaḥ — klamaný hmotnou přírodou; paribhāvayāmi — mohu na Tebe myslet.

Překlad

“Ó můj Pane, myslet na Tebe, který jsi koncentrovaným poznáním, dovedou jen mudrci oproštění od vlivu tří kvalit hmotné přírody-osobnosti, jako jsou čtyři Kumārové (Sanat, Sanaka, Sanandana a Sanātana). Jak na Tebe ale může myslet taková nevědomá bytost, jako jsem já?”

Význam

Slovo svabhāva se vztahuje na duchovní povahu neboli původní přirozené postavení živé bytosti. V tomto původním postavení ji kvality hmotné přírody neovlivňují. Sa guṇān samatītyaitān brahma-bhūyāya kalpate (Bg. 14.26). Ten, kdo se oprostí od vlivu tří kvalit hmotné přírody, dosáhne úrovně Brahmanu. Živoucími příklady osobností na této úrovni jsou čtyři Kumārové a Nārada. Takové osobnosti přirozeně chápou postavení Nejvyšší Osobnosti Božství, ale podmíněná duše, která není prostá vlivu hmotné přírody, Nejvyššího vnímat nedokáže. Kṛṣṇa proto Arjunovi v Bhagavad-gītě (2.45) radí: trai-guṇya-viṣayā vedā nistrai-guṇyo bhavārjuna-je nutné se povznést nad vliv tří kvalit hmotné přírody. Ten, kdo zůstává pod jejich vlivem, není schopen poznat Nejvyšší Osobnost Božství.

9.8.24

Verš

praśānta māyā-guṇa-karma-liṅgam
anāma-rūpaṁ sad-asad-vimuktam
jñānopadeśāya gṛhīta-dehaṁ
namāmahe tvāṁ puruṣaṁ purāṇam

Synonyma

praśānta — ó Ty, který jsi naprosto klidný; māyā-guṇa — kvality hmotné přírody; karma-liṅgam — projevující se v materialistickém jednání; anāma- rūpam — bez hmotného jména či podoby; sat-asat-vimuktam — transcendentální projeveným a neprojeveným kvalitám hmotné přírody; jñāna- upadeśāya — za účelem šíření transcendentálního poznání (jako například prostřednictvím Bhagavad-gīty); gṛhīta-deham — přijal podobu připomínající hmotné tělo; namāmahe — skládám uctivé poklony; tvām — Tobě; puruṣam — Nejvyšší Osobě; purāṇam — původní.

Překlad

“Ó Pane, jsi naprosto klidný. Hmotná příroda, materialistické činnosti i hmotná jména a podoby, které jsou jejich důsledkem, jsou Tvoje výtvory, ale přitom Tě neovlivňují. Proto se Tvé transcendentální jméno liší od hmotných jmen a Tvá podoba od hmotných těl. Přijímáš podobu připomínající hmotné tělo jen proto, abys nám udělil pokyny (jako například Bhagavad-gītu), ale ve skutečnosti jsi nejvyšší původní osobou. Proto Ti skládám uctivé poklony.”

Význam

Śrīla Yāmunācārya přednesl ve své Stotra-ratně (43) tento verš:

bhavantam evānucaran nirantaraḥ
praśānta-niḥśeṣa-manorathāntaraḥ
kadāham aikāntika-nitya-kiṅkaraḥ
praharṣayiṣyāmi sanātha-jīvitam

“Když Ti člověk neustále slouží, zbaví se všech hmotných tužeb a je dokonale klidný. Kdy se konečně stanu Tvým věčným služebníkem, stále se radujícím z toho, že má tak výborného pána?”

Manorathenāsati dhāvato bahiḥ-ten, kdo jedná na úrovni mysli, musí poklesnout na úroveň hmotných činností. Nejvyššího Pána a Jeho čistého oddaného se však hmotné znečištění vůbec nedotýká. Proto je Pán osloven jako praśānta, naprosto klidný, nepodléhající rušivým vlivům hmotného bytí. Nejvyšší Pán nemá hmotné jméno ani hmotnou podobu; pouze hlupáci si myslí, že Jeho jméno a podoba jsou hmotné povahy (avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam). Nejvyšší Pán je původní osobou, ale lidé s nedostatečným poznáním se přesto domnívají, že je beztvarý. Pán je beztvarý v hmotném smyslu, ale zároveň má svou transcendentální podobu (sac-cid-ānanda-vigraha).

9.8.25

Verš

tvan-māyā-racite loke
vastu-buddhyā gṛhādiṣu
bhramanti kāma-lobherṣyā-
moha-vibhrānta-cetasaḥ

Synonyma

tvat-māyā — Tvou hmotnou energií; racite — který je vytvořený; loke — v tomto světě; vastu-buddhyā — přijímající za skutečné; gṛha-ādiṣu — domov a tak dále; bhramanti — putují; kāma — chtivými touhami; lobha — chamtivostí; īrṣyā — závistí; moha — a iluzí; vibhrānta — je zmateno; cetasaḥ — nitro jejich srdcí.

Překlad

“Ó můj Pane, ti, jejichž srdce jsou zmatena vlivem chtíče, chamtivosti, závisti a iluze, se zajímají pouze o falešný domov v tomto světě, který vytváří Tvoje māyā. Jelikož lpí na domovu, manželce a dětech, neustále putují hmotným světem.”

9.8.26

Verš

adya naḥ sarva-bhūtātman
kāma-karmendriyāśayaḥ
moha-pāśo dṛḍhaś chinno
bhagavaṁs tava darśanāt

Synonyma

adya — dnes; naḥ — náš; sarva-bhūta-ātman — ó Ty, který jsi Nadduší; kāma-karma-indriya-āśayaḥ — pod vlivem chtíče a touhy po zisku; moha- pāśaḥ — tento pevný uzel tvořený iluzí; dṛḍhaḥ — silný; chinnaḥ — přetržený; bhagavan — ó můj Pane; tava darśanāt — pouhým pohledem na Tebe.

Překlad

“Ó Nadduše všech živých bytostí, ó Osobnosti Božství, stačilo, abych Tě jen spatřil, a byl jsem zbaven veškerého chtíče, který je hlavní příčinou nepřekonatelné iluze a pout v hmotném světě.”

9.8.27

Verš

śrī-śuka uvāca
itthaṁ gītānubhāvas taṁ
bhagavān kapilo muniḥ
aṁśumantam uvācedam
anugrāhya dhiyā nṛpa

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; ittham — takto; gīta- anubhāvaḥ — jehož sláva je popisována; tam — jemu; bhagavān — Osobnost Božství; kapilaḥ — jménem Kapila Muni; muniḥ — velký mudrc; aṁśumantam — Aṁśumānovi; uvāca — řekl; idam — toto; anugrāhya — jelikož byl velice milostivý; dhiyā — s cestou poznání; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, poté, co Aṁśumān takto velebil Pánovu slávu, mu velký mudrc Kapila, mocná inkarnace Viṣṇua, na projev své milosti vyjevil cestu poznání.

9.8.28

Verš

śrī-bhagavān uvāca
aśvo ’yaṁ nīyatāṁ vatsa
pitāmaha-paśus tava
ime ca pitaro dagdhā
gaṅgāmbho ’rhanti netarat

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — vznešený Kapila Muni řekl; aśvaḥ — koně; ayam — tohoto; nīyatām — vezmi si; vatsa — ó Můj synu; pitāmaha — tvého děda; paśuḥ — zvíře; tava — tvého; ime — všechna tato; ca — také; pitaraḥ — těla předků; dagdhāḥ — spálená na popel; gaṅgā-ambhaḥ — voda z Gangy; arhanti — mohou být zachráněni; na — ne; itarat — jiný způsob.

Překlad

Pán pravil: “Můj milý Aṁśumāne, zde je zvíře, jež tvůj děd hledá pro svou oběť. Vezmi si ho, prosím. Co se týče tvých předků, kteří shořeli na popel-ti mohou být vysvobozeni jedině vodou z Gangy, a nijak jinak.”

9.8.29

Verš

taṁ parikramya śirasā
prasādya hayam ānayat
sagaras tena paśunā
yajña-śeṣaṁ samāpayat

Synonyma

tam — tohoto velkého mudrce; parikramya — poté, co obřadně obešel; śirasā — (poklonami) hlavou; prasādya — když Ho plně uspokojil; hayam — koně; ānayat — přivedl zpátky; sagaraḥ — král Sagara; tena — pomocí tohoto; paśunā — zvířete; yajña-śeṣam — poslední část oběti; samāpayat — vykonal.

Překlad

Potom Aṁśumān Kapilu Muniho obešel a poklonou Mu vzdal úctu. Poté, co Ho takto plně uspokojil, přivedl zpátky koně určeného pro oběť a Mahārāja Sagara s ním vykonal zbývající část obřadu.

9.8.30

Verš

rājyam aṁśumate nyasya
niḥspṛho mukta-bandhanaḥ
aurvopadiṣṭa-mārgeṇa
lebhe gatim anuttamām

Synonyma

rājyam — své království; aṁśumate — Aṁśumānovi; nyasya — poté, co předal; niḥspṛhaḥ — bez dalších hmotných tužeb; mukta-bandhanaḥ — zcela vyproštěný z hmotných pout; aurva-upadiṣṭa — s pokyny velkého mudrce Aurvy; mārgeṇa — následováním oné cesty; lebhe — dosáhl; gatim — cíle; anuttamām — nejvyššího.

Překlad

Poté, co Sagara Mahārāja svěřil své království Aṁśumānovi, a tak se zbavil veškeré hmotné úzkosti a pout, dosáhl následováním pokynů od Aurvy Muniho nejvyššího cíle.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k osmé kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Synové Sagary potkávají Pána Kapiladevu”.

KAPITOLA DEVÁTÁ

Aṁśumānova dynastie

9.9.1

Verš

śrī-śuka uvāca
aṁśumāṁś ca tapas tepe
gaṅgānayana-kāmyayā
kālaṁ mahāntaṁ nāśaknot
tataḥ kālena saṁsthitaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; aṁśumān — král jménem Aṁśumān; ca — rovněž; tapaḥ tepe — podstupoval askezi; gaṅgā — Ganga; ānayana-kāmyayā — s touhou přivést Gangu do tohoto hmotného světa, aby vysvobodila jeho předky; kālam — dobu; mahāntam — dlouhou; na — ne; aśaknot — byl úspěšný; tataḥ — poté; kālena — když se jeho čas naplnil; saṁsthitaḥ — zemřel.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Král Aṁśumān podstupoval askezi po velice dlouhou dobu, stejně jako jeho děd, avšak přivést Gangu do hmotného světa se mu nepodařilo. Poté, co se jeho čas naplnil, zemřel.

9.9.2

Verš

dilīpas tat-sutas tadvad
aśaktaḥ kālam eyivān
bhagīrathas tasya sutas
tepe sa sumahat tapaḥ

Synonyma

dilīpaḥ — který se jmenoval Dilīpa; tat-sutaḥ — Aṁśumānův syn; tat- vat — jako jeho otec; aśaktaḥ — neschopen přivést Gangu do hmotného světa; kālam eyivān — stal se obětí času a zemřel; bhagīrathaḥ tasya sutaḥ — jeho syn Bhagīratha; tepe — prováděl askezi; saḥ — on; su-mahat — převelikou; tapaḥ — askezi.

Překlad

Stejně jako Aṁśumān, ani jeho syn Dilīpa nedokázal přivést Gangu do tohoto hmotného světa a časem se také stal obětí smrti. Dilīpův syn Bhagīratha pak prováděl velmi přísnou askezi, aby Gangu přivedl.

9.9.3

Verš

darśayām āsa taṁ devī
prasannā varadāsmi te
ity uktaḥ svam abhiprāyaṁ
śaśaṁsāvanato nṛpaḥ

Synonyma

darśayām āsa — zjevila se; tam — jemu, králi Bhagīrathovi; devī — matka Ganga; prasannā — velmi spokojená; varadā asmi — dám požehnání; te — tobě; iti uktaḥ — tak osloven; svam — svou; abhiprāyam — touhu; śaśaṁsa — vysvětlil; avanataḥ — s úctou se klanící; nṛpaḥ — král (Bhagīratha).

Překlad

Potom se matka Ganga králi Bhagīrathovi zjevila a řekla mu: “Jsem velmi spokojena s tvou askezí a připravena dát ti požehnání, která si přeješ.” Když takto Gaṅgādevī krále oslovila, poklonil se jí a vyjádřil svoji touhu.

Význam

Královou touhou bylo vysvobodit své předky, kteří shořeli na popel kvůli tomu, že znevážili Kapilu Muniho.

9.9.4

Verš

ko ’pi dhārayitā vegaṁ
patantyā me mahī-tale
anyathā bhū-talaṁ bhittvā
nṛpa yāsye rasātalam

Synonyma

kaḥ — kdo je ta osoba; api — skutečně; dhārayitā — která dokáže udržet; vegam — nápor vln; patantyāḥ — padajících; me — mě; mahī-tale — na tuto Zemi; anyathā — jinak; bhū-talam — povrch Země; bhittvā — prorážející; nṛpa — ó králi; yāsye — budu postupovat dolů; rasātalam — do Pātāly, nižší části vesmíru.

Překlad

Matka Ganga odpověděla: “Až budu padat z nebe na povrch planety Země, má voda bude mít určitě velkou sílu. Kdo ten nápor udrží? Pokud mě nikdo nezabrzdí, prorazím zemský povrch a sestoupím dolů na Rasātalu, do vesmírné oblasti Pātāly.”

9.9.5

Verš

kiṁ cāhaṁ na bhuvaṁ yāsye
narā mayy āmṛjanty agham
mṛjāmi tad aghaṁ kvāhaṁ
rājaṁs tatra vicintyatām

Synonyma

kim ca — také; aham — já; na — ne; bhuvam — na planetu Zemi; yāsye — půjdu; narāḥ — lidé; mayi — ve mně, v mé vodě; āmṛjanti — očišťují; agham — reakce za své hříšné jednání; mṛjāmi — smyji; tat — ty; agham — nahromaděné hříchy; kva — na koho; aham — já; rājan — ó králi; tatra — o této skutečnosti; vicintyatām — prosím, pečlivě zauvažuj a rozhodni.

Překlad

“Ó králi, nechce se mi sestoupit na planetu Zemi, neboť se tam v mé vodě budou koupat lidé proto, aby smyli reakce za své hříšné činy. Jak se všech těchto hříchů, jež se ve mně nahromadí, zbavím? Důkladně to zvaž.”

Význam

Nejvyšší Osobnost Božství říká:

sarva-dharmān parityajya
mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja
ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo
mokṣayiṣyāmi mā śucaḥ

“Zanech všech druhů náboženství a jen se Mi odevzdej. Já tě zbavím všech reakcí za hříšné jednání. Neboj se.” (Bg. 18.66). Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, na sebe může vzít reakce za hříšné činy kohokoliv a neutralizovat je, protože je pavitra, čistý-jako slunce, které se nikdy neznečistí žádnou světskou nákazou. Tejīyasāṁ na doṣāya vahneḥ sarva-bhujo yathā (Bhāg. 10.33.29). Toho, kdo je velice mocný, žádné hříšné jednání neovlivní. Zde však vidíme, že matka Ganga se bojí břemene hříchů lidí, kteří se budou koupat v jejích vodách. To naznačuje, že neutralizovat reakce za hříšné činy, ať už své vlastní nebo druhých, nedokáže nikdo jiný než Nejvyšší Osobnost Božství. Duchovní mistr musí někdy po přijetí žáka převzít jeho minulé hříchy, a jelikož je přetížený, musí za ně trpět; když ne v plné míře, pak alespoň částečně. Každý žák si proto musí dávat velký pozor, aby po zasvěcení již nepáchal žádné hříšné činy. Nebohý duchovní mistr je tak laskavý a milostivý, že žáka přijímá a částečně trpí za jeho hříchy, ale Kṛṣṇa svého služebníka, který káže Jeho slávu, hříšných reakcí zbavuje. Tak mu projevuje svou milost. Dokonce i matka Ganga se bála reakcí za hříšné jednání obyčejných lidí a dělala si starosti, jak se zbaví břemene těchto hříchů.

9.9.6

Verš

śrī-bhagīratha uvāca
sādhavo nyāsinaḥ śāntā
brahmiṣṭhā loka-pāvanāḥ
haranty aghaṁ te ’ṅga-saṅgāt
teṣv āste hy agha-bhid dhariḥ

Synonyma

śrī-bhagīrathaḥ uvāca — Bhagīratha pravil; sādhavaḥ — svaté osoby; nyāsinaḥ — sannyāsīni; śāntāḥ — klidní, nedotčení rušivými hmotnými vlivy; brahmiṣṭhāḥ — zkušení v dodržování usměrňujících zásad védských písem; loka-pāvanāḥ — kteří vysvobozují celý svět z pokleslého stavu; haranti — odstraní; agham — reakce za hříšný život; te — tebe (matky Gangy); aṅga- saṅgāt — koupelí ve vodě Gangy; teṣu — v nich; āste — je; hi — jistě; agha- bhit — Nejvyšší Osobnost ničící všechny hříchy; hariḥ — Pán.

Překlad

Bhagīratha pravil: “Ti, kdo jsou svatí díky své oddané službě a žijí tedy ve stavu odříkání, bez hmotných tužeb a čistí oddaní, zkušení v následování usměrňujících zásad uvedených ve Védách, jsou vždy slavní a čistého chování a dokáží vysvobodit všechny pokleslé duše. Když se budou koupat ve tvé vodě, určitě to odstraní reakce za nahromaděné hříchy jiných lidí, neboť tito oddaní nosí stále ve svých srdcích Nejvyšší Osobnost Božství, jež ničí všechny hříchy.”

Význam

V matce Ganze se může koupat každý, je přístupná úplně všem. V její vodě se proto nekoupou jen hříšníci, ale i světci a oddaní, zvláště v Hardváru a na jiných posvátných místech, jimiž Ganga protéká. Oddaní a pokročilé svaté osoby ve stavu odříkání dovedou vysvobodit dokonce i Gangu. Tīrthī-kurvanti tīrthāni svāntaḥ-sthena gadābhṛtā (Bhāg. 1.13.10). Světci nosí Pána stále ve svých srdcích, a proto mohou dokonale očistit posvátná místa od všech reakcí za hříšné činy. Z toho důvodu musí obyčejní lidé vždy ctít svaté osoby. Existuje nařízení, že jakmile člověk uvidí vaiṣṇavu nebo i jakéhokoliv sannyāsīna, ihned má tomuto svatému muži vzdát úctu. Pokud na to zapomene, musí se ten den postit. To přikazují Védy. Každý si musí dávat velký pozor, aby se nedopouštěl přestupků u lotosových nohou oddaného či svaté osoby.

Existují sice metody odčinění (prāyaścitta), ale očistit člověka od reakcí za jeho hříchy samy o sobě nesvedou. To může jedině oddaná služba, jak je uvedeno v souvislosti s příběhem Ajāmila:

kecit kevalayā bhaktyā
vāsudeva-parāyaṇāḥ
aghaṁ dhunvanti kārtsnyena
nīhāram iva bhāskaraḥ

“Jen vzácná duše, která si osvojila úplnou a čistou oddanou službu Kṛṣṇovi, může vykořenit plevel hříšných činností tak, že již nikdy znovu nevzejde. Dokáže to pouhým prováděním oddané služby, tak jako slunce ihned rozptýlí mlhu svými paprsky.” (Bhāg. 6.1.15). Je-li člověk pod ochranou oddaného a upřímně mu slouží, pak může pomocí bhakti-yogy bezpečně neutralizovat reakce za všechny hříšné činy.

9.9.7

Verš

dhārayiṣyati te vegaṁ
rudras tv ātmā śarīriṇām
yasminn otam idaṁ protaṁ
viśvaṁ śāṭīva tantuṣu

Synonyma

dhārayiṣyati — udrží; te — tvůj; vegam — nápor vln; rudraḥ — Pán Śiva; tu — vskutku; ātmā — Nadduše; śarīriṇām — všech vtělených duší; yasmin — v němž; otam — je umístěný ve své zeměpisné délce; idam — celý tento vesmír; protam — zeměpisná šířka; viśvam — celý vesmír; śāṭī — látka; iva — jako; tantuṣu — v nitích.

Překlad

“Jako je látka utkána z podélných a příčných vláken, tak celý tento vesmír v celé své zeměpisné délce a šířce závisí na různých energiích Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán Śiva je inkarnací Nejvyššího Pána a jako takový zastupuje Nadduši vtělených duší. On tvé mocné vlny na své hlavě udrží.”

Význam

Říká se, že voda Gangy spočívá na hlavě Pána Śivy. Pán Śiva je inkarnací Nejvyšší Osobnosti Božství, jež udržuje celý vesmír prostřednictvím různých energií. Popisuje ho Brahma-saṁhitā (5.45):

kṣīraṁ yathā dadhi vikāra-viśeṣa-yogāt
sañjāyate na hi tataḥ pṛthag asti hetoḥ
yaḥ śambhutām api tathā samupaiti kāryād
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Když se mléko smíchá s jogurtovou kulturou, promění se v jogurt, ale svou podstatou není jogurt nic jiného než mléko. Podobně Nejvyšší Pán Govinda přijímá podobu Pána Śivy, aby splnil zvláštní úkol v oblasti hmotného dění. Klaním se u lotosových nohou Govindy, Nejvyšší Osobnosti Božství.” Pán Śiva je Nejvyšší Osobností Božství ve stejném smyslu, jako je jogurt mlékem, i když zároveň mlékem není. Pro udržování chodu hmotného světa existují tři inkarnace: Brahmā, Viṣṇu a Maheśvara (Pán Śiva). Pán Śiva je Viṣṇu v inkarnaci ovládající kvalitu nevědomosti. Hmotný svět je převážně pod vlivem této kvality, a proto je zde Pán Śiva přirovnán k zeměpisné délce a šířce celého vesmíru, který připomíná látku utkanou z podélných a příčných vláken.

9.9.8

Verš

ity uktvā sa nṛpo devaṁ
tapasātoṣayac chivam
kālenālpīyasā rājaṁs
tasyeśaś cāśv atuṣyata

Synonyma

iti uktvā — poté, co to řekl; saḥ — on; nṛpaḥ — král (Bhagīratha); devam — Pána Śivu; tapasā — prováděním askeze; atoṣayat — potěšil; śivam — Pána Śivu, všestranně příznivého; kālena — za čas; alpīyasā — který nebyl příliš dlouhý; rājan — ó králi; tasya — s ním (Bhagīrathou); īśaḥ — Pán Śiva; ca — vskutku; āśu — velice brzy; atuṣyata — byl spokojen.

Překlad

Poté, co Bhagīratha pronesl tato slova, uspokojil Pána Śivu prováděním askeze. Ó králi Parīkṣite, Pán Śiva s ním byl velmi brzy spokojen.

Význam

Slova āśv atuṣyata vyjadřují, že Pán Śiva byl uspokojen velice brzy. Proto má ještě další jméno: Āśutoṣa. Materialisté mají Pána Śivu rádi, jelikož velmi rychle dá komukoliv žádaná požehnání, aniž by se staral o to, zda se jeho oddaným daří dobře, nebo zda trpí. Materialisté chtějí hmotné štěstí, přestože vědí, že je to jen druhá strana utrpení, a aby ho co nejdříve získali, uctívají Pána Śivu. Jsme svědky toho, že materialisté jsou obvykle oddaní mnoha polobohům, zvláště Pánu Śivovi a matce Durze. Vlastně ani netouží po duchovním štěstí, neboť to je jim prakticky neznámé. Ten, kdo však má vážný zájem být duchovně šťastný, musí přijmout útočiště u Pána Viṣṇua, jak si to On sám přeje:

sarva-dharmān parityajya
mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja
ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo
mokṣayiṣyāmi mā śucaḥ

“Zanech všech druhů náboženství a jen se Mi odevzdej. Já tě zbavím všech reakcí za hříšné jednání. Neboj se.” (Bg. 18.66)

9.9.9

Verš

tatheti rājñābhihitaṁ
sarva-loka-hitaḥ śivaḥ
dadhārāvahito gaṅgāṁ
pāda-pūta-jalāṁ hareḥ

Synonyma

tathā — (nechť je to) tak; iti — takto; rājñā abhihitam — když byl osloven králem (Bhagīrathou); sarva-loka-hitaḥ — Osobnost Božství, skýtající vždy přízeň každému; śivaḥ — Pán Śiva; dadhāra — držel; avahitaḥ — velmi pozorně; gaṅgām — Gangu; pāda-pūta-jalām hareḥ — jejíž voda je transcendentálně čistá, neboť vytéká z prstů na nohách Nejvyšší Osobnosti Božství Viṣṇua.

Překlad

Když se král Bhagīratha obrátil na Pána Śivu s žádostí, aby zadržel mocné vlny Gangy, Śiva přijal jeho návrh se slovy “Staniž se.” Velmi pozorně pak držel Gangu na své hlavě, neboť její voda očišťuje díky tomu, že vytéká z prstů na nohách Pána Viṣṇua.

9.9.10

Verš

bhagīrathaḥ sa rājarṣir
ninye bhuvana-pāvanīm
yatra sva-pitṝṇāṁ dehā
bhasmībhūtāḥ sma śerate

Synonyma

bhagīrathaḥ — král Bhagīratha; saḥ — on; rāja-ṛṣiḥ — velký svatý král; ninye — přivedl; bhuvana-pāvanīm — matku Gangu, která je schopná vysvobodit celý vesmír; yatra — na to místo, kde; sva-pitṝṇām — jeho předků; dehāḥ — těla; bhasmībhūtāḥ — spálená na popel; sma śerate — ležela.

Překlad

Velký a svatý král Bhagīratha přivedl Gangu, která dokáže vysvobodit všechny pokleslé duše, na ono místo na Zemi, kde ležela těla jeho předků, spálená na popel.

9.9.11

Verš

rathena vāyu-vegena
prayāntam anudhāvatī
deśān punantī nirdagdhān
āsiñcat sagarātmajān

Synonyma

rathena — na voze; vāyu-vegena — jedoucím rychlostí větru; prayāntam — Mahārāja Bhagīratha, který jel napřed; anudhāvatī — tekoucí za; deśān — všechny země; punantī — posvěcující; nirdagdhān — kteří byli spáleni na prach; āsiñcat — pokropila; sagara-ātmajān — syny Sagary.

Překlad

Bhagīratha nasedl na rychlý vůz a jel před matkou Gangou, jež tekla za ním a očišťovala mnohé země, až dospěli k popelu Bhagīrathových předků, synů Sagary, kteří tak byli pokropeni vodou Gangy.

9.9.12

Verš

yaj-jala-sparśa-mātreṇa
brahma-daṇḍa-hatā api
sagarātmajā divaṁ jagmuḥ
kevalaṁ deha-bhasmabhiḥ

Synonyma

yat-jala — jejíž voda; sparśa-mātreṇa — jen pouhým dotekem; brahma- daṇḍa-hatāḥ — ti, kdo byli ztraceni kvůli urážce duchovního já (brahma); api — ačkoliv; sagara-ātmajāḥ — synové Sagary; divam — na nebeské planety; jagmuḥ — odebrali se; kevalam — pouze; deha-bhasmabhiḥ — zbývajícím popelem z jejich spálených těl.

Překlad

Synové Mahārāje Sagary urazili velkou osobnost, a proto vzrostla teplota jejich těl a shořeli na popel. Stačilo však, aby se jich dotkla voda Gangy, a všichni se mohli odebrat na nebeské planety. Co potom platí o těch, kdo používají vodu matky Gangy k tomu, aby ji uctívali?

Význam

Matka Ganga je uctívána svou vlastní vodou: oddaný z ní nabere trochu vody a obětuje ji Ganze nazpátek. Matka Ganga nic neztrácí, když oddaný tuto vodu nabírá, a nepřibyde, když ji dostane zpátky, ale ten, kdo ji uctívá, z toho má prospěch. Podobně oddaný Pána Mu s oddaností obětuje patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyam-lístek, květ, ovoce či vodu—ale vše včetně těchto věcí již Pánu patří, a proto není čeho se zříkat nebo co přijímat. Člověk musí jednoduše využít procesu bhakti, neboť jeho následováním nejenže nic neztratí, ale navíc získá přízeň Nejvyšší Osoby.

9.9.13

Verš

bhasmībhūtāṅga-saṅgena
svar yātāḥ sagarātmajāḥ
kiṁ punaḥ śraddhayā devīṁ
sevante ye dhṛta-vratāḥ

Synonyma

bhasmībhūta-aṅga — tělem, které bylo spáleno na popel; saṅgena — díky dotyku vody Gangy; svaḥ yātāḥ — odebrali se na nebeské planety; sagara-ātmajāḥ — synové Sagary; kim — co pak říci o; punaḥ — znovu; śraddhayā — s vírou a oddaností; devīm — matku Gangu; sevante — uctívají; ye — ti, kdo; dhṛta-vratāḥ — se sliby odhodlanosti.

Překlad

Sagarovi synové se dostali na nebeské planety už jenom tím, že voda z Gangy přišla do styku s popelem z jejich spálených těl. Co teprve čeká oddaného, který uctívá matku Gangu s vírou a slibem odhodlanosti? Nelze si ani představit, jaký prospěch tento oddaný získá.

9.9.14

Verš

na hy etat param āścaryaṁ
svardhunyā yad ihoditam
ananta-caraṇāmbhoja-
prasūtāyā bhava-cchidaḥ

Synonyma

na — ne; hi — jistě; etat — toto; param — nejvyšší; āścaryam — zázračná věc; svardhunyāḥ — vody Gangy; yat — co; iha — zde; uditam — je popsáno; ananta — Nejvyššího Pána; caraṇa-ambhoja — z lotosových nohou; prasūtāyāḥ — toho, co vychází; bhava-chidaḥ — co může vysvobodit z hmotných pout.

Překlad

Jelikož matka Ganga vytéká z lotosového palce Nejvyšší Osobnosti Božství Anantadevy, dokáže vysvobodit živou bytost z hmotných pout. Proto na tom, co je zde o ní řečeno, není nic zázračného.

Význam

Očitá svědectví mohou potvrdit, že každý člověk, který pravidelně uctívá matku Gangu jednoduše tím, že se koupe v její vodě, je neustále zdravý a postupně se stává oddaným Pána. To je výsledek koupání se v Ganze. Doporučuje se ve všech védských śāstrách a ten, kdo se dá touto cestou, bude zbaven všech reakcí za hříšné jednání. Praktickým příkladem toho je, že se synové Mahārāje Sagary odebrali na nebeské planety, když se voda Gangy jen dotkla popela z jejich spálených těl.

9.9.15

Verš

sanniveśya mano yasmiñ
chraddhayā munayo ’malāḥ
traiguṇyaṁ dustyajaṁ hitvā
sadyo yātās tad-ātmatām

Synonyma

sanniveśya — věnující dokonalou pozornost; manaḥ — mysl; yasmin — jemuž; śraddhayā — s vírou a oddaností; munayaḥ — velcí světci; amalāḥ — prostí veškerého znečištění hříchy; traiguṇyam — tři kvality hmotné přírody; dustyajam — velmi těžké opustit; hitvā — přesto se dokáží vzdát; sadyaḥ — ihned; yātāḥ — dosažená; tat-ātmatām — duchovní kvalita Nejvyššího.

Překlad

Velcí mudrci, zcela prostí hmotného chtíče, zasvěcují svou mysl plně službě Nejvyššímu Pánu. Bez potíží tak dosahují vysvobození z hmotného zajetí a dostávají se do transcendentálního stavu, kdy nabývají duchovní kvality Pána. Taková je sláva Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.9.16-17

Verš

śruto bhagīrathāj jajñe
tasya nābho ’paro ’bhavat
sindhudvīpas tatas tasmād
ayutāyus tato ’bhavat

ṛtūparṇo nala-sakho
yo ’śva-vidyām ayān nalāt
dattvākṣa-hṛdayaṁ cāsmai
sarvakāmas tu tat-sutam

Synonyma

śrutaḥ — syn jménem Śruta; bhagīrathāt — Bhagīrathovi; jajñe — narodil se; tasya — Śruty; nābhaḥ — jménem Nābha; aparaḥ — jiný než Nābha, o němž bylo pojednáno dříve; abhavat — narodil se; sindhudvīpaḥ — jménem Sindhudvīpa; tataḥ — Nābhovi; tasmāt — Sindhudvīpovi; ayutāyuḥ — syn jménem Ayutāyu; tataḥ — poté; abhavat — narodil se; ṛtūparṇaḥ — syn jménem Ṛtūparṇa; nala-sakhaḥ — který byl přítelem Naly; yaḥ — ten, který; aśva-vidyām — umění, jak ovládat koně; ayāt — získal; nalāt — od Naly; dattvā — poté, co je vyměnil za; akṣa-hṛdayam — tajemství úspěchu v hazardních hrách; ca — a; asmai — Nalovi; sarvakāmaḥ — jménem Sarvakāma; tu — vskutku; tat-sutam — jeho syn (syn Ṛtūparṇy).

Překlad

Bhagīratha měl syna jménem Śruta, jehož synem byl Nābha. Ten však neměl nic společného s Nābhou, o němž bylo psáno dříve. Nābhův syn se jmenoval Sindhudvīpa, jehož synem byl Ayutāyu. Tomu se narodil Ṛtūparṇa, který se stal přítelem Nalarāje. Ṛtūparṇa učil Nalarāje umění hazardních her a Nalarāja ho na oplátku naučil ovládání a chovu koní. Synem Ṛtūparṇy se stal Sarvakāma.

Význam

Být úspěšný v hazardních hrách je také umění a kṣatriyům je dovoleno projevovat v nich své schopnosti. Pāṇḍuovci Kṛṣṇovou milostí při hazardní hře vše prohráli a přišli o království, manželku, rodinu i domov, protože nebyli zkušenými hráči. Z toho je vidět, že oddaný nemusí být zkušený v materialistických činnostech. Śāstra uvádí, že materialistické činnosti živým bytostem nepřísluší, a zvláště ne oddaným. Oddaný se má ohledně jídla spokojit s čímkoliv, co mu pošle Nejvyšší Pán jako prasādam. Jelikož nepropadá hříšným činnostem, jako je hazardování, požívání omamných látek, jedení masa a nedovolený sex, zůstává vždy čistý.

9.9.18

Verš

tataḥ sudāsas tat-putro
damayantī-patir nṛpaḥ
āhur mitrasahaṁ yaṁ vai
kalmāṣāṅghrim uta kvacit
vasiṣṭha-śāpād rakṣo ’bhūd
anapatyaḥ sva-karmaṇā

Synonyma

tataḥ — Sarvakāmovi; sudāsaḥ — narodil se Sudāsa; tat-putraḥ — syn Sudāsy; damayantī-patiḥ — manžel Damayantī; nṛpaḥ — stal se králem; āhuḥ — je řečeno; mitrasaham — Mitrasaha; yam vai — také; kalmāṣāṅghrim — Kalmāṣapāda; uta — zvaný; kvacit — někdy; vasiṣṭha-śāpāt — prokletý Vasiṣṭhou; rakṣaḥ — lidožrout; abhūt — stal se; anapatyaḥ — nemající syna; sva-karmaṇā — za svůj hříšný čin.

Překlad

Sarvakāma měl syna Sudāsu, jehož syn zvaný Saudāsa byl manželem Damayantī. Saudāsa je někdy také nazýván Mitrasaha nebo Kalmāṣapāda. Kvůli svému hříchu neměl žádné syny a Vasiṣṭha ho proklel, aby se stal lidožroutem (Rākṣasou).

9.9.19

Verš

śrī-rājovāca
kiṁ nimitto guroḥ śāpaḥ
saudāsasya mahātmanaḥ
etad veditum icchāmaḥ
kathyatāṁ na raho yadi

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit řekl; kim nimittaḥ — z jakého důvodu; guroḥ — duchovního učitele; śāpaḥ — prokletí; saudāsasya — Saudāsy; mahā- ātmanaḥ — velké duše; etat — to; veditum — vědět; icchāmaḥ — přeji si; kathyatām — prosím, pověz mi; na — ne; rahaḥ — důvěrné; yadi — jestliže.

Překlad

Král Parīkṣit řekl: “Ó Śukadevo Gosvāmī, proč Vasiṣṭha, jakožto duchovní učitel Saudāsy, tuto velkou duši proklel? Přeji si to vědět. Prosím, pověz mi to, pokud to není důvěrné.”

9.9.20-21

Verš

śrī-śuka uvāca
saudāso mṛgayāṁ kiñcic
caran rakṣo jaghāna ha
mumoca bhrātaraṁ so ’tha
gataḥ praticikīrṣayā

sañcintayann aghaṁ rājñaḥ
sūda-rūpa-dharo gṛhe
gurave bhoktu-kāmāya
paktvā ninye narāmiṣam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; saudāsaḥ — král Saudāsa; mṛgayām — při lovu; kiñcit — kdysi; caran — toulající se; rakṣaḥ — Rākṣasu neboli lidožrouta; jaghāna — zabil; ha — v minulosti; mumoca — propustil; bhrātaram — bratra tohoto Rākṣasy; saḥ — tento bratr; atha — poté; gataḥ — šel; praticikīrṣayā — aby se pomstil; sañcintayan — myslel; agham — nějak ublížit; rājñaḥ — krále; sūda-rūpa-dharaḥ — převlékl se za kuchaře; gṛhe — v domě; gurave — královu duchovnímu učiteli; bhoktu- kāmāya — který tam přišel na oběd; paktvā — poté, co uvařil; ninye — dal mu; nara-āmiṣam — maso lidské bytosti.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kdysi šel Saudāsa žít do lesa, kde zabil jednoho lidožrouta (Rākṣasu), ale jeho bratra vzal na milost a propustil ho. Ten se však rozhodl, že se pomstí. S myšlenkou králi ublížit se stal kuchařem v jeho domě. Jednoho dne byl králův duchovní učitel Vasiṣṭha Muni pozván na oběd a Rākṣasa mu předložil maso.

9.9.22

Verš

parivekṣyamāṇaṁ bhagavān
vilokyābhakṣyam añjasā
rājānam aśapat kruddho
rakṣo hy evaṁ bhaviṣyasi

Synonyma

parivekṣyamāṇam — při prohlížení jídla; bhagavān — nejmocnější; vilokya — když viděl; abhakṣyam — nevhodné k požití; añjasā — snadno díky své mystické schopnosti; rājānam — krále; aśapat — proklel; kruddhaḥ — rozhněvaný; rakṣaḥ — lidožroutem; hi — vskutku; evam — tak; bhaviṣyasi — staneš se.

Překlad

Když si Vasiṣṭha Muni prohlédl jídlo, které dostal, svou mystickou schopností poznal, že nebylo vhodné k požití, protože se jednalo o maso nějaké lidské bytosti. Velice ho to rozhněvalo a Saudāsu okamžitě proklel, aby se stal lidožroutem.

9.9.23-24

Verš

rakṣaḥ-kṛtaṁ tad viditvā
cakre dvādaśa-vārṣikam
so ’py apo-’ñjalim ādāya
guruṁ śaptuṁ samudyataḥ

vārito madayantyāpo
ruśatīḥ pādayor jahau
diśaḥ kham avanīṁ sarvaṁ
paśyañ jīvamayaṁ nṛpaḥ

Synonyma

rakṣaḥ-kṛtam — spácháno jen oním Rākṣasou; tat — toto předložení lidského masa; viditvā — když pak pochopil; cakre — (Vasiṣṭha) prováděl; dvādaśa-vārṣikam — dvanáct let askeze pro odčinění; saḥ — Saudāsa; api — také; apaḥ-añjalim — vodu do dlaně; ādāya — beroucí; gurum — svého duchovního učitele Vasiṣṭhu; śaptum — proklít; samudyataḥ — chystal se; vāritaḥ — bylo mu zakázáno; madayantyā — jeho ženou, které se rovněž říkalo Madayantī; apaḥ — vodu; ruśatīḥ — posílenou recitováním mantry; pādayoḥ jahau — vychrstl na své nohy; diśaḥ — všechny strany; kham — na nebi; avanīm — na povrchu země; sarvam — všude; paśyan — vidící; jīva- mayam — plné živých bytostí; nṛpaḥ — král.

Překlad

Jakmile Vasiṣṭha zjistil, že mu lidské maso podal onen Rākṣasa a nikoliv král, podstoupil dvanáct let askeze, aby se očistil za to, že proklel nevinného krále. Mezitím král Saudāsa nabral dlaň plnou vody a pronesl śapa-mantru, a tak se připravil proklít Vasiṣṭhu, ale jeho žena Madayantī mu to zakázala. Král potom viděl, že všech deset stran, nebe a povrch Země jsou plné živých bytostí.

9.9.25

Verš

rākṣasaṁ bhāvam āpannaḥ
pāde kalmāṣatāṁ gataḥ
vyavāya-kāle dadṛśe
vanauko-dampatī dvijau

Synonyma

rākṣasam — lidožroutství; bhāvam — sklon k; āpannaḥ — poté, co získal; pāde — na noze; kalmāṣatām — černou skvrnu; gataḥ — dostal; vyavāya- kāle — při pohlavním styku; dadṛśe — uviděl; vana-okaḥ — žijící v lese; dam-patī — manželský pár; dvijau — kteří byli brāhmaṇy.

Překlad

Saudāsa tak získal sklon k lidožroutství a na noze se mu objevila černá skvrna, pro kterou byl zván Kalmāṣapāda. Jednoho dne král Kalmāṣapāda uviděl v lese bráhmanský pár při pohlavním styku.

9.9.26-27

Verš

kṣudhārto jagṛhe vipraṁ
tat-patny āhākṛtārthavat
na bhavān rākṣasaḥ sākṣād
ikṣvākūṇāṁ mahā-rathaḥ

madayantyāḥ patir vīra
nādharmaṁ kartum arhasi
dehi me ’patya-kāmāyā
akṛtārthaṁ patiṁ dvijam

Synonyma

kṣudhā-ārtaḥ — soužený hladem; jagṛhe — chytil; vipram — brāhmaṇu; tat-patnī — jeho manželka; āha — pronesla; akṛta-artha-vat — nespokojený, chudý a hladový; na — ne; bhavān — ty; rākṣasaḥ — lidožrout; sākṣāt — přímo či skutečně; ikṣvākūṇām — z potomků Mahārāje Ikṣvākua; mahā- rathaḥ — velký bojovník; madayantyāḥ — Madayantī; patiḥ — manžel; vīra — ó hrdino; na — ne; adharmam — bezbožný čin; kartum — spáchat; arhasi — měl bys; dehi — prosím pusť; me — mého; apatya-kāmāyāḥ — toužící mít syna; akṛta-artham — jejíž touha se ještě nesplnila; patim — manžela; dvijam — který je brāhmaṇou.

Překlad

Protože byl ovlivněn rākṣasími pudy a měl velký hlad, zmocnil se brāhmaṇy. Nebohá brāhmaṇova manželka pak králi Saudāsovi řekla: “Ó hrdino, ve skutečnosti nejsi lidožrout, ale jeden z potomků Mahārāje Ikṣvākua. Jsi velký bojovník a manžel Madayantī; neměl by ses snížit k tomuto bezbožnému činu. Toužím po synovi. Vrať mi, prosím, mého muže, který mě ještě neoplodnil.”

9.9.28

Verš

deho ’yaṁ mānuṣo rājan
puruṣasyākhilārthadaḥ
tasmād asya vadho vīra
sarvārtha-vadha ucyate

Synonyma

dehaḥ — tělo; ayam — toto; mānuṣaḥ — lidské; rājan — ó králi; puruṣasya — živé bytosti; akhila — všeobecný; artha-daḥ — pro prospěch; tasmāt — z toho důvodu; asya — těla mého manžela; vadhaḥ — zabití; vīra — ó hrdino; sarva-artha-vadhaḥ — zmaření veškerých blahodárných příležitostí; ucyate — je řečeno.

Překlad

“Ó králi, toto lidské tělo má sloužit ke všeobecnému prospěchu. Jestliže je předčasně zabiješ, zmaříš tím všechny blahodárné příležitosti lidského života, ó hrdino.”

Význam

Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura zpíval:

hari hari viphale janama goṅāinu
manuṣya-janama pāiyā,

rādhā-kṛṣṇa nā bhajiyā,
jāniyā śuniyā viṣa khāinu

Lidské tělo je nesmírně cenné, protože v něm může živá bytost pochopit pokyny Kṛṣṇy a dosáhnout svého konečného cíle. To, čeho má živá bytost v hmotném světě docílit, je, aby se vrátila domů, zpátky k Bohu. Každý v hmotném světě dychtí po štěstí, ale jelikož nezná svůj konečný cíl, mění těla jedno za druhým. Když však dostane příležitost získat lidské tělo, může se věnovat naplnění čtyř principů: dharma, artha, kāma a mokṣa, a řídí-li se náležitými pravidly, bude po osvobození dělat další pokrok a začne sloužit Rādě a Kṛṣṇovi. To je skutečný úspěch-ukončit koloběh zrození a smrti, vrátit se domů, zpátky k Bohu (mām eti), a tam se zaměstnat službou Rādě a Kṛṣṇovi. Lidské tělo je tedy určeno k završení duchovního pokroku. V celé lidské společnosti se zabití člověka bere velice vážně. Na jatkách se zabíjejí tisíce zvířat, a nikdo se o ně nestará, ale když je zabit jen jeden člověk, je to pokládáno za velmi vážné. Proč? Protože lidská podoba je nesmírně důležitá pro naplnění smyslu života.

9.9.29

Verš

eṣa hi brāhmaṇo vidvāṁs
tapaḥ-śīla-guṇānvitaḥ
ārirādhayiṣur brahma
mahā-puruṣa-saṁjñitam
sarva-bhūtātma-bhāvena
bhūteṣv antarhitaṁ guṇaiḥ

Synonyma

eṣaḥ — toto; hi — vskutku; brāhmaṇaḥ — kvalifikovaný brāhmaṇa; vidvān — obeznámený s védským poznáním; tapaḥ — askeze; śīla — správné chování; guṇa-anvitaḥ — obdařený všemi dobrými vlastnostmi; ārirādhayiṣuḥ — který se chce věnovat uctívání; brahma — Nejvyššího Brahmanu; mahā-puruṣa — Nejvyšší Osoba, Kṛṣṇa; saṁjñitam — známého jako; sarva- bhūta — všech živých bytostí; ātma-bhāvena — jako Nadduše; bhūteṣu — v každé živé bytosti; antarhitam — v srdci; guṇaiḥ — svými vlastnostmi.

Překlad

“Toto je učený a vysoce kvalifikovaný brāhmaṇa, jenž se věnuje askezi a dychtivě touží uctívat Nejvyššího Pána, Nadduši, jež žije v srdci každé živé bytosti.”

Význam

Brāhmaṇova manželka nepovažovala svého muže za nějakého povrchního brāhmaṇu, který by se tak nazýval pouze proto, že se narodil v bráhmanské rodině. Naopak-tento brāhmaṇa skutečně projevoval všechny bráhmanské příznaky. Yasya yal lakṣaṇaṁ proktam (Bhāg. 7.11.35). Příznaky brāhmaṇy uvádí śāstra:

śamo damas tapaḥ śaucaṁ
kṣāntir ārjavam eva ca
jñānaṁ vijñānam āstikyaṁ
brahma-karma svabhāvajam

“Klid, sebeovládání, askeze, čistota, snášenlivost, čestnost, moudrost, poznání, a zbožnost jsou přirozené vlastnosti, podle kterých jednají brāhmaṇové.” (Bg. 18. 42). Nejenže musí být brāhmaṇa kvalifikovaný, ale musí se také věnovat bráhmanským činnostem. Kvalifikace nestačí; je nezbytné rovněž plnit povinnosti brāhmaṇy. Povinností brāhmaṇy je znát paraṁ brahma, Kṛṣṇu (paraṁ brahma paraṁ dhāma pavitraṁ paramaṁ bhavān). Jelikož tento brāhmaṇa byl skutečně kvalifikovaný a rovněž se věnoval bráhmanským činnostem (brahma-karma), zabít ho by byl velice hříšný čin a jeho žena žádala, aby byl ušetřen.

9.9.30

Verš

so ’yaṁ brahmarṣi-varyas te
rājarṣi-pravarād vibho
katham arhati dharma-jña
vadhaṁ pitur ivātmajaḥ

Synonyma

saḥ — on, brāhmaṇa; ayam — tento; brahma-ṛṣi-varyaḥ — nejenom brāhmaṇa, ale nejlepší z velkých mudrců neboli brahmarṣiů; te — také od tebe; rāja-ṛṣi-pravarāt — který jsi nejlepší ze všech svatých králů neboli rājarṣiů; vibho — ó vládce státu; katham — jak; arhati — zasluhuje si; dharma-jña — ó ty, který dobře znáš náboženské zásady; vadham — zabití; pituḥ — otcem; iva — jako; ātmajaḥ — syna.

Překlad

“Můj pane, ty dobře znáš všechny náboženské zásady. Stejně jako syn si nikdy nezaslouží, aby ho zabil vlastní otec, toto je brāhmaṇa, jehož má král chránit a nikdy ne zabít. Čím si zasloužil smrt z rukou rājarṣiho, jako jsi ty?”

Význam

Slovo rājarṣi označuje krále, který se chová jako ṛṣi neboli mudrc. Takový král bývá rovněž nazýván naradeva, jelikož je považován za zástupce Nejvyššího Pána. Jeho povinností je vládnout království tak, aby byla zachována bráhmanská kultura, a proto nikdy neusiluje o brāhmaṇovu smrt. Obecně platí, že brāhmaṇa, žena, dítě, starý člověk a kráva nemají být ani stíháni zákonem. Brāhmaṇova žena proto krále žádala, aby od tohoto hříšného činu upustil.

9.9.31

Verš

tasya sādhor apāpasya
bhrūṇasya brahma-vādinaḥ
kathaṁ vadhaṁ yathā babhror
manyate san-mato bhavān

Synonyma

tasya — jeho; sādhoḥ — velkého světce; apāpasya — toho, kdo nepáchá nic hříšného; bhrūṇasya — embrya; brahma-vādinaḥ — toho, kdo je zběhlý ve védském poznání; katham — jak; vadham — zabití; yathā — jako; babhroḥ — krávy; manyate — myslíš; sat-mataḥ — uznávaný ve vyšších kruzích; bhavān — ty.

Překlad

“Jsi známý a ctěný v učených kruzích. Jak se opovažuješ zabít tohoto brāhmaṇu, světce, který se nikdy nedopustil hříchu a je zběhlý ve védském poznání? Zabít ho by bylo stejné jako zničit embryo v lůně nebo usmrtit krávu.”

Význam

Slovník Amara-kośa uvádí: bhrūṇo 'rbhake bāla-garbhe. Slovo bhrūṇa se vztahuje buď na krávu, nebo na živou bytost ve stádiu embrya. Ve védské kultuře platí, že zničit nevyvinutý zárodek náležící duši v lůně je stejně hříšné jako zabít krávu nebo brāhmaṇu. V embryu se živá bytost nachází v nevyvinutém stádiu. Moderní vědecká teorie, že život je pouhou kombinací chemických látek, je nesmysl. Vědci nedokáží vyrábět živé bytosti, dokonce ani ty, jež se rodí z vajec. Představa, že vědci dovedou připravit chemické prostředí podobné tomu, jež má vejce, a z něho stvořit život, je rovněž nesmyslná. Můžeme přijmout jejich teorii, že se v určité chemické směsi může objevit život, ale tito darebáci nejsou schopni takovou směs vytvořit. Tento verš poukazuje na bhrūṇasya vadham-zabití bhrūṇy neboli zničení embrya. To je výzva védské literatury. Primitivní ateistické přesvědčení, že živá bytost je kombinací hmoty, svědčí o nejhlubší nevědomosti.

9.9.32

Verš

yady ayaṁ kriyate bhakṣyas
tarhi māṁ khāda pūrvataḥ
na jīviṣye vinā yena
kṣaṇaṁ ca mṛtakaṁ yathā

Synonyma

yadi — jestliže; ayam — tento brāhmaṇa; kriyate — je přijat; bhakṣyaḥ — jako jídlo; tarhi — potom; mām — mě; khāda — sněz; pūrvataḥ — dříve; na — ne; jīviṣye — budu žít; vinā — bez; yena — něhož (mého manžela); kṣaṇam ca — ani na okamžik; mṛtakam — mrtvé tělo; yathā — jako.

Překlad

“Bez svého manžela nemůžu žít ani na okamžik. Jestliže ho chceš sníst, sněz raději nejprve mě, protože bez něho nejsem o nic lepší než mrtvé tělo.”

Význam

Ve védské kultuře existuje zvyklost zvaná satī či saha-maraṇa, kdy žena umírá se svým manželem. Po smrti muže vstoupí jeho manželka dobrovolně na pohřební hranici spalující jeho tělo. V tomto verši vyjadřuje manželka brāhmaṇy pocity přirozené pro tuto kulturu. Žena bez manžela je jako mrtvé tělo. Proto musí být každá dívka ve védské kultuře vdaná. Za to je zodpovědný otec. Je možné dát dívku darem a manžel může mít více než jednu ženu, ale každá dívka musí být vdaná. To je védská kultura. Žena vždy na někom závisí-v dětství na otci, v mládí na manželovi a ve stáří na svých dospělých synech. Podle Manu-saṁhity nemá být nikdy nezávislá. Nezávislost pro ženu znamená život plný utrpení. Mnoho dívek dnešní doby není vdaných a myslejí si o sobě, že jsou úplně svobodné, ale jejich život je nešťastný. Zde vidíme příklad, kdy žena cítila, že bez svého manžela není nic jiného než mrtvé tělo.

9.9.33

Verš

evaṁ karuṇa-bhāṣiṇyā
vilapantyā anāthavat
vyāghraḥ paśum ivākhādat
saudāsaḥ śāpa-mohitaḥ

Synonyma

evam — takto; karuṇa-bhāṣiṇyāḥ — když brāhmaṇova manželka žalostně promlouvala; vilapantyāḥ — úpěnlivě naříkající; anātha-vat — jako žena, která nemá ochránce; vyāghraḥ — tygr; paśum — zvíře, které mu padlo za oběť; iva — jako; akhādat — sežral; saudāsaḥ — král Saudāsa; śāpa — kletbou; mohitaḥ — jelikož byl k tomu odsouzen.

Překlad

Král Saudāsa pozřel brāhmaṇu stejně, jako tygr sežere svou oběť, jelikož k tomu byl odsouzen Vasiṣṭhovou kletbou. Přestože brāhmaṇova manželka tak žalostně lkala, Saudāsu její nářek neobměkčil.

Význam

Toto je příklad působení osudu. Král Saudāsa byl Vasiṣṭhovou kletbou odsouzen k určitému jednání, a jelikož to byl jeho osud, nemohl se navzdory své vysoké úrovni ubránit tomu, že se zachoval jako Rākṣasa připomínající tygra. Tal labhyate duḥkhavad anyataḥ sukham (Bhāg. 1.5.18). Tak jako osud přivede člověka do neštěstí, může mu přinést i štěstí. Osud je velmi mocný, ale ten, kdo se povznesl na úroveň vědomí Kṛṣṇy, ho může změnit. Karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājām (Brahma-saṁhitā 5.54).

9.9.34

Verš

brāhmaṇī vīkṣya didhiṣuṁ
puruṣādena bhakṣitam
śocanty ātmānam urvīśam
aśapat kupitā satī

Synonyma

brāhmaṇī — manželka brāhmaṇy; vīkṣya — když spatřila; didhiṣum — svého muže, který se jí chystal předat semeno ke zplození dítěte; puruṣa- adena — lidožroutem (Rākṣasou); bhakṣitam — pozřeného; śocantī — velice bědující; ātmānam — pro své tělo či sebe; urvīśam — krále; aśapat — proklela; kupitā — rozhněvaná; satī — počestná žena.

Překlad

Když ta počestná žena spatřila, že lidožrout pozřel jejího manžela, který se právě chystal vypustit semeno, zalykala se žalem. Rozhněvaně proto krále proklela.

9.9.35

Verš

yasmān me bhakṣitaḥ pāpa
kāmārtāyāḥ patis tvayā
tavāpi mṛtyur ādhānād
akṛta-prajña darśitaḥ

Synonyma

yasmāt — neboť; me — můj; bhakṣitaḥ — byl sněden; pāpa — ó hříšníku; kāma-ārtāyāḥ — ženy tak soužené pohlavní touhou; patiḥ — manžel; tvayā — tebou; tava — tvoje; api — také; mṛtyuḥ — smrt; ādhānāt — až se budeš snažit vypustit semeno do lůna své manželky; akṛta-prajña — hloupý darebáku; darśitaḥ — toto prokletí postihuje tebe.

Překlad

“Ty hloupý hříšníku! Pozřel jsi mého manžela, když jsem cítila pohlavní touhu a přála si dostat semeno ke zplození dítěte. Nechť tě také zastihne smrt, až se budeš snažit vypustit semeno do lůna své manželky! Jakmile se s ní pokusíš o pohlavní styk, zemřeš.”

9.9.36

Verš

evaṁ mitrasahaṁ śaptvā
pati-loka-parāyaṇā
tad-asthīni samiddhe ’gnau
prāsya bhartur gatiṁ gatā

Synonyma

evam — takto; mitrasaham — krále Saudāsu; śaptvā — poté, co proklela; pati-loka-parāyaṇā — jelikož chtěla jít se svým manželem; tat-asthīni — kosti svého muže; samiddhe agnau — do hořícího ohně; prāsya — poté, co vložila; bhartuḥ — svého manžela; gatim — na místo určení; gatā — také se odebrala.

Překlad

Tak proklela brāhmaṇova žena krále Saudāsu, zvaného Mitrasaha. Potom založila pod kostmi svého muže oheň, a jelikož toužila odejít s ním, padla i ona sama do ohně a odebrala se na stejné místo jako on.

9.9.37

Verš

viśāpo dvādaśābdānte
maithunāya samudyataḥ
vijñāpya brāhmaṇī-śāpaṁ
mahiṣyā sa nivāritaḥ

Synonyma

viśāpaḥ — když uplynula doba jeho prokletí; dvādaśa-abda-ante — po dvanácti letech; maithunāya — na pohlavní styk se svou ženou; samudyataḥ — když se Saudāsa připravoval; vijñāpya — připomínajíc mu; brāhmaṇī- śāpam — kletbu brāhmaṇī; mahiṣyā — královnou; saḥ — on (král); nivāritaḥ — zadržen.

Překlad

Když byl král Saudāsa po dvanácti letech zbaven Vasiṣṭhova prokletí, zatoužil po pohlavním styku se svou ženou. Královna mu však připomněla kletbu brāhmaṇī, a tak ho zadržela.

9.9.38

Verš

ata ūrdhvaṁ sa tatyāja
strī-sukhaṁ karmaṇāprajāḥ
vasiṣṭhas tad-anujñāto
madayantyāṁ prajām adhāt

Synonyma

ataḥ — takto; ūrdhvam — v blízké budoucnosti; saḥ — on, král; tatyāja — vzdal se; strī-sukham — štěstí plynoucího z pohlavního styku; karmaṇā — řízením osudu; aprajāḥ — zůstal bez synů; vasiṣṭhaḥ — velký světec Vasiṣṭha; tat-anujñātaḥ — s královým svolením, že může zplodit syna; madayantyām — v lůně Madayantī, Saudāsovy ženy; prajām — dítě; adhāt — počal.

Překlad

Takto poučen se král do budoucna vzdal štěstí z pohlavního styku a řízením osudu zůstal bez synů. Později s jeho svolením počal dítě v lůně Madayantī velký světec Vasiṣṭha.

9.9.39

Verš

sā vai sapta samā garbham
abibhran na vyajāyata
jaghne ’śmanodaraṁ tasyāḥ
so ’śmakas tena kathyate

Synonyma

sā — ona, královna Madayantī; vai — vskutku; sapta — sedm; samāḥ — let; garbham — dítě v lůně; abibhrat — stále nosila; na — ne; vyajāyata — porodila; jaghne — udeřil; aśmanā — kamenem; udaram — břicho; tasyāḥ — její; saḥ — syn; aśmakaḥ — jménem Aśmaka; tena — kvůli tomu; kathyate — byl zván.

Překlad

Madayantī nosila dítě v lůně po sedm let, aniž by je porodila. Vasiṣṭha jí proto udeřil do břicha kamenem, a poté se narodil syn. Následkem toho se nazýval Aśmaka (“dítě narozené z kamene”).

9.9.40

Verš

aśmakād bāliko jajñe
yaḥ strībhiḥ parirakṣitaḥ
nārī-kavaca ity ukto
niḥkṣatre mūlako ’bhavat

Synonyma

aśmakāt — onomu synovi jménem Aśmaka; bālikaḥ — syn jménem Bālika; jajñe — narodil se; yaḥ — toto dítě, Bālika; strībhiḥ — ženami; parirakṣitaḥ — byl chráněn; nārī-kavacaḥ — ten, který má štít z žen; iti uktaḥ — tak byl známý; niḥkṣatre — když nebylo kṣatriyů (jelikož všechny kṣatriyi pobil Paraśurāma); mūlakaḥ — Mūlaka, praotec kṣatriyů; abhavat — stal se.

Překlad

Aśmakovi se narodil Bālika. Jelikož byl obklopen ženami a díky tomu uchráněn před hněvem Paraśurāmy, byl známý jako Nārīkavaca (“ten, jehož chrání ženy”). Když Paraśurāma pobil všechny kṣatriyi, Bālika se stal praotcem nových kṣatriyů, a proto dostal jméno Mūlaka (“kořen kṣatriyské dynastie”).

9.9.41

Verš

tato daśarathas tasmāt
putra aiḍaviḍis tataḥ
rājā viśvasaho yasya
khaṭvāṅgaś cakravarty abhūt

Synonyma

tataḥ — Bālikovi; daśarathaḥ — syn jménem Daśaratha; tasmāt — jemu; putraḥ — syn; aiḍaviḍiḥ — zvaný Aiḍaviḍi; tataḥ — jemu; rājā viśvasahaḥ — narodil se slavný král Viśvasaha; yasya — jehož; khaṭvāṅgaḥ — král jménem Khaṭvāṅga; cakravartī — císařem; abhūt — stal se.

Překlad

Bālikovi se narodil syn jménem Daśaratha, Daśarathovi Aiḍaviḍi, a ten byl otcem krále Viśvasahy. Synem krále Viśvasahy byl slavný Mahārāja Khaṭvāṅga.

9.9.42

Verš

yo devair arthito daityān
avadhīd yudhi durjayaḥ
muhūrtam āyur jñātvaitya
sva-puraṁ sandadhe manaḥ

Synonyma

yaḥ — král Khaṭvāṅga, který; devaiḥ — polobohy; arthitaḥ — požádaný; daityān — démony; avadhīt — zabíjel; yudhi — v boji; durjayaḥ — krutém; muhūrtam — pouhý okamžik; āyuḥ — délka života; jñātvā — vědoucí; etya — vydal se; sva-puram — do svého sídla; sandadhe — upřel; manaḥ — mysl.

Překlad

Král Khaṭvāṅga byl neporazitelný v každém boji. Když ho polobozi požádali, aby jim pomohl v boji proti démonům, získal pro ně vítězství, a jelikož s ním byli navýsost spokojeni, chtěli mu dát nějaké požehnání. Král se jich zeptal, jak dlouho ještě bude žít, a dozvěděl se, že již jen okamžik. Ihned proto opustil palác a odebral se do svého obydlí, kde pevně upřel mysl na lotosové nohy Pána.

Význam

Mahārāja Khaṭvāṅga je znamenitým příkladem v provádění oddané služby. I když jeho služba Pánu trvala jen chvíli, dostalo se mu toho požehnání, že se vrátil zpátky k Bohu. Pokud se tedy někdo věnuje oddané službě od počátku svého života, jistě se vrátí domů, zpátky k Bohu. O tom není pochyb (asaṁśaya).

V Bhagavad-gītě se slova asaṁśaya používá k popisu oddaného. Sám Pán tam dává tento pokyn:

mayy āsakta-manāḥ pārtha
yogaṁ yuñjan mad-āśrayaḥ
asaṁśayaṁ samagraṁ māṁ
yathā jñāsyasi tac chṛṇu

“Nyní slyš, ó synu Pṛthy, jak Mě můžeš zcela znát prostý jakékoliv pochybnosti, budeš-li provádět yogu plně si Mě vědom, s myslí na Mě upřenou.” (Bg. 7.1)

Pán rovněž vysvětluje:

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.” (Bg. 4.9)

Každý by tedy měl od počátku života praktikovat bhakti-yogu, což zvětší jeho připoutanost ke Kṛṣṇovi. Ten, kdo se každý den dívá na Božstvo v chrámu, provádí oběti uctíváním Božstva, zpívá svaté jméno Osobnosti Božství a káže o slavných skutcích Pána, jak je to jen možné, vyvíjí tím ke Kṛṣṇovi silné pouto. Tato připoutanost se nazývá āsakti. Pokud člověk připoutá svou mysl ke Kṛṣṇovi (mayy āsakta-manāḥ), může splnit poslání svého lidského života. Pokud tuto příležitost promarní, pak neví, kam půjde, jak dlouho zůstane v koloběhu zrození a smrti a kdy znovu získá lidskou podobu a spolu s ní možnost vrátit se domů, zpátky k Bohu. Nejinteligentnější je tedy ten, kdo využívá každý okamžik svého života k láskyplné službě Pánu.

9.9.43

Verš

na me brahma-kulāt prāṇāḥ
kula-daivān na cātmajāḥ
na śriyo na mahī rājyaṁ
na dārāś cātivallabhāḥ

Synonyma

na — ne; me — můj; brahma-kulāt — než společenství brāhmaṇů; prāṇāḥ — život; kula-daivāt — než ty osobnosti, které má rodina uctívá; na — ne; ca — také; ātmajāḥ — synové a dcery; na — ani; śriyaḥ — bohatství; na — ani; mahī — země; rājyam — království; na — ani; dārāḥ — manželka; ca — také; ati-vallabhāḥ — nesmírně drahé.

Překlad

Mahārāja Khaṭvāṅga uvažoval: “Ani můj život mi není dražší než bráhmanská kultura a brāhmaṇové, které má rodina uctívá. Co potom říci o mém království, zemi, manželce, dětech a bohatství? Nic nemám raději než brāhmaṇy.”

Význam

Mahārāja Khaṭvāṅga, který přál bráhmanské kultuře, toužil využít zbývající chvíli k plnému odevzdání se Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán je uctíván touto modlitbou:

namo brāhmaṇya-devāya
go brāhmaṇa-hitāya ca
jagad-dhitāya kṛṣṇāya
govindāya namo namaḥ

“S úctou se klaním Nejvyšší Absolutní Pravdě, Kṛṣṇovi, který je dobrodincem krav a brāhmaṇů, jakož i všech živých bytostí. Znovu a znovu se klaním Govindovi, jenž skýtá potěšení všem smyslům.” Oddaný Kṛṣṇy nedá dopustit na bráhmanskou kulturu. Skutečný brāhmaṇa je ta kvalifikovaná osoba, která ví, kdo je Kṛṣṇa a co Kṛṣṇa chce. Brahma jānātīti brāhmaṇaḥ. Kṛṣṇa je Parabrahman a všichni, kdo jsou si vědomí Kṛṣṇy neboli Kṛṣṇovi oddaní, jsou proto vznešení brāhmaṇové. Khaṭvāṅga Mahārāja pokládal oddané Kṛṣṇy za opravdové brāhmaṇy a skutečné světlo lidské společnosti. Ten, komu jde o pokrok ve vědomí Kṛṣṇy a duchovní porozumění, musí přikládat bráhmanské kultuře svrchovanou důležitost a musí poznat Kṛṣṇu (kṛṣṇāya govindāya). Pak bude jeho život úspěšný.

9.9.44

Verš

na bālye ’pi matir mahyam
adharme ramate kvacit
nāpaśyam uttamaślokād
anyat kiñcana vastv aham

Synonyma

na — ne; bālye — v dětství; api — skutečně; matiḥ — záliba; mahyam — moje; adharme — v principech bezbožnosti; ramate — užívá si; kvacit — kdykoliv; na — ani; apaśyam — viděl jsem; uttamaślokāt — než Osobnost Božství, Kṛṣṇu; anyat — cokoliv jiného; kiñcana — cokoliv; vastu — podstata; aham — já.

Překlad

“Nikdy, ani v dětství, mě nepřitahovaly bezvýznamné věci či principy bezbožného života. Nic pro mě nebylo důležitější než Nejvyšší Osobnost Božství.”

Význam

Mahārāja Khaṭvāṅga je typickým příkladem osoby vědomé si Kṛṣṇy. Takový člověk nevidí nic jako důležité, kromě Nejvyšší Osobnosti Božství, a o ničem v tomto hmotném světě si nemyslí, že to není s Nejvyšším Pánem spojeno. V Caitanya-caritāmṛtě (Madhya 8.274) stojí:

sthāvara-jaṅgama dekhe, nā dekhe tāra mūrti
sarvatra haya nija iṣṭa-deva-sphūrti

“Mahā-bhāgavata, pokročilý oddaný, nepochybně vidí všechno, pohyblivé i nehybné, ale nevidí pouze podoby těchto věcí. Spíše všude okamžitě vidí projevenou podobu Nejvyššího Pána.” I když oddaný žije v hmotném světě, nemá s ním nic společného. Nirbandhaḥ kṛṣṇa-sambandhe. Přijímá hmotný svět ve vztahu k Nejvyšší Osobnosti Božství. Může se věnovat vydělávání peněz, ale potom je využívá k šíření hnutí pro vědomí Kṛṣṇy tak, že nechává stavět velké chrámy a zavádí uctívání Nejvyšší Osobnosti Božství. Mahārāja Khaṭvāṅga tedy nebyl materialista. Materialista lpí na manželce, dětech, domovu, vlastnictví a mnoha dalších věcech, jež poskytují smyslový požitek, ale jak bylo uvedeno dříve, Khaṭvāṅgu Mahārāje tyto věci nepřitahovaly. Nedovedl ani pomyslet na to, že by existovalo něco, aniž by tím Nejvyšší Pán nesledoval nějaký záměr. Īśāvasyam idaṁ sarvam-vše má svůj vztah k Nejvyšší Osobnosti Božství. Toto vědomí samozřejmě nemohou mít obyčejní lidé, ale ten, kdo se vydá cestou oddané služby podle pokynů uvedených v Nektaru oddanosti, může být v tomto vědomí vycvičen a dosáhnout dokonalého porozumění. Osobě vědomé si Kṛṣṇy není příjemné nic, co by mělo být bez vztahu ke Kṛṣṇovi.

9.9.45

Verš

devaiḥ kāma-varo datto
mahyaṁ tri-bhuvaneśvaraiḥ
na vṛṇe tam ahaṁ kāmaṁ
bhūtabhāvana-bhāvanaḥ

Synonyma

devaiḥ — polobohy; kāma-varaḥ — požehnání mít vše, oč požádám; dattaḥ — bylo dáno; mahyam — mně; tri-bhuvana-īśvaraiḥ — ochránci tří světů (kteří mohou dělat v hmotném světě, cokoliv si přejí), polobohy; na vṛṇe — nepřijal jsem; tam — to; aham — já; kāmam — co si lze v hmotném světě přát; bhūtabhāvana-bhāvanaḥ — zcela pohroužený v Nejvyšší Osobnosti Božství (a proto bez zájmu o cokoliv hmotného).

Překlad

“Polobozi, vládci tří světů, mi chtěli dát vše, co bych si přál. Já jsem však o jejich požehnání nestál, protože mě zajímá Nejvyšší Pán, stvořitel všeho v tomto hmotném světě. O Osobnost Božství mám větší zájem než o všechna hmotná požehnání.”

Význam

Oddaný neustále zaujímá transcendentální postavení. Paraṁ dṛṣṭvā nivartate-ten, kdo spatřil Nejvyšší Osobnost Božství, se již nezajímá o hmotný smyslový požitek. Dokonce i tak vznešený oddaný, jako byl Dhruva Mahārāja, se odebral do lesa s touhou po hmotném zisku, ale když na vlastní oči spatřil Nejvyšší Osobnost Božství, odmítl jakékoliv hmotné požehnání. Řekl: svāmin kṛtārtho 'smi varaṁ na yāce-“Můj milý Pane, jsem zcela spokojen s tím, co jsi mi dal nebo nedal. Nemám, oč bych Tě žádal, neboť to, že Ti mohu sloužit, mě zcela naplňuje štěstím.” Tak uvažuje čistý oddaný, který od Osobnosti Božství nechce nic hmotného ani duchovního. Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je proto nazýváno kṛṣṇa- bhāvanāmṛta-saṅgha, společnost osob, které se spokojí jednoduše s tím, že myslí na Kṛṣṇu. Být pohroužený v myšlenkách na Kṛṣṇu není drahé ani obtížné. Kṛṣṇa říká: man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru-“Vždy na Mě mysli, klaň se Mi a uctívej Mě.” (Bg. 9.34). Každý může bez potíží stále myslet na Kṛṣṇu, aniž by mu v tom cokoliv bránilo. Tomu se říká kṛṣṇa-bhāvanāmṛta. Ten, kdo setrvává v tomto rozpoložení, nežádá Kṛṣṇu o žádný hmotný zisk. Místo toho se modlí k Pánu o požehnání, aby dokázal šířit Jeho slávu po celém světě. Mama janmani janmanīśvare bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi. Člověk s vědomím Kṛṣṇy si ani nepřeje ukončit svůj koloběh rození a umírání. Modlí se pouze: “Mohu se narodit, jak si budeš přát, ale jediné, oč žádám, je, abych Ti mohl sloužit.”

9.9.46

Verš

ye vikṣiptendriya-dhiyo
devās te sva-hṛdi sthitam
na vindanti priyaṁ śaśvad
ātmānaṁ kim utāpare

Synonyma

ye — ty osobnosti; vikṣipta-indriya-dhiyaḥ — jejichž smysly, mysl a inteligence jsou stále rozrušeny hmotnými vlivy; devāḥ — jako například polobozi; te — ti; sva-hṛdi — v hloubi srdce; sthitam — setrvávající; na — ne; vindanti — znají; priyam — nejdražší Osobnost Božství; śaśvat — stále, věčně; ātmānam — Nejvyšší Osobnost Božství; kim uta — co říci o; apare — jiných (jako jsou lidské bytosti).

Překlad

“Přestože polobozi užívají všech výhod plynoucích ze života ve vyšším planetárním systému, jejich mysl, smysly a inteligence jsou rozrušeny hmotnými vlivy. Ani tyto vznešené osoby tedy nedokáží poznat Nejvyšší Osobnost Božství, jež věčně sídlí v srdcích všech. Co potom říci o ostatních, jako jsou třeba lidské bytosti, které nemají tolik možností?”

Význam

To, že Nejvyšší Osobnost Božství bez přestání sídlí v srdcích všech bytostí, je skutečnost (īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati). Kvůli našim hmotným starostem-které jsou v tomto světě nevyhnutelné-však Nejvyššího Pána nejsme schopni poznat, přestože je tak blízko nás. Těm, kdo jsou stále rozrušeni hmotnými vlivy, se doporučuje jógový proces, aby soustředili mysl na Nejvyššího Pána v srdci. Dhyānāvasthita- tad-gatena manasā paśyanti yaṁ yoginaḥ. Jelikož v hmotném prostředí jsou mysl a smysly stále rozrušené, člověk musí jógovými metodami, jako je dhāraṇā, āsana a dhyāna, mysl uklidnit a soustředit ji na Nejvyšší Osobnost Božství. Jinými slovy-proces yogy představuje hmotnou snahu o realizaci Pána, zatímco bhakti, oddaná služba, je duchovním procesem, který Ho umožňuje realizovat. Mahārāja Khaṭvāṅga se vydal duchovní cestou, a proto se již více nezajímal o nic hmotného. Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (18.55) říká: bhaktyā mām abhijānāti-“Poznat Mě lze jedině oddanou službou.” Jedině prostřednictvím oddané služby může člověk poznat Kṛṣṇu, Parabrahman, Osobnost Božství. Pán nikdy neříká, že Ho lze poznat pomocí mystické yogy nebo filozofickou spekulací. Bhakti stojí nad všemi podobnými hmotnými snahami. Anyābhilāṣitā-śūnyaṁ jñāna-karmādy-anāvṛtam. Bhakti je ryzí, neznečištěná jñānou či zbožnými činnostmi.

9.9.47

Verš

atheśa-māyā-raciteṣu saṅgaṁ
guṇeṣu gandharva-puropameṣu
rūḍhaṁ prakṛtyātmani viśva-kartur
bhāvena hitvā tam ahaṁ prapadye

Synonyma

atha — proto; īśa-māyā — vnější energií Nejvyšší Osobnosti Božství; raciteṣu — k věcem vytvořeným; saṅgam — připoutanost; guṇeṣu — ke kvalitám hmotné přírody; gandharva-pura-upameṣu — které jsou přirovnávány k iluzi v podobě gandharva-pury, města či domů spatřených v lese nebo na vrcholku hory; rūḍham — velmi mocnou; prakṛtyā — hmotnou přírodou; ātmani — Nadduši; viśva-kartuḥ — stvořitele celého vesmíru; bhāvena — pomocí oddané služby; hitvā — vzdávající se; tam — Jemu (Pánu); aham — já; prapadye — odevzdávám se.

Překlad

“Proto bych se nyní měl zbavit své připoutanosti k věcem stvořeným vnější energií Nejvyšší Osobnosti Božství. Měl bych se pohroužit do myšlenek na Pána, a tak se Mu odevzdat. Jelikož je toto hmotné stvoření dílem Jeho vnější energie, připomíná přelud města spatřeného v lese nebo na vrcholku hory. Každá podmíněná duše je přirozeně přitahovaná a připoutaná k hmotným věcem, ale této připoutanosti se je třeba vzdát a odevzdat se Nejvyšší Osobnosti Božství.”

Význam

Když člověk letí letadlem nad hornatým územím, může se stát, že na nebi vidí město s věžemi a paláci, nebo může něco podobného vidět v hlubokém lese. Tomu se říká přelud, gandharva-pura. Celý tento svět se podobá takovému přeludu a každý materialista je k němu připoutaný. Khaṭvāṅga Mahārāja se však díky svému pokročilému vědomí Kṛṣṇy o tyto věci nestaral. I když se může oddaný věnovat zdánlivě materialistickým činnostem, je si dobře vědom svého postavení. Nirbandhaḥ kṛṣṇa- sambandhe yuktaṁ vairāgyam ucyate. Používají-li se všechny hmotné věci k láskyplné službě Pánu, jedná se o správné odříkání (yukta-vairāgya). Nic v tomto hmotném světě by nemělo sloužit k uspokojování vlastních smyslů, ale naopak službě Pánu. Tak se uvažuje v duchovním světě. Mahārāja Khaṭvāṅga doporučuje vzdát se připoutanosti k hmotným věcem a odevzdat se Nejvyšší Osobnosti Božství. Pak bude náš život úspěšný. To je čistá bhakti-yoga, v níž je zahrnuto odříkání i poznání (vairāgya-vidyā).

vairāgya-vidyā-nija-bhakti-yoga-
śikṣārtham ekaḥ puruṣaḥ purāṇaḥ
śrī-kṛṣṇa-caitanya-śarīra-dhārī
kṛpāmbudhir yas tam ahaṁ prapadye

“Odevzdávám se Pánu, Osobnosti Božství, který se nyní zjevil jako Śrī Caitanya Mahāprabhu. Je oceánem veškeré milosti a sestoupil proto, aby nás učil odpoutanosti od hmotných věcí, poznání a oddané službě Jemu.” (Caitanya-candrodaya-nāṭaka 6.74). Śrī Kṛṣṇa Caitanya Mahāprabhu založil toto hnutí, ve kterém se rozvíjí vairāgya-vidyā, což umožňuje odpoutat se od hmotné existence a zapojit se do láskyplné oddané služby. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, propagující oddanou službu, přináší jedinou možnou metodu, jak se zbavit falešné pýchy v tomto hmotném světě.

9.9.48

Verš

iti vyavasito buddhyā
nārāyaṇa-gṛhītayā
hitvānya-bhāvam ajñānaṁ
tataḥ svaṁ bhāvam āsthitaḥ

Synonyma

iti — takto; vyavasitaḥ — pevně rozhodnutý; buddhyā — pomocí správné inteligence; nārāyaṇa-gṛhītayā — zcela ovládaný milostí Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnosti Božství; hitvā — když se vzdal; anya-bhāvam — jiného vědomí než vědomí Kṛṣṇy; ajñānam — což není nic jiného než trvalá nevědomost a temnota; tataḥ — poté; svam — ve svém původním postavení věčného služebníka Kṛṣṇy; bhāvam — v oddané službě; āsthitaḥ — zaujal.

Překlad

Takto, pomocí své rozvinuté inteligence zaměřené na službu Pánu, zavrhl Mahārāja Khaṭvāṅga falešné ztotožňování se s tělem plným nevědomosti. Ve svém původním postavení věčného služebníka se poté zaměstnal službou Nejvyšší Osobnosti Božství.

Význam

Když někdo skutečně dosáhne čistého vědomí Kṛṣṇy, nikdo nemá právo mu rozkazovat. Ten, kdo si je vědom Kṛṣṇy, se již déle neutápí v temnotě nevědomosti, a jakmile je z této temnoty vysvobozen, zaujme své původní postavení. Jīvera ’svarūpa' haya—kṛṣṇera ’nitya-dāsa'. Živá bytost je věčně služebníkem Pána, a když se tedy po všech stránkách zaměstná službou Pánu, těší se dokonalosti života.

9.9.49

Verš

yat tad brahma paraṁ sūkṣmam
aśūnyaṁ śūnya-kalpitam
bhagavān vāsudeveti
yaṁ gṛṇanti hi sātvatāḥ

Synonyma

yat — to, co; tat — takový; brahma param — Parabrahman, Nejvyšší Pán, Kṛṣṇa; sūkṣmam — duchovní, přesahující všechna hmotná pojetí; aśūnyam — nikoliv neosobní nebo prázdný; śūnya-kalpitam — jehož si jako prázdnotu představují méně inteligentní lidé; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; vāsudeva — Kṛṣṇa; iti — takto; yam — jehož; gṛṇanti — opěvují; hi — vskutku; sātvatāḥ — čistí oddaní.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství, Vāsudeva, Kṛṣṇu, nesmírně těžko pochopí neinteligentní lidé, kteří Ho považují za něco neosobního či prázdného, což neodpovídá skutečnosti. Pána tedy znají a opěvují čistí oddaní.

Význam

Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.11) je uvedeno:

vadanti tat tattva-vidas
tattvaṁ yaj jñānam advayam
brahmeti paramātmeti
bhagavān iti śabdyate

Absolutní Pravdu lze realizovat ve třech aspektech-jako Brahman, Paramātmu a Bhagavāna. Bhagavān je původem všeho. Brahman je částečným zastoupením Bhagavāna a Vāsudeva, Nadduše žijící všude a v srdci každého, je rovněž pokročilou realizací Nejvyšší Osobnosti Božství. Když však člověk pozná Nejvyšší Osobnost Božství (vāsudevaḥ sarvam iti) a když si uvědomí, že Vāsudeva je jak Paramātmā, tak neosobní Brahman, dosáhne dokonalého poznání. Proto Arjuna o Kṛṣṇovi prohlásil: paraṁ brahma paraṁ dhāma pavitraṁ paramaṁ bhavān. Slova paraṁ brahma poukazují na útočiště neosobního Brahmanu i všeprostupující Nadduše. Když Kṛṣṇa říká: tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti, znamená to, že dokonalý oddaný se po nabytí dokonalé realizace vrací domů, zpátky k Bohu. Mahārāja Khaṭvāṅga přijal útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství a díky svému plnému odevzdání dosáhl dokonalosti.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k deváté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Aṁśumānova dynastie”.

KAPITOLA DESÁTÁ

Zábavy Nejvyššího Pána, Rāmacandry

9.10.1

Verš

śrī-śuka uvāca
khaṭvāṅgād dīrghabāhuś ca
raghus tasmāt pṛthu-śravāḥ
ajas tato mahā-rājas
tasmād daśaratho ’bhavat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; khaṭvāṅgāt — Mahārājovi Khaṭvāṅgovi; dīrghabāhuḥ — syn jménem Dīrghabāhu; ca — a; raghuḥ tasmāt — jemu se narodil Raghu; pṛthu-śravāḥ — zbožný a slavný; ajaḥ — syn jménem Aja; tataḥ — jemu; mahā-rājaḥ — velký král zvaný Mahārāja Daśaratha; tasmāt — Ajovi; daśarathaḥ — jménem Daśaratha; abhavat — narodil se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Synem Mahārāje Khaṭvāṅgy byl Dīrghabāhu a jeho synem byl proslulý Mahārāja Raghu. Ten byl otcem Aji a Ajovi se narodil velký král Daśaratha.

9.10.2

Verš

tasyāpi bhagavān eṣa
sākṣād brahmamayo hariḥ
aṁśāṁśena caturdhāgāt
putratvaṁ prārthitaḥ suraiḥ
rāma-lakṣmaṇa-bharata-
śatrughnā iti saṁjñayā

Synonyma

tasya — jeho, Mahārāje Daśarathy; api — také; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; eṣaḥ — Oni všichni; sākṣāt — přímo; brahma-mayaḥ — Nejvyšší Parabrahman, Absolutní Pravda; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; aṁśa-aṁśena — v expanzi úplné části; caturdhā — ve čtveřici expanzí; agāt — přijal; putratvam — synovství; prārthitaḥ — přivolávaný modlitbami; suraiḥ — polobohy; rāma — Pán Rāmacandra; lakṣmaṇa — Pán Lakṣmaṇa; bharata — Pán Bharata; śatrughnāḥ — a Pán Śatrughna; iti — takto; saṁjñayā — pod různými jmény.

Překlad

V odpověď na modlitby polobohů se osobně zjevil Nejvyšší Pán, Absolutní Pravda, se svou expanzí a expanzemi své expanze. Jejich svatá jména byla Rāma, Lakṣmaṇa, Bharata a Śatrughna. Tyto slavné inkarnace se zjevily ve čtyřech podobách jako synové Mahārāje Daśarathy.

Význam

Pán Rāmacandra a všichni Jeho bratři-Lakṣmaṇa, Bharata a Śatrughna-patří do kategorie viṣṇu-tattva, nikoliv jīva-tattva. Nejvyšší Osobnost Božství se expanduje do nespočetně mnoha podob. Advaitam acyutam anādim ananta-rūpam. Viṣṇu-tattva se projevuje v mnoha podobách a vtěleních, i když jsou navzájem totožné. To je potvrzeno v Brahma- saṁhitě (5.39): rāmādi-mūrtiṣu kalā-niyamena tiṣṭhan. Pán má nesčetně podob, jako jsou například Rāma, Lakṣmaṇa, Bharata a Śatrughna, a tyto podoby mohou existovat v kterékoliv části Jeho stvoření. Všechny jsou věčnými individuálními Osobnostmi Božství a lze je přirovnat k mnoha svíčkám, které vydávají stejně silné světlo. Pán Rāmacandra, Lakṣmaṇa, Bharata i Śatrughna, jež jsou jakožto viṣṇu-tattva všichni stejně mocní, se stali syny Mahārāje Daśarathy jako odpověď na modlitby polobohů.

9.10.3

Verš

tasyānucaritaṁ rājann
ṛṣibhis tattva-darśibhiḥ
śrutaṁ hi varṇitaṁ bhūri
tvayā sītā-pater muhuḥ

Synonyma

tasya — Jeho, Nejvyššího Pána Rāmacandry, Osobnosti Božství, a Jeho bratrů; anucaritam — transcendentální skutky; rājan — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); ṛṣibhiḥ — velkými mudrci či světci; tattva-darśibhiḥ — těmi, kdo znají Absolutní Pravdu; śrutam — byly všechny vyslechnuty; hi — jistě; varṇitam — když byly překrásně líčeny; bhūri — mnohé; tvayā — tebou; sītā- pateḥ — Pána Rāmacandry, manžela matky Sīty; muhuḥ — víc než často.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, transcendentální skutky Pána Rāmacandry popisují velcí světci, kteří znají pravdu. Již mnohokrát jsi slyšel o manželovi matky Sīty, a proto o těchto událostech promluvím jen stručně. Prosím, poslouchej.

Význam

Moderní Rākṣasové, kteří se vydávají za vysoce vzdělané jenom proto, že mají doktoráty, se snaží dokázat, že Pán Rāmacandra není Nejvyšší Osobnost Božství, ale jen obyčejný člověk. Skutečně učení a duchovně pokročilí lidé však takové názory nikdy nepřijmou. Přijímají totiž popisy Pána Rāmacandry a Jeho činností jedině z podání tattva-darśīch, těch, jež znají Absolutní Pravdu. V Bhagavad-gītě (4.34) Nejvyšší Osobnost Božství doporučuje:

tad viddhi praṇipātena
paripraśnena sevayā
upadekṣyanti te jñānaṁ
jñāninas tattva-darśinaḥ

“Snaž se poznat pravdu tím, že se obrátíš na duchovního mistra. Pokorně se ho dotazuj a zároveň mu služ. Seberealizované duše ti mohou předat poznání, jelikož uzřely pravdu.” Nikdo nemůže popisovat činnosti Osobnosti Božství, aniž by byl tattva-darśī, znalec Absolutní Pravdy. Existují sice mnohé takzvané Rāmāyaṇy neboli příběhy o jednání Pána Rāmacandry, ale některé z nich nelze pokládat za věrohodné. Někdy jsou činy Pána Rāmacandry líčeny na základě autorových představ, spekulací nebo hmotných pocitů. Vlastnosti Pána Rāmacandry nelze považovat za výtvor představivosti. Když Śukadeva Gosvāmī vyprávěl o Rāmově životě, řekl Mahārājovi Parīkṣitovi: “O činnostech Pána Rāmacandry jsi již slyšel.” Zjevně tedy před pěti tisíci lety existovaly mnohé Rāmāyaṇy a mnohé existují dodnes. Musíme si však vybírat pouze ty knihy, které napsali tattva- darśī (jñāninas tattva-darśinaḥ), nikoliv knihy takzvaných učenců, kteří o sobě tvrdí, že mají poznání, jen na základě doktorátu. Před tím zde Śukadeva Gosvāmī varuje. Ṛṣibhis tattva-darśibhiḥ. Rāmāyaṇa, kterou sepsal Vālmīki, je obsáhlé dílo, ale Śukadeva Gosvāmī zde tytéž události shrnuje pouze v několika verších.

9.10.4

Verš

gurv-arthe tyakta-rājyo vyacarad anuvanaṁ padma-padbhyāṁ priyāyāḥ
pāṇi-sparśākṣamābhyāṁ mṛjita-patha-rujo yo harīndrānujābhyām
vairūpyāc chūrpaṇakhyāḥ priya-viraha-ruṣāropita-bhrū-vijṛmbha-
trastābdhir baddha-setuḥ khala-dava-dahanaḥ kosalendro ’vatān naḥ

Synonyma

guru-arthe — v zájmu dodržení otcova slibu; tyakta-rājyaḥ — vzdal se království; vyacarat — putoval; anuvanam — z jednoho lesa do druhého; padma-padbhyām — na svých lotosových nohách; priyāyāḥ — se svou milovanou manželkou, matkou Sītou; pāṇi-sparśa-akṣamābhyām — které byly tak jemné, že nesnesly ani dotek Sītiny dlaně; mṛjita-patha-rujaḥ — jehož únava z chůze byla zmírněna; yaḥ — Pán, který; harīndra-anujābhyām — doprovázený králem opic Hanumānem a svým mladším bratrem Lakṣmaṇem; vairūpyāt — kvůli zohyzdění; śūrpaṇakhyāḥ — Rākṣasī (démonky) jménem Śūrpaṇakhā; priya-viraha — zarmoucený z odloučení od své milované ženy; ruṣā āropita-bhrū-vijṛmbha — hněvivými pohyby svého zvednutého obočí; trasta — obávající se; abdhiḥ — oceán; baddha-setuḥ — ten, kdo postavil most přes oceán; khala-dava-dahanaḥ — hubitel podlých osob jako například Rāvaṇy, podobný požáru polykajícímu les; kosala-indraḥ — král Ayodhyi; avatāt — prosím chraň; naḥ — nás.

Překlad

Pán Rāmacandra se bez váhání vzdal království, aby zachoval otcův slib, a v doprovodu své manželky, matky Sīty, putoval po svých lotosových nohách, tak jemných, že nesnesly ani dotek Sītiných dlaní, z lesa do lesa. Doprovázel Ho rovněž král opic, Hanumān (nebo další opičák, Sugrīva), a mladší bratr Lakṣmaṇa; oba Mu během lesního putování přinášeli úlevu. Když Pán zohyzdil Śūrpaṇakhu tím, že jí usekl nos a uši, byl odloučen od matky Sīty. Rozzlobil se proto a pohyby svého obočí vystrašil oceán, který Mu pak dovolil postavit přes něj most. Tak vstoupil do království Rāvaṇy, aby ho zabil, jako když požár pohltí les. Kéž nás tento Nejvyšší Pán Rāmacandra stále chrání!

9.10.5

Verš

viśvāmitrādhvare yena
mārīcādyā niśā-carāḥ
paśyato lakṣmaṇasyaiva
hatā nairṛta-puṅgavāḥ

Synonyma

viśvāmitra-adhvare — v obětní aréně velkého mudrce Viśvāmitry; yena — jímž (zásahem Pána Rāmacandry); mārīca-ādyāḥ — v čele s Mārīcou; niśā-carāḥ — necivilizované bytosti bloumající nocí v temnotě nevědomosti; paśyataḥ lakṣmaṇasya — před očima Lakṣmaṇa; eva — skutečně; hatāḥ — byli zabiti; nairṛta-puṅgavāḥ — předáci Rākṣasů.

Překlad

V aréně oběti, již prováděl Viśvāmitra, zabil Pán Rāmacandra, král Ayodhyi, mnoho démonů, Rākṣasů a necivilizovaných lidí, kteří bloumali nocí v temnotě nevědomosti. Kéž je Pán Rāmacandra, jenž zabil tyto démony v přítomnosti Lakṣmaṇa, tak laskavý a poskytne nám ochranu!

9.10.6-7

Verš

yo loka-vīra-samitau dhanur aiśam ugraṁ
sītā-svayaṁvara-gṛhe triśatopanītam
ādāya bāla-gaja-līla ivekṣu-yaṣṭiṁ
sajjyī-kṛtaṁ nṛpa vikṛṣya babhañja madhye

jitvānurūpa-guṇa-śīla-vayo ’ṅga-rūpāṁ
sītābhidhāṁ śriyam urasy abhilabdhamānām
mārge vrajan bhṛgupater vyanayat prarūḍhaṁ
darpaṁ mahīm akṛta yas trir arāja-bījām

Synonyma

yaḥ — Pán Rāmacandra, který; loka-vīra-samitau — ve společnosti či uprostřed mnoha hrdinů tohoto světa; dhanuḥ — luk; aiśam — Pána Śivy; ugram — hrozivý; sītā-svayaṁvara-gṛhe — v sále, kde si matka Sītā vybírala manžela; triśata-upanītam — luk nesený třemi sty muži; ādāya — beroucí (ten luk); bāla-gaja-līlaḥ — hrající si jako slůně v porostu cukrové třtiny; iva — tak; ikṣu-yaṣṭim — třtinový stonek; sajjyī-kṛtam — upevnil tětivu luku; nṛpa — ó králi; vikṛṣya — ohýbáním; babhañja — zlomil ho; madhye — uprostřed; jitvā — když vyhrál; anurūpa — hodící se k Jeho postavení a kráse; guṇa — vlastnosti; śīla — chování; vayaḥ — věk; aṅga — tělo; rūpām — krása; sītā-abhidhām — dívku jménem Sītā; śriyam — bohyni štěstí; urasi — na hrudi; abhilabdhamānām — již předtím získal; mārge — po cestě; vrajan — když kráčel; bhṛgupateḥ — Bhṛgupatiho; vyanayat — zahubil; prarūḍham — hluboce zakořeněnou; darpam — pýchu; mahīm — Země; akṛta — odrovnal; yaḥ — ten, kdo; triḥ — třikrát (sedm); arāja — bez královského rodu; bījām — semeno.

Překlad

Ó králi, zábavy Pána Rāmacandry byly úžasné jako zábavy malého slůněte. Na shromáždění, kde si měla matka Sītā vybrat svého manžela, zlomil uprostřed hrdinů tohoto světa luk Pána Śivy. Tento luk byl tak těžký, že ho neslo tři sta mužů, ale Pán Rāmacandra ho ohnul a zlomil napůl, jako když slůně zlomí stonek cukrové třtiny. Tak získal ruku matky Sīty, která se Mu vyrovnala transcendentální podobou, krásou, chováním, věkem i povahou. Však také byla bohyní štěstí, jež stále sídlí na Pánově hrudi! Když se Pán Rāmacandra vracel ze Sītina domu poté, co ji vyhrál na shromáždění všech uchazečů, střetl se s Paraśurāmou. Ten byl velice pyšný, jelikož jedenadvacetkrát zbavil Zemi královského rodu, ale Pán ho ve své inkarnaci kṣatriyského krále porazil.

9.10.8

Verš

yaḥ satya-pāśa-parivīta-pitur nideśaṁ
straiṇasya cāpi śirasā jagṛhe sabhāryaḥ
rājyaṁ śriyaṁ praṇayinaḥ suhṛdo nivāsaṁ
tyaktvā yayau vanam asūn iva mukta-saṅgaḥ

Synonyma

yaḥ — Pán Rāmacandra, který; satya-pāśa-parivīta-pituḥ — svého otce, vázaného slibem své ženě; nideśam — nařízení; straiṇasya — otce, který lpěl na své ženě; ca — také; api — jistě; śirasā — na svou hlavu; jagṛhe — přijal; sa-bhāryaḥ — se svou manželkou; rājyam — království; śriyam — bohatství; praṇayinaḥ — příbuzné; suhṛdaḥ — přátele; nivāsam — sídlo; tyaktvā — zanechávající za sebou; yayau — odešel; vanam — do lesa; asūn — život; iva — jako; mukta-saṅgaḥ — osvobozená duše.

Překlad

Na pokyn otce, který byl vázán slibem své ženě, opustil Pán Rāmacandra své království, bohatství, přátele, příznivce, sídlo i vše ostatní, stejně jako se osvobozená duše snadno rozloučí se životem, a odešel se Sītou do lesa.

Význam

Mahārāja Daśaratha měl tři manželky. Jedna z nich, Kaikeyī, mu velice pěkně sloužila, a proto jí chtěl dát nějaké požehnání. Ona mu však řekla, že o ně požádá, až to bude potřeba. V době korunovace prince Rāmacandry přišla za svým manželem s žádostí, aby dosadil na trůn jejího syna Bharatu a Rāmacandru ať pošle do lesa. Mahārāja Daśaratha byl vázán svým slibem, a proto vyhověl požadavku své milované ženy a nařídil Rāmacandrovi, aby opustil palác. Pán jako poslušný syn jeho nařízení okamžitě přijal. Bez váhání všechno opustil, stejně jako osvobozené duše či velcí yogīni ukončí svůj život, aniž by je přitahovalo cokoliv hmotného.

9.10.9

Verš

rakṣaḥ-svasur vyakṛta rūpam aśuddha-buddhes
tasyāḥ khara-triśira-dūṣaṇa-mukhya-bandhūn
jaghne caturdaśa-sahasram apāraṇīya-
kodaṇḍa-pāṇir aṭamāna uvāsa kṛcchram

Synonyma

rakṣaḥ-svasuḥ — Śūrpaṇakhy, Rākṣasovy (Rāvaṇovy) sestry; vyakṛta — (Pán Rāma) znetvořil; rūpam — podobu; aśuddha-buddheḥ — protože její inteligence byla znečištěná chtíčem; tasyāḥ — její; khara-triśira-dūṣaṇa- mukhya-bandhūn — mnohé přátele, vedené Kharou, Triśirou a Dūṣaṇou; jaghne — (Pán Rāmacandra) zabil; caturdaśa-sahasram — čtrnáct tisíc; apāraṇīya — nepřemožitelný; kodaṇḍa — luk a šípy; pāṇiḥ — v ruce; aṭamānaḥ — putující lesem; uvāsa — žil tam; kṛcchram — s velkými těžkostmi.

Překlad

Během putování lesem, kdy přijal život plný útrap, se svým nepřemožitelným lukem a šípy v ruce, znetvořil Pán Rāmacandra Rāvaṇovu sestru, posedlou chtíčem, když jí usekl nos a uši. Zabil také jejích čtrnáct tisíc přátel-Rākṣasů, které vedli Khara, Triśira a Dūṣaṇa.

9.10.10

Verš

sītā-kathā-śravaṇa-dīpita-hṛc-chayena
sṛṣṭaṁ vilokya nṛpate daśa-kandhareṇa
jaghne ’dbhutaiṇa-vapuṣāśramato ’pakṛṣṭo
mārīcam āśu viśikhena yathā kam ugraḥ

Synonyma

sītā-kathā — vyprávění o Sītě; śravaṇa — poslechem; dīpita — vzrušený; hṛt-śayena — chtíč v Rāvaṇově mysli; sṛṣṭam — stvořený; vilokya — když to viděl; nṛpate — ó králi Parīkṣite; daśa-kandhareṇa — Rāvaṇou, který měl deset hlav; jaghne — Pán zabil; adbhuta-eṇa-vapuṣā — zlatým jelenem; āśramataḥ — ze svého útulku; apakṛṣṭaḥ — odlákaný daleko; mārīcam — démona Mārīcu, který na sebe vzal podobu zlatého jelena; āśu — okamžitě; viśikhena — ostrým šípem; yathā — jako; kam — Dakṣu; ugraḥ — Pán Śiva.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když Rāvaṇa, jehož ramena nesla deset hlav, slyšel o nádherné a přitažlivé Sītě, s myslí vzrušenou chtíčem se vydal ji unést. Poslal Mārīcu v podobě zlatého jelena, aby odlákal Pána Rāmacandru od Jeho āśramu. Když Pán spatřil toto podivuhodné zvíře, ihned opustil své obydlí, pronásledoval ho a nakonec je ostrým šípem zabil, tak jako Pán Śiva zabil Dakṣu.

9.10.11

Verš

rakṣo-’dhamena vṛkavad vipine ’samakṣaṁ
vaideha-rāja-duhitary apayāpitāyām
bhrātrā vane kṛpaṇavat priyayā viyuktaḥ
strī-saṅgināṁ gatim iti prathayaṁś cacāra

Synonyma

rakṣaḥ-adhamena — nejhorším ze všech Rākṣasů, Rāvaṇou; vṛka-vat — jako tygr; vipine — v lese; asamakṣam — bez jakékoliv ochrany; vaideha- rāja-duhitari — tímto stavem matky Sīty, dcery krále Videhy; apayāpitāyām — která byla unesena; bhrātrā — se svým bratrem; vane — v lese; kṛpaṇa-vat — jako velice nešťastný člověk; priyayā — od své drahé ženy; viyuktaḥ — odloučený; strī-saṅginām — těch, kdo jsou přitahováni nebo spojeni se ženami; gatim — osud; iti — takto; prathayan — dávající příklad; cacāra — chodil.

Překlad

Jakmile Rāmacandra zmizel v lese a Lakṣmaṇa byl také z dohledu, Rāvaṇa, nejhorší z Rākṣasů, unesl Sītādevī, dceru krále Videhy, stejně jako se tygr zmocní nechráněné ovce, když pastýř není nablízku. Potom Pán Rāmacandra bloumal po lese se svým bratrem Lakṣmaṇem, jako by byl hluboce nešťastný z odloučení od své ženy. Na vlastním příkladě tak ukázal stav muže připoutaného k ženám.

Význam

Slova strī-saṅgināṁ gatim iti v tomto verši vyjadřují, že Pán osobně předvedl stav muže, který je připoutaný k ženám. Morální pokyn zní: gṛhe nārīṁ vivarjayet-muž s sebou nemá na cesty brát svou ženu. Dříve se cestovalo bez dopravních prostředků, ale přesto platilo, že když muž odcházel z domova, jeho manželka neměla chodit s ním. Zvláště se to vztahovalo na situaci, ve které se ocitl Pán Rāmacandra, když Ho otec poslal do vyhnanství. Ať je muž v lese nebo doma, připoutanost k ženám mu vždy přináší problémy, jak Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, ukázal vlastním příkladem.

Toto je samozřejmě hmotná stránka lpění na ženské společnosti (strī- saṅgī), ale vše, co se týká Pána Rāmacandry, je duchovní, jelikož Pán není součástí hmotného světa. Nārāyaṇaḥ paro 'vyaktāt-Nārāyaṇa je nad hmotným stvořením. Jako stvořitel hmotného světa žádným podmínkám, které v něm vládnou, nepodléhá. Odloučení Pána Rāmacandry od Sīty je z duchovního hlediska chápáno jako vipralambha, výsledek působení energie hlādinī Nejvyšší Osobnosti Božství v rámci śṛṅgāra-rasy, nálady manželské lásky v duchovním světě. Nejvyšší Pán zažívá v duchovním světě všechny následky lásky a projevuje příznaky zvané sāttvika, sañcārī, vilāpa, mūrcchā a unmāda. Když byl tedy Pán Rāmacandra v odloučení od Sīty, bylo na Něm vidět všechny tyto duchovní příznaky. Pán není ani neosobní, ani nemohoucí. Je naopak sac-cid-ānanda-vigraha, věčnou podobou poznání a blaženosti. Projevuje tedy všechny příznaky duchovní blaženosti, a pocity odloučení od milé patří mezi ně. Śrīla Svarūpa Dāmodara Gosvāmī vysvětloval: rādhā-kṛṣṇa-praṇaya-vikṛtir hlādinī-śaktiḥ-opětování lásky mezi Rādhou a Kṛṣṇou je projevem Pánovy energie působící radost. Pán je původním zdrojem, studnicí veškeré radosti. Pán Rāmacandra tedy projevoval pravdu platnou jak pro duchovní, tak pro hmotný svět. Ti, kdo lpí na ženách, na hmotné úrovni trpí, ale na duchovní úrovni vedou pocity odloučení mezi Pánem a Jeho energií blaženosti ke vzrůstu Pánovy duchovní radosti. Blíže to vysvětluje Bhagavad-gītā (9.11):

avajānanti māṁ mūḍhā
mānuṣīṁ tanum āśritam
paraṁ bhāvam ajānanto
mama bhūta-maheśvaram

Ten, kdo nezná duchovní energii Nejvyšší Osobnosti Božství, pokládá Pána za obyčejného člověka. Pánova mysl, inteligence a smysly však nemohou být nikdy ovlivněny hmotnými podmínkami. Tato skutečnost je dále objasněna ve Skanda Purāṇě, z níž cituje Madhvācārya:

nitya-pūrṇa-sukha-jñāna-
svarūpo 'sau yato vibhuḥ
ato 'sya rāma ity ākhyā
tasya duḥkhaṁ kuto 'ṇv api

tathāpi loka-śikṣārtham
aduḥkho duḥkha-vartivat
antarhitāṁ loka-dṛṣṭyā
sītām āsīt smarann iva

jñāpanārthaṁ punar nitya-
sambandhaḥ svātmanaḥ śriyāḥ
ayodhyāyā vinirgacchan
sarva-lokasya ceśvaraḥ
pratyakṣaṁ tu śriyā sārdhaṁ
jagāmānādir avyayaḥ

nakṣatra-māsa-gaṇitaṁ
trayodaśa-sahasrakam
brahmaloka-samaṁ cakre
samastaṁ kṣiti-maṇḍalam

rāmo rāmo rāma iti
sarveṣām abhavat tadā
sarvoramamayo loko
yadā rāmas tv apālayat

Rāvaṇa ve skutečnosti nemohl Sītu unést. Podoba, kterou si odnesl, byla klamným zastoupením matky Sīty-māyā-sītā. Při její zkoušce ohněm byla tato māyā-sītā spálena a z ohně vyšla skutečná Sītā.

Dalším ponaučením, které bychom si měli z tohoto příkladu odnést, je, že každé ženě se musí dostávat ochrany, i kdyby byla v hmotném světě sebemocnější. Jakmile zůstane bez ochrany, budou ji zneužívat Rākṣasové, jako je Rāvaṇa. Slova vaideha-rāja-duhitari zde vyjadřují, že matku Sītu před tím, než si vzala za manžela Pána Rāmacandru, chránil její otec, Vaideha-rāja. Když se vdala, byla pod ochranou svého manžela. Z toho tedy plyne, že ženu je třeba vždy chránit. Podle védských zásad nemůže být nikdy nezávislá (asamakṣam), protože se sama nedokáže ochránit.

9.10.12

Verš

dagdhvātma-kṛtya-hata-kṛtyam ahan kabandhaṁ
sakhyaṁ vidhāya kapibhir dayitā-gatiṁ taiḥ
buddhvātha vālini hate plavagendra-sainyair
velām agāt sa manujo ’ja-bhavārcitāṅghriḥ

Synonyma

dagdhvā — spálením; ātma-kṛtya-hata-kṛtyam — po vykonání potřebných náboženských obřadů po smrti Jaṭāyua, který zemřel pro Pánův zájem; ahan — zabil; kabandham — démona Kabandhu; sakhyam — přátelství; vidhāya — poté, co navázal; kapibhiḥ — s vůdci opic; dayitā-gatim — přípravy na vysvobození Sīty; taiḥ — jimi; buddhvā — vědoucí; atha — poté; vālini hate — když byl Vāli zabit; plavaga-indra-sainyaiḥ — s pomocí opičích vojáků; velām — na břeh oceánu; agāt — šel; saḥ — On, Pán Rāmacandra; manu-jaḥ — v podobě lidské bytosti; aja — Pánem Brahmou; bhava — a Pánem Śivou; arcita-aṅghriḥ — jehož lotosové nohy jsou uctívány.

Překlad

Pán Rāmacandra, jehož lotosové nohy uctívá i Pán Brahmā a Pán Śiva, přijal podobu lidské bytosti. Takto vykonal pohřební obřad pro Jaṭāyua, kterého usmrtil Rāvaṇa. Potom zahubil démona jménem Kabandha, a když se spřátelil s vůdci opic, zabil Vāliho a zařídil vše nezbytné k osvobození matky Sīty, odebral se na břeh oceánu.

Význam

Když Rāvaṇa unášel Sītu, velký pták Jaṭāyu se mu postavil do cesty. Mocný Rāvaṇa ho však v boji porazil a usekl mu křídlo. Když Rāmacandra hledal Sītu, našel Jaṭāyua téměř mrtvého a dozvěděl se, že Sītu unesl Rāvaṇa. Po smrti Jaṭāyua zastal Pán Rāmacandra synovskou povinnost, kdy uspořádal pohřební obřad, a potom se spřátelil s opicemi, aby Sītādevī vysvobodil.

9.10.13

Verš

yad-roṣa-vibhrama-vivṛtta-kaṭākṣa-pāta-
sambhrānta-nakra-makaro bhaya-gīrṇa-ghoṣaḥ
sindhuḥ śirasy arhaṇaṁ parigṛhya rūpī
pādāravindam upagamya babhāṣa etat

Synonyma

yat-roṣa — jehož hněv; vibhrama — způsobený; vivṛtta — obrátil; kaṭākṣa- pāta — pohledem; sambhrānta — znepokojil; nakra — krokodýly; makaraḥ — a žraloky; bhaya-gīrṇa-ghoṣaḥ — jejichž hlasy umlčel strach; sindhuḥ — oceán; śirasi — na své hlavě; arhaṇam — všechny předměty pro uctívání Pána; parigṛhya — nesoucí; rūpī — jenž přijal podobu; pāda-aravindam — k lotosovým nohám Pána; upagamya — když dospěl; babhāṣa — pravil; etat — následující.

Překlad

Poté, co Pán Rāmacandra dorazil na pláž, se tři dny postil a očekával příchod oceánu v zosobněné podobě. Když oceán nepřišel, Pán projevil svou zábavu hněvu a pouhý pohled, který na něj upřel, způsobil, že všechny živé bytosti v něm, včetně krokodýlů a žraloků, zneklidněly strachem. Zosobněný oceán tehdy bázlivě přišel k Pánu Rāmacandrovi se všemi předměty pro Jeho uctívání. Padl k Jeho lotosovým nohám a promluvil.

9.10.14

Verš

na tvāṁ vayaṁ jaḍa-dhiyo nu vidāma bhūman
kūṭa-stham ādi-puruṣaṁ jagatām adhīśam
yat-sattvataḥ sura-gaṇā rajasaḥ prajeśā
manyoś ca bhūta-patayaḥ sa bhavān guṇeśaḥ

Synonyma

na — ne; tvām — Tebe; vayam — my; jaḍa-dhiyaḥ — s otupělou myslí, nechápaví; nu — jistě; vidāmaḥ — můžeme znát; bhūman — ó Nejvyšší; kūṭa- stham — v hloubi srdce; ādi-puruṣam — původní Osobnost Božství; jagatām — vesmírů, které se postupně rozvíjejí; adhīśam — nejvyššího vládce; yat — stále pod Tvým vedením; sattvataḥ — omámení sattva-guṇou; sura- gaṇāḥ — takoví polobozi; rajasaḥ — omámení rajo-guṇou; prajā-īśāḥ — Prajāpatiové; manyoḥ — pod vlivem tamo-guṇy; ca — a; bhūta-patayaḥ — vládci duchů; saḥ — taková osobnost; bhavān — Ty, Pane; guṇa-īśaḥ — vládce všech tří kvalit hmotné přírody.

Překlad

“Ó všeprostupující Nejvyšší Osobo, jsme hloupí a nechápali jsme, kdo jsi, ale nyní víme, že jsi Nejvyšší Osoba, vládce celého vesmíru, neměnná a původní Osobnost Božství. Polobozi jsou omámeni kvalitou dobra, Prajāpatiové kvalitou vášně a vládci duchů kvalitou nevědomosti, ale Ty všechny tyto kvality ovládáš.”

Význam

Slovo jaḍa-dhiyaḥ označuje inteligenci na úrovni zvířat. Osoba s touto inteligencí není schopná porozumět Nejvyšší Osobnosti Božství. Zvíře bez bití nepochopí, co po něm člověk žádá. Hloupé osoby podobně nerozumí Nejvyšší Osobnosti Božství, ale když je tvrdě potrestají kvality hmotné přírody, začnou Pánu rozumět. Jeden hindský básník napsal:

duḥkha se saba hari bhaje
sukha se bhaje koī
sukha se agar hari bhaje
duḥkha kāthāṅ se haya

Když je člověk v tísni, jde do kostela nebo chrámu uctívat Pána, ale když je bohatý, na Pána zapomene. Tresty, které Pán udílí prostřednictvím hmotné přírody, jsou proto nezbytné, neboť bez nich lidé kvůli své tupé inteligenci zapomínají na Pánovu svrchovanost.

9.10.15

Verš

kāmaṁ prayāhi jahi viśravaso ’vamehaṁ
trailokya-rāvaṇam avāpnuhi vīra patnīm
badhnīhi setum iha te yaśaso vitatyai
gāyanti dig-vijayino yam upetya bhūpāḥ

Synonyma

kāmam — jak se Ti zlíbí; prayāhi — můžeš přejít po mé vodě; jahi — jenom poraž; viśravasaḥ — Viśravy Muniho; avameham — zneuctění, jako moč; trailokya — pro tyto tři světy; rāvaṇam — osobu známou jako Rāvaṇa, důvod k pláči; avāpnuhi — získej zpět; vīra — ó velký hrdino; patnīm — svou manželku; badhnīhi — postav; setum — most; iha — zde (na této vodě); te — Tvoji; yaśasaḥ — sláva; vitatyai — rozšířit; gāyanti — budou oslavovat; dik-vijayinaḥ — mocní hrdinové, kteří dobyli všechny světové strany; yam — co (most); upetya — blížící se; bhūpāḥ — velcí králové.

Překlad

“Můžeš použít mé vody, jak se Ti zachce, můj Pane. Můžeš po ní přejít do sídla Rāvaṇy, který je zdrojem nepokoje a nářku třech světů. Přestože je synem Viśravy, je zavrženíhodný jako moč. Prosím jdi, zabij ho, a získej tak zpět svou ženu Sītādevī. Ó velký hrdino, přestože má voda není žádnou překážkou v Tvém pochodu na Laṅku, postav přes ni prosím most, aby se zvětšila Tvá transcendentální sláva. Všichni velcí hrdinové a králové budoucnosti Tě budou oslavovat za tento podivuhodný a neobyčejný čin.”

Význam

Syn a moč pocházejí ze stejného zdroje, z genitálií. Když je syn oddaný nebo velký učenec, byl výron semene úspěšný, ale když nemá žádné dobré vlastnosti a svou rodinu nijak neproslaví, říká se, že není o nic lepší než moč. Zde je Rāvaṇa přirovnán k moči, protože byl zdrojem neklidu tří světů. Zosobněný oceán si proto přál, aby Pán Rāmacandra Rāvanu zabil.

Jedním z rysů Nejvyšší Osobnosti Božství Pána Rāmacandry je všemohoucnost. Pán může jednat bez ohledu na hmotné potíže či překážky, ale aby dokázal, že je Nejvyšší Osobností Božství a není za Boha jen prohlašován na základě veřejného mínění, postavil přes oceán podivuhodný most. V dnešní době se stává módou vytvářet nějakého umělého Boha, který nevykonává žádné nadlidské činy-stačí trocha kouzel a hlupák je z nich tak zmaten, že přijme za Boha kohokoliv, protože neví, jak je Bůh mocný. Pán Rāmacandra však postavil přes vodu most z kamenů tak, že zařídil, aby plavaly. To je důkaz neobyčejné a podivuhodné síly Boha. Proč by měl být někdo považován za Boha, aniž by předvedl jedinečnou moc a udělal něco, co obyčejný člověk nikdy nedokáže? Uznáváme, že Pán Rāmacandra je Nejvyšší Osobnost Božství, protože postavil tento most, a že Pán Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství, neboť zvedl kopec Govardhan, když Mu bylo pouhých sedm let. Neměli bychom za Boha nebo Boží inkarnaci uznat jakéhokoliv darebáka, protože Bůh projevuje ve svém jednání zvláštní příznaky. Sám proto v Bhagavad-gītě (4.9) říká:

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Činnosti Pána nejsou obyčejné; všechny jsou transcendentálně úžasné a žádná jiná živá bytost jich není schopná. Všechny příznaky Pánových činností jsou uvedeny v śāstrách a člověk může poté, co jim porozumí, přijmout Pána takového, jaký je.

9.10.16

Verš

baddhvodadhau raghu-patir vividhādri-kūṭaiḥ
setuṁ kapīndra-kara-kampita-bhūruhāṅgaiḥ
sugrīva-nīla-hanumat-pramukhair anīkair
laṅkāṁ vibhīṣaṇa-dṛśāviśad agra-dagdhām

Synonyma

baddhvā — poté, co postavil; udadhau — ve vodě oceánu; raghu-patiḥ — Pán Rāmacandra; vividha — různé druhy; adri-kūṭaiḥ — z vrcholků velkých hor; setum — most; kapi-indra — silných opic; kara-kampita — přemístěných mohutnýma rukama; bhūruha-aṅgaiḥ — se stromy a rostlinami; sugrīva — Sugrīva; nīla — Nīla; hanumat — Hanumān; pramukhaiḥ — jimi vedenými; anīkaiḥ — s takovými vojáky; laṅkām — na Laṅku, do Rāvaṇova království; vibhīṣaṇa-dṛśā — podle pokynů Vibhīṣaṇy, Rāvaṇova bratra; āviśat — vstoupil; agra-dagdhām — která byla předtím podpálena (opičím vojákem Hanumānem).

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Do vody byly naházeny vrcholky hor, ze kterých velké opice vlastníma rukama setřásly stromy a jinou vegetaci, a tak Pán Rāmacandra postavil most přes oceán. Po něm pak přešel na Laṅku vysvobodit Sītādevī z Rāvaṇova zajetí. Pod vedením a s pomocí Vibhīṣaṇy, Rāvaṇova bratra, Pán vstoupil společně s opičími vojáky, vedenými Sugrīvou, Nīlou a Hanumānem, do Rāvaṇova království na Laṅce, které předtím Hanumān celé podpálil.

Význam

Opičí vojáci naházeli do moře velké vrcholky hor, pokryté stromy a jiným rostlinstvem, a ty se z Pánovy svrchované vůle vznášely na hladině. Svrchovanou vůlí Pána mnoho obrovských planet pluje vesmírem ve stavu beztíže jako chomáčky bavlny. Je-li toto možné, proč by se nemohly velké vrcholky hor vznášet na vodě? Všemocnost Nejvyšší Osobnosti Božství znamená, že Pán může dělat, cokoliv chce, protože nepodléhá vládě hmotné přírody-hmotná příroda naopak podléhá vládě Jeho. Mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram-jedině na Jeho nařízení hmotná příroda neboli prakṛti jedná. Podobnou informaci nacházíme v Brahma-saṁhitě (5.52):

yasyājñayā bhramati sambhṛta-kāla-cakro
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

V rámci popisů chodu hmotné přírody Brahma-saṁhitā uvádí, že Slunce se pohybuje tak, jak si přeje Nejvyšší Osobnost Božství. Na tom, že Pán Rāmacandra s pomocí opičích vojáků, kteří naházeli do vody mohutné vrcholky hor, postavil most přes Indický oceán, není tedy nic podivuhodného. Podivuhodné je to jen v tom smyslu, že to Pána Rāmacandru navěky proslavilo.

9.10.17

Verš

sā vānarendra-bala-ruddha-vihāra-koṣṭha-
śrī-dvāra-gopura-sado-valabhī-viṭaṅkā
nirbhajyamāna-dhiṣaṇa-dhvaja-hema-kumbha-
śṛṅgāṭakā gaja-kulair hradinīva ghūrṇā

Synonyma

sā — místo zvané Laṅkā; vānara-indra — mocných vůdců opic; bala — silou; ruddha — ukončené, obklíčené; vihāra — nevěstince; koṣṭha — místa, kde se skladovalo obilí; śrī — pokladnice; dvāra — vchody do paláců; gopura — městské brány; sadaḥ — sněmovny; valabhī — průčelí velkých paláců; viṭaṅkā — holubníky; nirbhajyamāna — v průběhu boření; dhiṣaṇa — terasy; dhvaja — prapory; hema-kumbha — zlaté nádoby na věžích; śṛṅgāṭakā — a křižovatky; gaja-kulaiḥ — stády slonů; hradinī — řeka; iva — jako; ghūrṇā — rozbouřená.

Překlad

Když opičí vojáci v čele se svými vůdci, jako byl Sugrīva, Nīla a Hanumān, vstoupili na Laṅku, obsadili všechny nevěstince, sýpky, pokladnice, vchody do paláců, městské brány, sněmovny, palácová průčelí, a dokonce i holubníky. Když byly zničeny všechny křižovatky, terasy, prapory a zlaté nádoby na věžích města, celá Laṅkā vypadala jako řeka rozbouřená stádem slonů.

9.10.18

Verš

rakṣaḥ-patis tad avalokya nikumbha-kumbha-
dhūmrākṣa-durmukha-surāntaka-narāntakādīn
putraṁ prahastam atikāya-vikampanādīn
sarvānugān samahinod atha kumbhakarṇam

Synonyma

rakṣaḥ-patiḥ — pán Rākṣasů (Rāvaṇa); tat — takový rozruch; avalokya — poté, co uviděl; nikumbha — Nikumbha; kumbha — Kumbha; dhūmrākṣa — Dhūmrākṣa; durmukha — Durmukha; surāntaka — Surāntaka; narāntaka — Narāntaka; ādīn — všechny dohromady; putram — svého syna Indrajita; prahastam — Prahastu; atikāya — Atikāyu; vikampana — Vikampanu; ādīn — ty všechny; sarva-anugān — všichni následovníci Rāvaṇy; samahinot — dostali rozkaz (bojovat s nepřáteli); atha — nakonec; kumbhakarṇam — Kumbhakarṇa, nejdůležitější z bratrů.

Překlad

Jakmile Rāvaṇa, pán Rākṣasů, uviděl, jaký rozruch opičí vojáci působí, zavolal Nikumbhu, Kumbhu, Dhūmrākṣu, Durmukhu, Surāntaku, Narāntaku a další Rākṣasy a také svého syna Indrajita. Po nich povolal Prahastu, Atikāyu, Vikampanu a nakonec i Kumbhakarṇu. Všechny své následovníky pak přiměl k boji proti nepřátelům.

9.10.19

Verš

tāṁ yātudhāna-pṛtanām asi-śūla-cāpa-
prāsarṣṭi-śaktiśara-tomara-khaḍga-durgām
sugrīva-lakṣmaṇa-marutsuta-gandhamāda-
nīlāṅgadarkṣa-panasādibhir anvito ’gāt

Synonyma

tām — všichni; yātudhāna-pṛtanām — vojáci Rākṣasů; asi — s meči; śūla — s kopími; cāpa — s luky; prāsa-ṛṣṭi — se zbraněmi zvanými prāsa a ṛṣṭi; śakti-śara — se šípy zvanými śakti; tomara — se zbraněmi jménem tomara; khaḍga — s tímto druhem meče; durgām — všechny nepřemožitelné; sugrīva — opičák jménem Sugrīva; lakṣmaṇa — Rāmacandrův mladší bratr; marut-suta — Hanumān; gandhamāda — Gandhamāda, další opice; nīla — opičák jménem Nīla; aṅgada — Aṅgada; ṛkṣa — Ṛkṣa; panasa — Panasa; ādibhiḥ — a dalšími vojáky; anvitaḥ — jimi obklopený, Pán Rāmacandra; agāt — předstoupil před ně (aby bojoval).

Překlad

Pán Rāmacandra doprovázený Lakṣmaṇem a opičími vojáky-Sugrīvou, Hanumānem, Gandhamādou, Nīlou, Aṅgadou, Jāmbavānem, Panasou a dalšími-zaútočil na vojáky Rākṣasů, kteří byli plně vyzbrojeni nejrůznějšími nepřemožitelnými zbraněmi-meči, kopími, luky, prāsami, ṛṣṭimi, šípy śakti, khaḍgami a tomarami.

9.10.20

Verš

te ’nīkapā raghupater abhipatya sarve
dvandvaṁ varūtham ibha-patti-rathāśva-yodhaiḥ
jaghnur drumair giri-gadeṣubhir aṅgadādyāḥ
sītābhimarṣa-hata-maṅgala-rāvaṇeśān

Synonyma

te — ti všichni; anīka-pāḥ — vojevůdci; raghupateḥ — Pána Śrī Rāmacandry; abhipatya — pronásledující nepřítele; sarve — všichni; dvandvam — bojující; varūtham — s vojáky Rāvaṇy; ibha — se slony; patti — s pěšáky; ratha — s vozy; aśva — s koňmi; yodhaiḥ — s takovými válečníky; jaghnuḥ — zabíjeli je; drumaiḥ — tím, že na ně házeli mohutné stromy; giri — vrcholky hor; gadā — kyji; iṣubhiḥ — šípy; aṅgada-ādyāḥ — všichni vojáci Pána Rāmacandry v čele s Aṅgadou a dalšími; sītā — matky Sīty; abhimarṣa — hněvem; hata — byl zatracen; maṅgala — jejichž příznivý osud; rāvaṇa-īśān — Rāvaṇovy následovníky či poddané.

Překlad

Aṅgada a další vojevůdci Rāmacandrova vojska čelili slonům, pěšákům, koním a vozům nepřítele a metali na ně mohutné stromy, vrcholky hor, kyje a šípy. Tak vojáci Pána Rāmacandry pozabíjeli Rāvaṇovy vojáky, kteří ztratili veškerou přízeň osudu, protože Rāvaṇa byl zatracen hněvem matky Sīty.

Význam

Všichni vojáci Pána Rāmacandry zverbovaní v džungli byli opice a pro boj s Rāvaṇovými vojáky neměli řádnou výzbroj. Vojáci na Rāvaṇově straně měli nejmodernější zbraně, zatímco opice mohly jen házet kameny, vrcholky hor a stromy. Pouze Pán Rāmacandra a Lakṣmaṇa vystřelili několik šípů. Jelikož ale byli Rāvaṇovi vojáci zatraceni kletbou matky Sīty, opice je dokázaly pobít jednoduše házením kamenů a stromů. Síla je dvojího druhu-daiva a puruṣākāra. Daiva je síla získaná od Transcendence a puruṣākāra znamená síla vyvinutá vlastní inteligencí a schopnostmi. Transcendentální síla je vždy nadřazena síle materialistů. I když oddaný nemá moderní zbraně, musí bojovat proti svým nepřátelům a přitom se spoléhat na milost Nejvyššího Pána. Proto Kṛṣṇa nabádal Arjunu: “Mysli na Mě a bojuj.” (Mām anusmara yuddhya ca.) Měli bychom bojovat proti svému nepříteli, jak nejlépe umíme, ale co se týče vítězství, musíme záviset na milosti Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.10.21

Verš

rakṣaḥ-patiḥ sva-bala-naṣṭim avekṣya ruṣṭa
āruhya yānakam athābhisasāra rāmam
svaḥ-syandane dyumati mātalinopanīte
vibhrājamānam ahanan niśitaiḥ kṣurapraiḥ

Synonyma

rakṣaḥ-patiḥ — vůdce Rākṣasů, Rāvaṇa; sva-bala-naṣṭim — zkázu svých vojáků; avekṣya — když viděl; ruṣṭaḥ — velmi se rozhněval; āruhya — letící ve; yānakam — svém krásném letadle ozdobeném květy; atha — pak; abhisasāra — vyrazil proti; rāmam — Pánu Rāmacandrovi; svaḥ-syandane — na nebeském voze Indry; dyumati — zářícím; mātalinā — Mātalim, vozatajem Indry; upanīte — přivezeném; vibhrājamānam — Pána Rāmacandru, který jasně zářil; ahanat — Rāvaṇa na Něho udeřil; niśitaiḥ — velice ostrými; kṣurapraiḥ — šípy.

Překlad

Když pak Rāvaṇa, král Rākṣasů, viděl, že jeho vojáci jsou ztraceni, nesmírně se rozhněval. Nastoupil proto do svého letadla vyzdobeného květy a vyrazil proti Pánu Rāmacandrovi, jenž seděl na zářícím voze, který přivezl Indrův vozataj Mātali. Rāvaṇa pak udeřil na Pána Rāmacandru svými ostrými šípy.

9.10.22

Verš

rāmas tam āha puruṣāda-purīṣa yan naḥ
kāntāsamakṣam asatāpahṛtā śvavat te
tyakta-trapasya phalam adya jugupsitasya
yacchāmi kāla iva kartur alaṅghya-vīryaḥ

Synonyma

rāmaḥ — Pán Rāmacandra; tam — jemu, Rāvaṇovi; āha — řekl; puruṣa- ada-purīṣa — jsi výkalem lidožroutů (Rākṣasů); yat — neboť; naḥ — Moje; kāntā — žena; asamakṣam — bezmocná v Mé nepřítomnosti; asatā — tebou, největším z hříšníků; apahṛtā — byla unesena; śva-vat — jako pes, který krade jídlo z kuchyně, když je majitel pryč; te — ty; tyakta-trapasya — jelikož jsi nestoudný; phalam adya — dnes ti oplatím; jugupsitasya — tebe, odporný netvore; yacchāmi — potrestám; kālaḥ iva — jako smrt; kartuḥ — tebe, který pácháš všemožné hříšné činy; alaṅghya-vīryaḥ — ale Já jsem všemocný a Mé úsilí nikdy nevychází naprázdno.

Překlad

Pán Rāmacandra řekl Rāvaṇovi: “Jsi ten nejohavnější ze všech lidožroutů, ba co víc, jsi jako jejich výkaly! Podobáš se psu, protože jsi tak jako pes, který krade jídlo z kuchyně, když je pán domu pryč, unesl v Mé nepřítomnosti Mou ženu Sītādevī. Proto tě potrestám, tak jako trestá hříšníky Yamarāja. Jsi nejodpornější, hříšný a nestydatý netvor, a Já, jehož úsilí se nikdy nesetkává s neúspěchem, tě dnes potrestám!”

Význam

Na ca daivāt paraṁ balam-nikdo nepřemůže sílu Transcendence. Rāvaṇa byl tak hříšný a nestydatý, že nepředvídal následky únosu matky Sīty, Rāmacandrovy energie blaženosti. To je chyba Rākṣasů. Asatyam apratiṣṭhaṁ te jagad āhur anīśvaram. (Bg. 16.8). Nejsou si vědomi toho, že Nejvyšší Pán je vládcem stvoření. Myslí si, že všechno vzniklo náhodou a že žádný vládce či panovník neexistuje. Proto jednají svévolně, jak se jim zlíbí, a odváží se dokonce i unést bohyni štěstí. Tato rávanovská politika je pro materialisty nesmírně nebezpečná a vede ke zničení celé materialistické civilizace. Ateisté jsou však Rākṣasové, a proto neváhají dopouštět se těch nejodpornějších činů, za které budou nevyhnutelně potrestáni. Náboženství sestává z příkazů Nejvyššího Pána a ten, kdo je plní, je zbožný. Kdo je neplní, je bezbožný a podléhá trestu.

9.10.23

Verš

evaṁ kṣipan dhanuṣi sandhitam utsasarja
bāṇaṁ sa vajram iva tad-dhṛdayaṁ bibheda
so ’sṛg vaman daśa-mukhair nyapatad vimānād
dhāheti jalpati jane sukṛtīva riktaḥ

Synonyma

evam — tak; kṣipan — kárající (Rāvaṇu); dhanuṣi — na tětivu luku; sandhitam — nasadil šíp; utsasarja — vypustil (proti němu); bāṇam — šíp; saḥ — tento šíp; vajram iva — jako blesk; tat-hṛdayam — Rāvaṇovo srdce; bibheda — probodl; saḥ — on (Rāvaṇa); asṛk — krev; vaman — zvracející; daśa-mukhaiḥ — deseti ústy; nyapatat — spadl; vimānāt — ze svého letadla; hāhā — běda, co se to stalo; iti — tak; jalpati — křičeli; jane — zatímco všichni přítomní lidé; sukṛtī iva — jako zbožný člověk; riktaḥ — když jsou vyčerpány výsledky jeho zbožných činností.

Překlad

Poté, co Pán Rāmacandra takto Rāvaṇu pokáral, přiložil šíp k luku, zamířil na něj a vystřelil. Šíp probodl Rāvaṇovo srdce jako blesk. Když to jeho následovníci viděli, propukli v hlasitý nářek: “Běda! Běda! Co se to stalo? Co se to stalo?” a Rāvaṇa, zvracející krev ze svých deseti úst, spadl ze svého letadla, tak jako zbožný člověk poklesne z nebeských planet na Zem, když jsou vyčerpány výsledky jeho zbožných činností.

Význam

V Bhagavad-gītě (9.21) je řečeno: kṣīṇe puṇye martya-lokaṁ viśanti-“Ti, kdo si užívali na nebeských planetách, klesají poté, co jsou výsledky jejich zbožných činností vyčerpány, zpátky na Zemi.” Povahou materialistického jednání v hmotném světě je, že ať člověk jedná zbožně či bezbožně, musí setrvávat za různých podmínek v hmotném světě, neboť ani zbožné, ani bezbožné činy nikoho nevymaní ze zajetí māyi v koloběhu zrození a smrti. Rāvaṇa nějakým způsobem dosáhl vznešeného postavení vládce velkého království se vším hmotným bohatstvím, ale jeho hříšný čin únosu matky Sīty zmařil všechny výsledky jeho zbožného jednání. Urazí-li někdo vznešenou osobnost-zvláště Nejvyšší Osobnost Božství-podepíše si tím vlastní ortel. Ztratí výsledky svých zbožných činností a musí poklesnout, tak jako Rāvaṇa a další démoni. Proto se doporučuje transcendovat zbožné i bezbožné činnosti a setrvat v čistém stavu, oproštěném od všech označení (sarvopādhi-vinirmuktaṁ tat-paratvena nirmalam). Ten, kdo je upevněný v oddané službě, je povznesen nad hmotnou úroveň. Na hmotné úrovni existují vyšší a nižší postavení, ale ten, kdo se dostane nad ní, je neustále v duchovním postavení (sa guṇān samatītyaitān brahma-bhūyāya kalpate). Rāvaṇa a jemu podobní mohou mít v hmotném světě velkou moc a bohatství, ale jejich postavení není nikdy jisté, neboť jsou tak jako tak poutáni výsledky své karmy (karmaṇā daiva-netreṇa). Nesmíme zapomínat, že plně závisíme na přírodních zákonech.

prakṛteḥ kriyamāṇāni
guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ
ahaṅkāra-vimūḍhātmā
kartāham iti manyate

“Duše zmatená vlivem falešného ega se považuje za konatele činností, které ve skutečnosti vykonávají tři kvality hmotné přírody.” (Bg. 3.27). Nikdo by neměl být pyšný na své vznešené postavení a jednat jako Rāvaṇa v přesvědčení, že se vymyká zákonům hmotné přírody.

9.10.24

Verš

tato niṣkramya laṅkāyā
yātudhānyaḥ sahasraśaḥ
mandodaryā samaṁ tatra
prarudantya upādravan

Synonyma

tataḥ — potom; niṣkramya — když vyrazily; laṅkāyāḥ — z Laṅky; yātudhānyaḥ — ženy Rākṣasů; sahasraśaḥ — po tisících; mandodaryā — vedené Mandodarī, ženou Rāvaṇy; samam — s; tatra — tam; prarudantyaḥ — s usedavým pláčem; upādravan — přistoupily (ke svým mrtvým manželům).

Překlad

Poté vyšly z Laṅky všechny ženy, jejichž manželé padli v tomto boji, vedené Mandodarī, manželkou Rāvaṇy a s usedavým pláčem přistoupily k mrtvým tělům Rāvaṇy a ostatních Rākṣasů.

9.10.25

Verš

svān svān bandhūn pariṣvajya
lakṣmaṇeṣubhir arditān
ruruduḥ susvaraṁ dīnā
ghnantya ātmānam ātmanā

Synonyma

svān svān — své manžely; bandhūn — přátele; pariṣvajya — objímající; lakṣmaṇa-iṣubhiḥ — šípy Lakṣmaṇa; arditān — kteří byli zabiti; ruruduḥ — všechny manželky žalostně naříkaly; su-svaram — velmi sladce; dīnāḥ — nebohé; ghnantyaḥ — bijící; ātmānam — do prsou; ātmanā — samy sebe.

Překlad

Ženy objímaly své muže a žalostně naříkaly hlasy, které zapůsobily na každého. Zoufale se bily do prsou, protože jejich manželé byli zabiti Lakṣmaṇovými šípy.

9.10.26

Verš

hā hatāḥ sma vayaṁ nātha
loka-rāvaṇa rāvaṇa
kaṁ yāyāc charaṇaṁ laṅkā
tvad-vihīnā parārditā

Synonyma

hā — běda; hatāḥ — zabitý; sma — v minulosti; vayam — nás všech; nātha — ó ochránce; loka-rāvaṇa — ó manželi, který jsi způsoboval nářek tolika jiných lidí; rāvaṇa — ó Rāvaṇo, ty, který působíš nářek druhých; kam — ke komu; yāyāt — půjde; śaraṇam — útočiště; laṅkā — stát Laṅkā; tvat-vihīnā — bez tebe; para-arditā — poražený nepřáteli.

Překlad

“Ó pane můj a vládce! Pro druhé jsi zosobňoval nářek, a proto jsi byl nazýván Rāvaṇa. Když jsi však nyní poražen, jsme poraženi všichni, neboť bez tebe padl stát Laṅkā do rukou nepřátel. U koho nalezne útočiště?”

Význam

Rāvaṇova manželka Mandodarī a ostatní ženy dobře věděly, jak krutou osobou Rāvaṇa byl. Samotné slovo “Rāvaṇa” znamená “ten, kdo je příčinou nářku ostatních”. Rāvaṇa druhým neustále působil potíže, ale když jeho hříšné činnosti vyvrcholily obtěžováním Sīty, Pán Rāmacandra ho zabil.

9.10.27

Verš

na vai veda mahā-bhāga
bhavān kāma-vaśaṁ gataḥ
tejo ’nubhāvaṁ sītāyā
yena nīto daśām imām

Synonyma

na — ne; vai — vskutku; veda — věděl; mahā-bhāga — ó šťastlivý; bhavān — ty; kāma-vaśam — ovlivněný chtíčem; gataḥ — stal se; tejaḥ — mocí; anubhāvam — jako výsledek tohoto vlivu; sītāyāḥ — matky Sīty; yena — kterou; nītaḥ — přiveden do; daśām — stavu; imām — tohoto (záhuby).

Překlad

“Ó šťastlivý, podlehl jsi vlivu chtíče, a proto jsi nechápal, jak mocná je matka Sītā. Nyní jsi kvůli jejímu prokletí takto neslavně skončil, zabitý Pánem Rāmacandrou.”

Význam

Matka Sītā byla mocná, ale podobně mocná může být i každá žena, která kráčí v jejích stopách. V dějinách doložených védskými písmy najdeme mnoho takových příkladů. Vždy, když se píše o ideálních počestných ženách, je matka Sītā uvedena mezi nimi. Mandodarī, manželka Rāvaṇy, byla rovněž velmi ctnostná. Rovněž Draupadī je řazena mezi pět vznešených počestných žen. Tak jako muž musí následovat velké osobnosti, jako například Brahmu či Nāradu, žena musí kráčet cestou ideálních žen, jako jsou Sītā, Mandodarī a Draupadī. Pokud zůstává žena počestná a věrná svému muži, získává tím nadpřirozenou moc. Je morální zásadou, že muž nemá propadat chtivým touhám po manželce někoho jiného. Mātṛvat para-dāreṣu-inteligentní muž musí pohlížet na cizí manželku jako na svou matku. To je morální pokyn z Cāṇakya-śloky (10).

mātṛvat para-dāreṣu
para-dravyeṣu loṣṭravat
ātmavat sarva-bhūteṣu
yaḥ paśyati sa paṇḍitaḥ

“Ten, kdo pokládá cizí manželku za svou matku, cizí vlastnictví za kus hlíny a ke všem ostatním živým bytostem se chová tak, jako sám k sobě, je skutečně učený.” Rāvaṇu tedy zatratil nejen Pán Rāmacandra, ale i jeho vlastní žena Mandodarī. Jelikož byla sama ctnostnou ženou, znala moc jiné počestné ženy; zvláště pak takové manželky, jako je matka Sītādevī.

9.10.28

Verš

kṛtaiṣā vidhavā laṅkā
vayaṁ ca kula-nandana
dehaḥ kṛto ’nnaṁ gṛdhrāṇām
ātmā naraka-hetave

Synonyma

kṛtā — učiněno tebou; eṣā — to všechno; vidhavā — bez ochránce; laṅkā — stát Laṅkā; vayam ca — a my; kula-nandana — ó radosti Rākṣasů; dehaḥ — tělo; kṛtaḥ — učiněné tebou; annam — potrava; gṛdhrāṇām — supů; ātmā — a tvoje duše; naraka-hetave — na cestu do pekla.

Překlad

“Ó radosti dynastie Rākṣasů, kvůli tobě teď stát Laṅkā ani my samy nemáme žádného ochránce. Svým jednáním jsi ze svého těla učinil potravu supů a svou duši jsi vypravil na cestu do pekla.”

Význam

Ten, kdo následuje cestu Rāvaṇy, je odsouzen dvojím způsobem: jeho tělo se stane potravou psů a supů a duše půjde do pekla. Pán sám uvádí v Bhagavad-gītě (16.19):

tān ahaṁ dviṣataḥ krūrān
saṁsāreṣu narādhamān
kṣipāmy ajasram aśubhān
āsurīṣv eva yoniṣu

“Tyto záštiplné a zlomyslné, nejnižší z lidí, věčně vrhám do oceánu hmotné existence, do různých démonských druhů.” Osudem bezbožných ateistů, jako byli Rāvaṇa, Hiraṇyakaśipu, Kaṁsa a Dantavakra, je tedy život v pekle. Mandodarī, Rāvaṇova manželka, to chápala, neboť byla počestnou ženou. Ačkoliv naříkala nad smrtí svého manžela, věděla, co se stane jeho tělu a duši. I když něco člověk nevidí přímo svýma hmotnýma očima, může to vidět očima poznání (paśyanti jñāna-cakṣuṣaḥ). Ve védských dějinách najdeme mnoho příkladů toho, jak se někdo vydal cestou bezbožnosti a byl podle zákonů přírody odsouzen.

9.10.29

Verš

śrī-śuka uvāca
svānāṁ vibhīṣaṇaś cakre
kosalendrānumoditaḥ
pitṛ-medha-vidhānena
yad uktaṁ sāmparāyikam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; svānām — pro členy své rodiny; vibhīṣaṇaḥ — Vibhīṣaṇa, bratr Rāvaṇy a oddaný Pána Rāmacandry; cakre — vykonal; kosala-indra-anumoditaḥ — schválené Pánem Rāmacandrou, králem Kosaly; pitṛ-medha-vidhānena — v podobě pohřebního obřadu, který pořádá syn po smrti svého otce nebo jiného člena rodiny; yat uktam — které jsou předepsány; sāmparāyikam — povinnosti, jež mají zemřelého zachránit před peklem.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Vibhīṣaṇa, zbožný bratr Rāvaṇy a oddaný Pána Rāmacandry, vykonal se souhlasem Pána, krále Kosaly, pohřební obřad pro členy své rodiny, aby je zachránil před peklem.

Význam

Ten, kdo opustí tělo, je přemístěn do jiného, ale pokud byl příliš hříšný, je mu v převtělení zabráněno a stává se duchem. Pro záchranu choré osoby před životem ducha je v autorizovaných śāstrách předepsán pohřební obřad zvaný śrāddha. Rāvaṇa zahynul rukou Pána Rāmacandry a bylo mu souzeno peklo, ale Vibhīṣaṇa, Rāvaṇův bratr, vykonal na Pánovu radu všechny předepsané povinnosti týkající se zemřelého. Z toho vidíme, že Pán Rāmacandra byl k Rāvaṇovi laskavý dokonce i po jeho smrti.

9.10.30

Verš

tato dadarśa bhagavān
aśoka-vanikāśrame
kṣāmāṁ sva-viraha-vyādhiṁ
śiṁśapā-mūlam-āśritām

Synonyma

tataḥ — poté; dadarśa — zpozoroval; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; aśoka-vanika-āśrame — v malé chýši v ašókovém lese; kṣāmām — hubená a slabá; sva-viraha-vyādhim — trpící chorobou odloučení od Pána Rāmacandry; śiṁśapā — stromu zvaného Śiṁśapā; mūlam — u kořene; āśritām — přijímající útočiště.

Překlad

Poté Pán Rāmacandra nalezl Sītādevī, jak sedí v malé chýši pod stromem zvaným Śiṁśapā v ašókovém lese. Byla pohublá a zesláblá zármutkem způsobeným odloučením od Něj.

9.10.31

Verš

rāmaḥ priyatamāṁ bhāryāṁ
dīnāṁ vīkṣyānvakampata
ātma-sandarśanāhlāda-
vikasan-mukha-paṅkajām

Synonyma

rāmaḥ — Pán Rāmacandra; priya-tamām — na svou nejmilejší; bhāryām — manželku; dīnām — v tak ubohém stavu; vīkṣya — díval se; anvakampata — probudil se v Něm soucit; ātma-sandarśana — když někdo vidí svého milovaného; āhlāda — extáze radosti; vikasat — projevující; mukha — ústa; paṅkajām — jako lotos.

Překlad

Když Pán Rāmacandra uviděl svou ženu v tomto stavu, pocítil velký soucit. Jakmile se před ní objevil, naplnilo ji dokonalé štěstí z toho, že vidí svého milého, a na jejích lotosových ústech se zračila radost.

9.10.32

Verš

āropyāruruhe yānaṁ
bhrātṛbhyāṁ hanumad-yutaḥ
vibhīṣaṇāya bhagavān
dattvā rakṣo-gaṇeśatām
laṅkām āyuś ca kalpāntaṁ
yayau cīrṇa-vrataḥ purīm

Synonyma

āropya — když naložil; āruruhe — nastoupil; yānam — do letadla; bhrātṛbhyām — s bratrem Lakṣmaṇem a velitelem Sugrīvou; hanumat-yutaḥ — doprovázen Hanumānem; vibhīṣaṇāya — Vibhīṣaṇovi, bratru Rāvaṇy; bhagavān — Nejvyšší Pán; dattvā — svěřil; rakṣaḥ-gaṇa-īśatām — vládu nad Rākṣasy obývajícími Laṅku; laṅkām — stát Laṅkā; āyuḥ ca — a celou délku života; kalpa-antam — na mnoho let, až do konce jedné kalpy; yayau — vrátil se domů; cīrṇa-vrataḥ — končící období života v lese; purīm — do Ayodhyā-purī.

Překlad

Poté, co Pán Rāmacandra, Nejvyšší Osobnost Božství (Bhagavān), svěřil Vibhīṣaṇovi vládu nad Rākṣasy v Laṅce po dobu jedné kalpy, usadil Sītādevī do letadla ozdobeného květy a pak do něho nastoupil sám. Jelikož doba jeho pobytu v lese skončila, vrátil se v doprovodu Hanumāna, Sugrīvy a svého bratra Lakṣmaṇa zpátky do Ayodhyi.

9.10.33

Verš

avakīryamāṇaḥ sukusumair
lokapālārpitaiḥ pathi
upagīyamāna-caritaḥ
śatadhṛty-ādibhir mudā

Synonyma

avakīryamāṇaḥ — zasypávaný; su-kusumaiḥ — voňavými a nádhernými květy; loka-pāla-arpitaiḥ — z rukou příslušníků královského rodu; pathi — na cestě; upagīyamāna-caritaḥ — oslavovaný pro své neobyčejné skutky; śatadhṛti-ādibhiḥ — osobnostmi, jako je Pán Brahmā a další polobozi; mudā — s velkým jásotem.

Překlad

Když se Pán Rāmacandra vracel do svého sídelního města Ayodhyi, na cestě Ho zdravili členové královského rodu, kteří zasypávali Jeho tělo krásnými voňavými květy, zatímco vznešené osobnosti jako Pán Brahmā a další polobozi s jásotem opěvovaly Jeho činy.

9.10.34

Verš

go-mūtra-yāvakaṁ śrutvā
bhrātaraṁ valkalāmbaram
mahā-kāruṇiko ’tapyaj
jaṭilaṁ sthaṇḍile-śayam

Synonyma

go-mūtra-yāvakam — jedl krupici vařenou v kravské moči; śrutvā — když zaslechl; bhrātaram — Jeho bratr Bharata; valkala-ambaram — oděný do kůry stromů; mahā-kāruṇikaḥ — svrchovaně milostivý Pán Rāmacandra; atapyat — trpce bědoval; jaṭilam — nosil rozcuchané vlasy; sthaṇḍile- śayam — spal na rohoži z trávy, na kuśāsaně.

Překlad

V Ayodhyi se Pán Rāmacandra doslechl, že Jeho bratr Bharata jedl po celou dobu Jeho nepřítomnosti krupici vařenou v kravské moči, odíval se kůrou stromů, nosil rozcuchané vlasy a spal na rohoži z trávy kuśa. Svrchovaně milostivý Pán kvůli tomu trpce naříkal.

9.10.35-38

Verš

bharataḥ prāptam ākarṇya
paurāmātya-purohitaiḥ
pāduke śirasi nyasya
rāmaṁ pratyudyato ’grajam

nandigrāmāt sva-śibirād
gīta-vāditra-niḥsvanaiḥ
brahma-ghoṣeṇa ca muhuḥ
paṭhadbhir brahmavādibhiḥ

svarṇa-kakṣa-patākābhir
haimaiś citra-dhvajai rathaiḥ
sad-aśvai rukma-sannāhair
bhaṭaiḥ puraṭa-varmabhiḥ

śreṇībhir vāra-mukhyābhir
bhṛtyaiś caiva padānugaiḥ
pārameṣṭhyāny upādāya
paṇyāny uccāvacāni ca
pādayor nyapatat premṇā
praklinna-hṛdayekṣaṇaḥ

Synonyma

bharataḥ — Pán Bharata; prāptam — vracející se domů; ākarṇya — když slyšel; paura — všemožní občané; amātya — všichni ministři; purohitaiḥ — doprovázen všemi knězi; pāduke — dva dřevěné sandály; śirasi — na hlavě; nyasya — držící; rāmam — Pánu Rāmovi; pratyudyataḥ — vycházející vstříc na uvítanou; agrajam — svého nejstaršího bratra; nandigrāmāt — ze svého sídla zvaného Nandigrām; sva-śibirāt — ze svého tábora; gīta-vāditra — písně a hra bubnů a jiných hudebních nástrojů; niḥsvanaiḥ — doprovázený těmito melodiemi; brahma-ghoṣeṇa — recitováním védských manter; ca — a; muhuḥ — neustále; paṭhadbhiḥ — recitujícími z Véd; brahma-vādibhiḥ — prvotřídními brāhmaṇy; svarṇa-kakṣa-patākābhiḥ — ozdobenými zlatě vyšívanými vlajkami; haimaiḥ — zlatými; citra-dhvajaiḥ — s ozdobenými prapory; rathaiḥ — s vozy; sat-aśvaiḥ — s nádhernými koňmi; rukma — zlatými; sannāhaiḥ — s postroji; bhaṭaiḥ — vojáky; puraṭa-varmabhiḥ — ve zlatém brnění; śreṇībhiḥ — takovým průvodem; vāra-mukhyābhiḥ — doprovázený půvabnými, krásně oblečenými kurtizánami; bhṛtyaiḥ — služebníky; ca — také; eva — jistě; pada-anugaiḥ — pěšáky; pārameṣṭhyāni — další nezbytnosti odpovídající královskému přijetí; upādāya — beroucí vše dohromady; paṇyāni — drahocenné šperky a tak dále; ucca-avacāni — různých hodnot; ca — rovněž; pādayoḥ — k lotosovým nohám Pána; nyapatat — padl; premṇā — s pocity extatické lásky; praklinna — jihnoucí, vlhké; hṛdaya — nitro srdce; īkṣaṇaḥ — jehož oči.

Překlad

Když Pán Bharata zjistil, že se Pán Rāmacandra vrací do města Ayodhyi, ihned si na hlavu položil Jeho dřevěné sandály a vyšel ze svého tábora v Nandigrāmu. Doprovázeli Ho ministři, kněží a další ctihodní občané, profesionální hudebníci hrající líbezné melodie a učení brāhmaṇové hlasitě přednášející védské hymny. V průvodu za nimi jely vozy tažené nádhernými koňmi s postroji ze zlatých provazů ozdobené vlajkami se zlatými výšivkami a dalšími prapory různých velikostí a vzorů. Byli tam vojáci ve zlatém brnění, služebníci nesoucí betel s arekovými oříšky a mnoho vyhlášených půvabných kurtizán. Za nimi kráčela pěšky spousta dalších služebníků, kteří nesli slunečníky, vějíře, vzácné drahokamy různých hodnot a další předměty odpovídající královskému přijetí. S tímto doprovodem Pán Bharata přistoupil k Pánu Rāmacandrovi a s pocity hluboké extatické lásky padl k Jeho lotosovým nohám. Srdce Mu zjihlo extází a oči měl plné slz.

9.10.39-40

Verš

pāduke nyasya purataḥ
prāñjalir bāṣpa-locanaḥ
tam āśliṣya ciraṁ dorbhyāṁ
snāpayan netrajair jalaiḥ

rāmo lakṣmaṇa-sītābhyāṁ
viprebhyo ye ’rha-sattamāḥ
tebhyaḥ svayaṁ namaścakre
prajābhiś ca namaskṛtaḥ

Synonyma

pāduke — dva dřevěné sandály; nyasya — poté, co položil; purataḥ — před Nejvyššího Pána, Rāmacandru; prāñjaliḥ — se sepjatýma rukama; bāṣpa-locanaḥ — se slzami v očích; tam — Jeho, Bharatu; āśliṣya — objímající; ciram — dlouho; dorbhyām — svými dvěma pažemi; snāpayan — koupající; netra-jaiḥ — řinoucí se Mu z očí; jalaiḥ — vodou; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; lakṣmaṇa-sītābhyām — s Lakṣmaṇem a matkou Sītou; viprebhyaḥ — učeným brāhmaṇům; ye — i dalším, kteří; arha-sattamāḥ — zasluhovali uctívání; tebhyaḥ — jim; svayam — osobně; namaḥ-cakre — vzdal uctivé poklony; prajābhiḥ — občany; ca — a; namaḥ-kṛtaḥ — byl uctěn.

Překlad

Poté, co Pán Bharata položil před Pána Rāmacandru Jeho sandály ze dřeva, stál před Ním se sepjatýma rukama a slzami v očích. Pán Rāmacandra Ho oběma pažemi dlouze objal a přitom Ho koupal ve svých slzách. V doprovodu matky Sīty a Lakṣmaṇa pak Pán Rāmacandra vzdal uctivé poklony učeným brāhmaṇům a starším členům rodiny a všichni obyvatelé Ayodhyi se Mu s úctou klaněli.

9.10.41

Verš

dhunvanta uttarāsaṅgān
patiṁ vīkṣya cirāgatam
uttarāḥ kosalā mālyaiḥ
kiranto nanṛtur mudā

Synonyma

dhunvantaḥ — mávající; uttara-āsaṅgān — svrchní oděvy zakrývající tělo; patim — Pána; vīkṣya — když spatřili; cira-āgatam — který se navrátil po mnoha letech vyhnanství; uttarāḥ kosalāḥ — obyvatelé Ayodhyi; mālyaiḥ kirantaḥ — předávající Mu girlandy; nanṛtuḥ — začali tančit; mudā — s velkou radostí.

Překlad

Když občané Ayodhyi viděli, že se jejich král po dlouhé nepřítomnosti vrací, dávali Mu květinové girlandy, mávali svrchními oděvy a s velkou radostí tančili.

9.10.42-43

Verš

pāduke bharato ’gṛhṇāc
cāmara-vyajanottame
vibhīṣaṇaḥ sasugrīvaḥ
śveta-cchatraṁ marut-sutaḥ

dhanur-niṣaṅgāñ chatrughnaḥ
sītā tīrtha-kamaṇḍalum
abibhrad aṅgadaḥ khaḍgaṁ
haimaṁ carmarkṣa-rāṇ nṛpa

Synonyma

pāduke — dva dřevěné sandály; bharataḥ — Pán Bharata; agṛhṇāt — nesl; cāmara — ovívadlo; vyajana — vějíř; uttame — velice honosný; vibhīṣaṇaḥ — Rāvaṇův bratr; sa-sugrīvaḥ — se Sugrīvou; śveta-chatram — bílý slunečník; marut-sutaḥ — Hanumān, syn boha větru; dhanuḥ — luk; niṣaṅgān — se dvěma toulci; śatrughnaḥ — jeden z bratrů Pána Rāmacandry; sītā — matka Sītā; tīrtha-kamaṇḍalum — nádobu s vodou ze svatých míst; abibhrat — nesl; aṅgadaḥ — opičí velitel jménem Aṅgada; khaḍgam — meč; haimam — ze zlata; carma — štít; ṛkṣa-rāṭ — král Ṛkṣů, Jāmbavān; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi, Pán Bharata nesl Jeho dřevěné sandály, Sugrīva a Vibhīṣaṇa nesli ovívadlo a skvělý vějíř, Hanumān bílý slunečník, Śatrughna luk se dvěma toulci a Sītādevī nádobu s vodou ze svatých míst. Aṅgada nesl meč a Jāmbavān, král Ṛkṣů, zlatý štít.

9.10.44

Verš

puṣpaka-stho nutaḥ strībhiḥ
stūyamānaś ca vandibhiḥ
vireje bhagavān rājan
grahaiś candra ivoditaḥ

Synonyma

puṣpaka-sthaḥ — usazený v letadle z květů; nutaḥ — uctíván; strībhiḥ — ženami; stūyamānaḥ — opěvován modlitbami; ca — a; vandibhiḥ — recitátory; vireje — zkrášlený; bhagavān — Nejvyšší Pán Rāmacandra, Osobnost Božství; rājan — ó králi Parīkṣite; grahaiḥ — mezi planetami; candraḥ — měsíc; iva — jako; uditaḥ — vyšlý.

Překlad

Když Pán seděl ve svém letadle z květů, zatímco Mu ženy přednášely své modlitby a recitátoři opěvovali Jeho vlastnosti, vypadal jako Měsíc uprostřed planet a hvězd.

9.10.45-46

Verš

bhrātrābhinanditaḥ so ’tha
sotsavāṁ prāviśat purīm
praviśya rāja-bhavanaṁ
guru-patnīḥ sva-mātaram

gurūn vayasyāvarajān
pūjitaḥ pratyapūjayat
vaidehī lakṣmaṇaś caiva
yathāvat samupeyatuḥ

Synonyma

bhrātrā — svým bratrem (Bharatou); abhinanditaḥ — náležitě uvítaný; saḥ — On, Pán Rāmacandra; atha — poté; sa-utsavām — do středu oslav; prāviśat — vstoupil; purīm — do města Ayodhyi; praviśya — potom, co vešel; rāja-bhavanam — do královského paláce; guru-patnīḥ — Kaikeyī a další nevlastní matky; sva-mātaram — svou vlastní matku (Kauśalyu); gurūn — duchovní mistry (Śrī Vasiṣṭhu a další); vayasya — přátelům stejného věku; avara-jān — a těm, jež byli mladší než On; pūjitaḥ — jimiž byl uctíván; pratyapūjayat — opětoval poklony; vaidehī — matka Sītā; lakṣmaṇaḥ — Lakṣmaṇa; ca eva — a; yathā-vat — patřičně; samupeyatuḥ — vítáni, vstoupili do paláce.

Překlad

Poté, co Ho uvítal Jeho bratr Bharata, vstoupil Pán Rāmacandra do města Ayodhyi přímo do středu oslav. Když vešel do paláce, poklonil se všem matkám, včetně Kaikeyī a ostatních manželek Mahārāje Daśarathy, a zvláště své vlastní matce Kauśalye. Vzdal úctu také duchovním učitelům v čele s Vasiṣṭhou. Přátelé v Jeho věku a mladší Ho uctívali a On jejich uctivé poklony opětoval, stejně jako Lakṣmaṇa a matka Sītā. Tak vešli do paláce.

9.10.47

Verš

putrān sva-mātaras tās tu
prāṇāṁs tanva ivotthitāḥ
āropyāṅke ’bhiṣiñcantyo
bāṣpaughair vijahuḥ śucaḥ

Synonyma

putrān — syny; sva-mātaraḥ — Jejich matky; tāḥ — ony, v čele s Kauśalyou a Kaikeyī; tu — ale; prāṇān — život; tanvaḥ — těla; iva — jako; utthitāḥ — povstaly; āropya — držící; aṅke — na klíně; abhiṣiñcantyaḥ — smáčející (těla svých synů); bāṣpa — slzami; oghaiḥ — neustále ronící; vijahuḥ — zanechaly; śucaḥ — nářek z odloučení od svých synů.

Překlad

Jakmile matky Rāmy, Lakṣmaṇa, Bharaty a Śatrughny spatřily své syny, okamžitě vstaly, jako když se do omráčených těl navrátí vědomí. Posadily si Je na klín a smáčely Je slzami, čímž si ulevily od zármutku z dlouhého odloučení.

9.10.48

Verš

jaṭā nirmucya vidhivat
kula-vṛddhaiḥ samaṁ guruḥ
abhyaṣiñcad yathaivendraṁ
catuḥ-sindhu-jalādibhiḥ

Synonyma

jaṭāḥ — rozcuchané vlasy na hlavě; nirmucya — když zcela oholil; vidhi- vat — podle usměrňujících zásad; kula-vṛddhaiḥ — starší členové rodiny; samam — s; guruḥ — rodinný kněz či duchovní učitel, Vasiṣṭha; abhyaṣiñcat — vykonal pro Pána Rāmacandru obřad zvaný abhiṣek; yathā — stejně; eva — jako; indram — pro krále Indru; catuḥ-sindhu-jala — s vodou ze čtyř oceánů; ādibhiḥ — a dalších náležitostí pro koupel.

Překlad

Rodinný kněz či duchovní učitel Vasiṣṭha nechal Pána Rāmacandru čistě oholit, a tak Ho zbavil Jeho rozcuchaných vlasů. Potom pro Něj s pomocí starších členů rodiny vykonal obřad zvaný abhiṣek, při kterém Ho omýval vodou ze čtyř moří a dalšími látkami, úplně stejně, jako tomu bylo při obřadu krále Indry.

9.10.49

Verš

evaṁ kṛta-śiraḥ-snānaḥ
suvāsāḥ sragvy-alaṅkṛtaḥ
svalaṅkṛtaiḥ suvāsobhir
bhrātṛbhir bhāryayā babhau

Synonyma

evam — takto; kṛta-śiraḥ-snānaḥ — celý vykoupaný, s umytou hlavou; su-vāsāḥ — pěkně oblečený; sragvi-alaṅkṛtaḥ — ozdobený girlandou; su- alaṅkṛtaiḥ — krásně ozdobenými; su-vāsobhiḥ — hezky oblečenými; bhrātṛbhiḥ — se svými bratry; bhāryayā — a svou manželkou Sītou; babhau — Pán jasně zářil.

Překlad

Pán Rāmacandra, vykoupaný a s čistě oholenou hlavou, se krásně oblékl a ozdobil se girlandou a šperky. Mezi svými bratry a manželkou, kteří byli podobně oblečeni a ozdobeni, jasně zářil.

9.10.50

Verš

agrahīd āsanaṁ bhrātrā
praṇipatya prasāditaḥ
prajāḥ sva-dharma-niratā
varṇāśrama-guṇānvitāḥ
jugopa pitṛvad rāmo
menire pitaraṁ ca tam

Synonyma

agrahīt — přijal; āsanam — státní trůn; bhrātrā — svým bratrem (Bharatou); praṇipatya — který se Mu zcela odevzdal; prasāditaḥ — potěšen; prajāḥ — a občané; sva-dharma-niratāḥ — plně zaměstnáni příslušnými povinnostmi; varṇāśrama — podle svojí varṇy a āśramu; guṇa-anvitāḥ — všichni tak způsobilí; jugopa — chránil je; pitṛ-vat — jako otec; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; menire — považovali; pitaram — za otce; ca — také; tam — Jeho, Pána Rāmacandru.

Překlad

Pán Rāmacandra, potěšen naprostou odevzdaností a pokorou Pána Bharaty, pak usedl na trůn státu. Staral se o všechny občany jako jejich otec a občané, plně zaměstnaní svými povinnostmi podle své varṇy a āśramu, Ho za svého otce také pokládali.

Význam

Lidem se velmi líbí model vlády Pána Rāmacandry a ještě dodnes se stává, že politici nazvou svoji novou stranu Rāma-rājya, ale bohužel se vůbec nechtějí Pánu Rāmovi podvolit. Někdy se říká, že lidé chtějí Boží království bez Boha. Tento záměr se jim však nikdy nepodaří uskutečnit. Vláda může být dobrá jedině tehdy, když mezi ní a občany panuje takový vztah, jaký svým příkladem ukázal Pán Rāmacandra a jeho občané. Vládl svému království stejně, jako se otec stará o své děti, a občané, kteří Mu byli za Jeho dobrou vládu zavázáni, Ho jako otce přijímali. Vztah mezi občany a vládou tedy má být stejný jako vztah mezi otcem a synem. Když jsou synové dobře vychovaní, pak své rodiče poslouchají, a když je otec způsobilý, řádně se o své děti stará. Jak je zde vyjádřeno slovy sva-dharma-niratā varṇāśrama-guṇānvitāḥ, lidé byli dobrými občany proto, že přijali systém varṇāśramy, které rozděluje společnost do vareṇ (brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya a śūdra) a āśramů (brahmacarya, gṛhastha, vānaprastha a sannyāsa). To je pravá civilizace. Lidé mají být vychováváni pro vykonávání svých nejrůznějších povinností, které jim podle varṇāśramy náleží. Bhagavad-gītā (4.13) potvrzuje (cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa- karma-vibhāgaśaḥ), že čtyři varṇy musejí být zavedeny na základě odlišných vlastností a činností. Ustanovit systém varṇāśramy je první povinností dobré vlády. Účelem varṇāśramy je umožnit lidem, aby vyvinuli vědomí Boha. Varṇāśramācāravatā puruṣeṇa paraḥ pumān viṣṇur ārādhyate. Celý program varṇāśramy poskytuje lidem možnost stát se vaiṣṇavy. Viṣṇur asya devatā. Lidé se stávají vaiṣṇavy, když uctívají Pána Viṣṇua jako Nejvyššího Pána. Měli by tedy být vychováváni ve vaiṣṇavy prostřednictvím systému vareṇ a āśramů, jako tomu bylo za vlády Pána Rāmacandry, kdy byl každý dokonale vychován k dodržování zásad varṇāśramy.

Pouhé vynucování dodržování zákonů a nařízení nezajistí, aby byli občané poslušní a jednali, jak zákon stanoví. To není možné. Na celém světě je tolik států, zákonodárných shromáždění a parlamentů, ale občané jsou i nadále darebáci a zloději. K tomu, aby se chovali jako dobří občané, je nelze přinutit; musejí k tomu být vychováni. Stejně jako školy a univerzity vychovávají studenty, aby se stali chemickými inženýry, právníky či odborníky v mnoha jiných oborech poznání, musejí existovat školy a univerzity, které budou ze studentů vychovávat brāhmaṇy, kṣatriyi, vaiśyi, śūdry, brahmacārīny, gṛhasthy, vānaprasthy a sannyāsīny. Tím budou vytvořeny předběžné podmínky dobré občanské morálky (varṇāśrama-guṇānvitāḥ). Obecně platí, že je-li král či prezident rājarṣi, budou vztahy mezi občany a hlavou státu jasné a nebude docházet k nepokojům, jelikož poklesne počet zlodějů a darebáků. V Kali-yuze je však většina lidí zloději a darebáky, jelikož se systém vareṇ a āśramů zanedbává. V demokratickém zřízení tito zloději a darebáci přirozeně vybírají peníze od jiných zlodějů a darebáků, a proto v každé vládě panuje chaos a nikdo není šťastný. Zde však v kralování Pána Rāmacandry nacházíme příklad dobré vlády. Pokud budou lidé tento příklad následovat, bude dobrá vláda existovat na celém světě.

9.10.51

Verš

tretāyāṁ vartamānāyāṁ
kālaḥ kṛta-samo ’bhavat
rāme rājani dharma-jñe
sarva-bhūta-sukhāvahe

Synonyma

tretāyām — v Tretā-yuze; vartamānāyām — přestože žijící v tomto období; kālaḥ — období; kṛta — se Satya-yugou; samaḥ — rovnocenné; abhavat — stalo se; rāme — díky přítomnosti Pána Rāmacandry; rājani — jako vládnoucího krále; dharma-jñe — jelikož byl dokonale zbožný; sarva-bhūta — všech živých bytostí; sukha-āvahe — zajišťující úplné štěstí.

Překlad

Pán Rāmacandra se stal králem v Tretā-yuze, ale díky Jeho dobré vládě byl tento věk stejný jako Satya-yuga. Každý byl zbožný a dokonale šťastný.

Význam

Kali-yuga je nejhorší ze všech čtyř yug (Satya, Tretā, Dvāpara a Kali), ale uplatněním varṇāśrama-dharmy lze i v tomto věku Kali navodit atmosféru, jaká vládla v Satya-yuze. Hnutí Hare Kṛṣṇa neboli hnutí pro vědomí Kṛṣṇy sleduje tento cíl.

kaler doṣa-nidhe rājann
asti hy eko mahān guṇaḥ
kīrtanād eva kṛṣṇasya
mukta-saṅgaḥ paraṁ vrajet

“Můj milý králi, Kali-yuga je sice věk plný chyb, ale přesto má jednu dobrou vlastnost-pouhým zpíváním Hare Kṛṣṇa se může každý vysvobodit z hmotného zajetí a dospět do transcendentálního království.” (Bhāg. 12.3.51). Jestliže se lidé připojí k tomuto saṅkīrtanovému hnutí, které šíří zpívání Hare Kṛṣṇa, Hare Rāma, jistě se zbaví znečištění Kali-yugy a budou i v tomto věku stejně šťastní, jako byli lidé v Satya-yuze neboli zlatém věku. Kdokoliv se může k tomuto Hare Kṛṣṇa hnutí snadno připojit-musí jen zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru, dodržovat usměrňující zásady a vyhýbat se znečištění hříšného života. Dokonce i ten, kdo je hříšný a nedovede se ihned hříšného života vzdát, bude nepochybně od všech hříšných činností oproštěn a jeho život bude úspěšný, bude-li s oddaností a vírou zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru. Paraṁ vijayate śrī-kṛṣṇa-saṅkīrtanam. To je požehnání Pána Rāmacandry, který se zjevil v tomto věku Kali jako Pán Gaurasundara.

9.10.52

Verš

vanāni nadyo girayo
varṣāṇi dvīpa-sindhavaḥ
sarve kāma-dughā āsan
prajānāṁ bharatarṣabha

Synonyma

vanāni — lesy; nadyaḥ — řeky; girayaḥ — kopce a hory; varṣāṇi — různé části států či území na povrchu Země; dvīpa — ostrovy; sindhavaḥ — oceány a moře; sarve — všechny; kāma-dughāḥ — oplývající svým příslušným bohatstvím; āsan — tak existovaly; prajānām — všech živých bytostí; bharata-ṛṣabha — ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z Bharatovské dynastie.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z dynastie Bharatovců, lesy, řeky, kopce a hory, státy, sedm ostrovů a sedm moří poskytovaly za vlády Pána Rāmacandry všem živým bytostem hojnost všeho potřebného k životu.

9.10.53

Verš

nādhi-vyādhi-jarā-glāni-
duḥkha-śoka-bhaya-klamāḥ
mṛtyuś cānicchatāṁ nāsīd
rāme rājany adhokṣaje

Synonyma

na — ne; ādhi — utrpení adhyātmika, adhibhautika a adhidaivika (pocházející z vlastní mysli a těla, od jiných živých bytostí a od přírody); vyādhi — nemoci; jarā — stáří; glāni — zármutek; duḥkha — neštěstí; śoka — bědování; bhaya — strach; klamāḥ — a únava; mṛtyuḥ — smrt; ca — také; anicchatām — těch, kdo o ni nestáli; na āsīt — nebylo; rāme — za vlády Pána Rāmacandry; rājani — díky tomu, že byl králem; adhokṣaje — Nejvyšší Osobnosti Božství, přesahující tento hmotný svět.

Překlad

Když byl Pán Rāmacandra, Nejvyšší Osobnost Božství, králem tohoto světa, vytratilo se všechno tělesné i duševní utrpení, nemoci, stáří, zármutek, bědování, neštěstí, strach a únava. Pro ty, kdo o ni nestáli, neexistovala ani smrt.

Význam

Tyto podmínky existovaly díky přítomnosti Pána Rāmacandry jako krále celého světa. Podobnou situaci lze vytvořit okamžitě dokonce i v tomto věku zvaném Kali, nejhorším ze všech věků. Je řečeno: kali- kāle nāma-rūpe kṛṣṇa-avatāra-Kṛṣṇa sestupuje během Kali-yugy v podobě svého svatého jména: Hare Kṛṣṇa, Hare Rāma. Pokud zpíváme bez přestupků, jsou Rāma a Kṛṣṇa přítomni i v tomto věku. Rāmovo království bylo nesmírně oblíbené a prospěšné, a šíření hnutí Hare Kṛṣṇa může dokonce i v současné Kali-yuze navodit podobnou situaci.

9.10.54

Verš

eka-patnī-vrata-dharo
rājarṣi-caritaḥ śuciḥ
sva-dharmaṁ gṛha-medhīyaṁ
śikṣayan svayam ācarat

Synonyma

eka-patnī-vrata-dharaḥ — skládající slib, že nepřijme druhou manželku a nebude udržovat jakékoliv styky s jinou ženou; rāja-ṛṣi — jako svatý král; caritaḥ — jehož charakter; śuciḥ — čistý; sva-dharmam — svou předepsanou povinnost; gṛha-medhīyam — zvláště těch, kdo žijí rodinným životem; śikṣayan — učící (vlastním chováním); svayam — osobně; ācarat — konal svou povinnost.

Překlad

Pán Rāmacandra složil slib, že přijme pouze jednu manželku a nebude udržovat styky s jinými ženami. Byl to svatý král a Jeho charakter byl čistý, nedotčený hněvem a podobnými vlivy. Každého, a zvláště hospodáře, učil dobrému chování v rámci varṇāśrama-dharmy svým osobním jednáním.

Význam

Eka-patnī-vrata, přijetí pouze jedné manželky, byl slavný příklad, který Pán Rāmacandra stanovil. Nikdo by neměl mít více než jednu ženu. V oněch dobách se muži běžně ženili s více manželkami. Dokonce i otec Pána Rāmacandry měl více žen. Pán Rāmacandra však jako ideální král přijal jedinou manželku, matku Sītu. Když ji Rāvaṇa spolu s Rākṣasy unesl, Pán Rāmacandra si jako Nejvyšší Osobnost Božství mohl vzít statisíce jiných, ale aby nám ukázal, jak být věrný své ženě, bojoval s Rāvaṇou a nakonec ho zabil. Potrestání Rāvaṇy a záchrana jeho ženy sloužily jako ponaučení, že muži mají přijmout pouze jednu manželku. Pán Rāmacandra přijal jedinou ženu a projevil vznešený charakter, čímž stanovil příklad pro muže v rodinném životě. Každý hospodář by měl následovat příklad Pána Rāmacandry, vzor dokonalosti. Na životě v domácnosti s manželkou a dětmi není nic špatného, pokud jsou dodržovány usměrňující zásady varṇāśrama-dharmy. Každý, kdo žije v souladu s těmito zásadami, je stejně důležitý-ať je to gṛhastha, brahmacārī či vānaprastha.

9.10.55

Verš

premṇānuvṛttyā śīlena
praśrayāvanatā satī
bhiyā hriyā ca bhāva-jñā
bhartuḥ sītāharan manaḥ

Synonyma

premṇā anuvṛttyā — díky službě, kterou poskytovala svému muži s láskou a vírou; śīlena — svým dobrým charakterem; praśraya-avanatā — vždy velice pokorná a připravená uspokojit manžela; satī — počestná; bhiyā — bojácností; hriyā — studem; ca — také; bhāva-jñā — chápající rozpoložení (manžela); bhartuḥ — svého muže, Pána Rāmacandry; sītā — matka Sītā; aharat — jednoduše uchvátila; manaḥ — mysl.

Překlad

Matka Sītā byla velice pokorná, věrná, stydlivá a počestná a vždy chápala rozpoložení svého muže. Svým charakterem, láskou a službou tak zcela upoutala Pánovu mysl.

Význam

Tak jako je Pán Rāma dokonalým manželem (eka-patnī-vrata), je matka Sītā ideální manželkou. Takové spojení umožňuje velice šťastný rodinný život. Yad yad ācarati śreṣṭhas tat tad evetaro janaḥ-obyčejní lidé následují příkladu, který velký člověk stanoví. Kdyby králové, vůdčí osobnosti a brāhmaṇové neboli učitelé dávali takový příklad, jaký nacházíme ve védské literatuře, celý svět by se stal nebem a pekelné podmínky by se z hmotného světa vytratily.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k desáté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Zábavy Nejvyššího Pána, Rāmacandry”.

KAPITOLA JEDENÁCTÁ

Pán Rāmacandra vládne světu

9.11.1

Verš

śrī-śuka uvāca
bhagavān ātmanātmānaṁ
rāma uttama-kalpakaiḥ
sarva-devamayaṁ devam
īje ’thācāryavān makhaiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; ātmanā — sám; ātmānam — sebe; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; uttama-kalpakaiḥ — s velice honosným obětním vybavením; sarva- deva-mayam — duše všech polobohů; devam — samotný Nejvyšší Pán; īje — uctíval; atha — tak; ācāryavān — pod vedením ācāryi; makhaiḥ — prováděním obětí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Poté Pán Rāmacandra, Nejvyšší Osobnost Božství, přijal ācāryu a prováděl oběti s honosným vybavením. Tak uctíval sám sebe, protože On je Nejvyšším Pánem všech polobohů.

Význam

Sarvārhaṇam acyutejyā. Uctíváním Acyuty, Nejvyšší Osobnosti Božství, je uctíván každý. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (4.31.14) je uvedeno:

yathā taror mūla-niṣecanena
tṛpyanti tat-skandha-bhujopaśākhāḥ
prāṇopahārāc ca yathendriyāṇāṁ
tathaiva sarvārhaṇam acyutejyā

“Tak jako zalévání kořene stromu posiluje jeho kmen, větve, výhonky a listy a dodávání potravy žaludku oživuje smysly a údy těla, uctívání Nejvyšší Osobnosti Božství uspokojuje polobohy, kteří jsou částmi oné Svrchované Osoby.” Provádět yajñu znamená uctívat Nejvyššího Pána. Zde Nejvyššího Pána uctíval Nejvyšší Pán. Proto je řečeno: bhagavān ātmanātmānam īje — Pán uctíval sám sebe. To však neomlouvá māyāvādskou filozofii, podle které se člověk považuje za Nejvyšší Osobnost Božství. Jīva, živá bytost, se od Nejvyššího Pána vždy liší. Nikdy se nestane, aby živé bytosti (vibhinnāṁśa) byly s Pánem totožné, i když māyāvādīni někdy napodobují Pánovo uctívání sama sebe. Pán Kṛṣṇa ve stavu gṛhasthy o sobě každé ráno meditoval a podobně Pán Rāmacandra prováděl yajñi pro své uspokojení, ale to neznamená, že by obyčejná živá bytost měla Pána napodobovat a věnovat se procesu ahaṅgraha-upāsanā. Takové neautorizované uctívání se zde nedoporučuje.

9.11.2

Verš

hotre ’dadād diśaṁ prācīṁ
brahmaṇe dakṣiṇāṁ prabhuḥ
adhvaryave pratīcīṁ vā
uttarāṁ sāmagāya saḥ

Synonyma

hotre — knězi hotā, jenž vkládá obětiny; adadāt — dal; diśam — stranu; prācīm — celý východ; brahmaṇe — knězi brahmā, jenž dohlíží na dění v obětní aréně; dakṣiṇām — jižní stranu; prabhuḥ — Pán Rāmacandra; adhvaryave — knězi adhvaryu; pratīcīm — celou západní stranu; vā — také; uttarām — severní stranu; sāma-gāya — knězi udgātā, který zpívá Sāma Vedu; saḥ — On (Pán Rāmacandra).

Překlad

Pán Rāmacandra daroval celý východ knězi hotā, všechen jih knězi brahmā, západ knězi adhvaryu a sever knězi udgātā, jenž recitoval Sāma Vedu. Tak rozdal své království.

9.11.3

Verš

ācāryāya dadau śeṣāṁ
yāvatī bhūs tad-antarā
manyamāna idaṁ kṛtsnaṁ
brāhmaṇo ’rhati niḥspṛhaḥ

Synonyma

ācāryāya — ācāryovi, duchovnímu mistrovi; dadau — dal; śeṣām — zbytek; yāvatī — jakýkoliv; bhūḥ — země; tat-antarā — existující mezi východem, západem, severem a jihem; manyamānaḥ — uvažující; idam — toto všechno; kṛtsnam — úplně; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇové; arhati — zaslouží si vlastnit; niḥspṛhaḥ — jež nemají žádnou touhu.

Překlad

Dále usoudil, že jelikož brāhmaṇové nemají žádné hmotné touhy, měli by vlastnit celý svět. Proto dal zemi ležící mezi východem, západem, severem a jihem ācāryovi.

9.11.4

Verš

ity ayaṁ tad-alaṅkāra-
vāsobhyām avaśeṣitaḥ
tathā rājñy api vaidehī
saumaṅgalyāvaśeṣitā

Synonyma

iti — takto (když daroval všechno brāhmaṇům); ayam — Pán Rāmacandra; tat — svoje; alaṅkāra-vāsobhyām — s osobními ozdobami a šaty; avaśeṣitaḥ — zůstal; tathā — jakož i; rājñī — královna (matka Sītā); api — také; vaidehī — dcera krále Videhy; saumaṅgalyā — pouze s náušnicí v nose; avaśeṣitā — zůstala.

Překlad

Když takto rozdal všechno brāhmaṇům, ponechal si jen své vlastní šaty a ozdoby. Také královně, matce Sītě, zůstala jen náušnice v nose a nic víc.

9.11.5

Verš

te tu brāhmaṇa-devasya
vātsalyaṁ vīkṣya saṁstutam
prītāḥ klinna-dhiyas tasmai
pratyarpyedaṁ babhāṣire

Synonyma

te — knězi hotā, brahmā a další; tu — ale; brāhmaṇa-devasya — Pána Rāmacandry, který měl tak rád brāhmaṇy; vātsalyam — rodičovskou náklonnost; vīkṣya — když viděli; saṁstutam — uctívali modlitbami; prītāḥ — velice potěšeni; klinna-dhiyaḥ — se zjihlým srdcem; tasmai — Jemu (Pánu Rāmacandrovi); pratyarpya — vracející; idam — toto (všechnu zemi, kterou jim dal); babhāṣire — promluvili.

Překlad

Všichni brāhmaṇové podílející se na oběti měli z Pána Rāmacandry radost, neboť brāhmaṇům přál a měl je velice rád. Se zjihlým srdcem Mu tedy vrátili všechen majetek, který od Něj dostali, a pak promluvili.

Význam

V předchozí kapitole bylo řečeno, že občané (prajāḥ) přísně dodržovali systém varṇāśrama-dharmy. Brāhmaṇové jednali jako skuteční brāhmaṇové, kṣatriyové jako kṣatriyové a tak dále. Když tedy Pán Rāmacandra vše rozdal brāhmaṇům, kvalifikovaní brāhmaṇové moudře usoudili, že jim nepřísluší vlastnit majetek, aby z něj těžili zisk. Brāhmaṇské vlastnosti jsou uvedeny v Bhagavad-gītě (18.42):

śamo damas tapaḥ śaucaṁ
kṣāntir ārjavam eva ca
jñānaṁ vijñānam āstikyaṁ
brahma-karma svabhāvajam

“Klid, sebeovládání, askeze, čistota, snášenlivost, čestnost, poznání, moudrost a zbožnost jsou přirozené vlastnosti, podle kterých jednají brāhmaṇové.” Bráhmanské postavení neopravňuje vlastnit zemi ani vládnout občanům — to jsou povinnosti kṣatriyů. Brāhmaṇové tedy sice dar Pána Rāmacandry neodmítli, ale jakmile ho přijali, ihned ho králi vrátili. Natolik je těšilo, že je jim Pán Rāmacandra tak nakloněn, až jim zjihla srdce. Viděli, že je nejen Nejvyšší Osobností Božství, ale také že je dokonale kvalifikovaný jako kṣatriya a má příkladný charakter. Jednou z vlastností kṣatriyi je dobročinnost. Kṣatriya neboli panovník nevybírá od občanů daně pro svůj smyslový požitek, ale proto, aby mohl ve vhodných případech rozdávat milodary. Dānam īśvara-bhāvaḥ. Na jedné straně mají kṣatriyové sklony vládnout, ale na druhé straně jsou štědří při rozdávání milodarů. Když Mahārāja Yudhiṣṭhira rozdával milodary, pověřil tím Karṇu. Karṇa byl proslulý pod jménem Dātā Karṇa — slovo dātā označuje nesmírně štědrého dárce. Králové vždy přechovávali velkou zásobu obilí, a kdykoliv někde zavládl nedostatek, rozdávali je darem. Povinností kṣatriyů je dávat milodary a povinností brāhmaṇů je milodary přijímat; ne však více, než je nutné k přežití. Když tedy brāhmaṇové dostali od Pána Rāmacandry tolik země, nebyli chamtiví a vrátili Mu ji.

9.11.6

Verš

aprattaṁ nas tvayā kiṁ nu
bhagavan bhuvaneśvara
yan no ’ntar-hṛdayaṁ viśya
tamo haṁsi sva-rociṣā

Synonyma

aprattam — nebylo dáno; naḥ — nám; tvayā — Tebou; kim — co; nu — vskutku; bhagavan — ó Nejvyšší Pane; bhuvana-īśvara — ó vládce celého vesmíru; yat — protože; naḥ — našeho; antaḥ-hṛdayam — do srdce; viśya — vstupující; tamaḥ — temnotu nevědomosti; haṁsi — ničíš; sva-rociṣā — svou září.

Překlad

Ó Pane, jsi vládcem celého vesmíru. Co jsi nám ještě nedal? Vstoupil jsi do našich srdcí a svou září rozptýlil temnotu naší nevědomosti. To je ten největší dar. Nepotřebujeme hmotné milodary.

Význam

Když Nejvyšší Pán Dhruvovi Mahārājovi nabídl nějaké požehnání, Dhruva odpověděl: “Ó můj Pane, jsem dokonale spokojen. Žádné hmotné požehnání nepotřebuji.” Rovněž Prahlāda Mahārāja odmítl, když mu Pán Nṛsiṁhadeva nabízel nějaké požehnání, a místo toho prohlásil, že oddaný nemá být jako vaṇik, obchodník, který všechno dává výměnou za určitý zisk. Ten, kdo se stane oddaným kvůli hmotnému zisku, není čistý oddaný. Brāhmaṇům žehná Nejvyšší Pán v srdci neustálým osvícením (sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca). A jelikož brāhmaṇy a vaiṣṇavy neustále vede Nejvyšší Osobnost Božství, nedychtí po hmotném majetku. Vlastní jen to, co je absolutně nezbytné, a netouží po rozlehlém království. Příkladem byl Vāmanadeva, když v roli brahmacārīna žádal o pouhé tři kroky země. Chtít vlastnit čím dál větší majetek pro svůj vlastní smyslový požitek není nic jiného než nevědomost, a ta v srdci brāhmaṇy či vaiṣṇavy nápadně chybí.

9.11.7

Verš

namo brahmaṇya-devāya
rāmāyākuṇṭha-medhase
uttamaśloka-dhuryāya
nyasta-daṇḍārpitāṅghraye

Synonyma

namaḥ — skládáme uctivé poklony; brahmaṇya-devāya — Nejvyššímu Pánu, jehož uctívaným božstvem jsou brāhmaṇové; rāmāya — Pánu Rāmacandrovi; akuṇṭha-medhase — jehož paměť a poznání nejsou nikdy narušeny úzkostí; uttamaśloka-dhuryāya — nejlepší ze slavných osobností; nyasta-daṇḍa-arpita-aṅghraye — jehož lotosové nohy uctívají mudrci, na něž se nevztahuje žádný trest.

Překlad

Ó Pane, jsi Nejvyšší Osobnost Božství, pokládající brāhmaṇy za své uctívané božstvo. Tvé poznání a paměť nejsou nikdy narušeny úzkostí. Jsi nejpřednější ze všech slavných osobností v tomto světě a Tvé lotosové nohy uctívají mudrci, na něž se nevztahuje žádný trest. Ó Pane Rāmacandro, skládáme Ti uctivé poklony.

9.11.8

Verš

kadācil loka-jijñāsur
gūḍho rātryām alakṣitaḥ
caran vāco ’śṛṇod rāmo
bhāryām uddiśya kasyacit

Synonyma

kadācit — jednou; loka-jijñāsuḥ — s touhou poznat veřejnost; gūḍhaḥ — skrývající se v převleku; rātryām — v noci; alakṣitaḥ — aniž by Ho kdokoliv poznal; caran — procházející se; vācaḥ — hovořící; aśṛṇot — slyšel; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; bhāryām — o Jeho ženě; uddiśya — zmiňujícího se; kasyacit — někoho.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Jednou, když se Pán Rāmacandra procházel tajně v noci, skrytý v převleku, aby zjistil, co si o Něm lidé myslí, zaslechl jednoho muže, jak nepěkně mluví o Jeho manželce Sītādevī.

9.11.9

Verš

nāhaṁ bibharmi tvāṁ duṣṭām
asatīṁ para-veśma-gām
straiṇo hi bibhṛyāt sītāṁ
rāmo nāhaṁ bhaje punaḥ

Synonyma

na — ne; aham — já; bibharmi — mohu se starat; tvām — o tebe; duṣṭām — protože jsi znečištěná; asatīm — necudná; para-veśma-gām — žena, která šla do domu jiného muže a dopustila se cizoložství; straiṇaḥ — muž pod pantoflem; hi — jistě; bibhṛyāt — může přijmout; sītām — dokonce i Sītu; rāmaḥ — jako Pán Rāmacandra; na — ne; aham — já; bhaje — přijmu; punaḥ — znovu.

Překlad

(Muž říkal své nevěrné ženě:) Chodíš do domu jiného muže, a proto jsi necudná a znečištěná. Už se o tebe nebudu starat. Takový manžel pod pantoflem, jako je Pán Rāma, může přijmout manželku, jakou je Sītā, která žila v domě cizího muže, ale já nejsem jako On, a proto tě zpátky nepřijmu.

9.11.10

Verš

iti lokād bahu-mukhād
durārādhyād asaṁvidaḥ
patyā bhītena sā tyaktā
prāptā prācetasāśramam

Synonyma

iti — tak; lokāt — lidí; bahu-mukhāt — kteří pošetile mluví spoustu nesmyslů; durārādhyāt — které je těžké zastavit; asaṁvidaḥ — kterým schází úplné poznání; patyā — manželem; bhītena — obávajícím se; sā — matka Sītā; tyaktā — opuštěná; prāptā — vydala se; prācetasa-āśramam — do poustevny Prācetasy (mudrce Vālmīkiho).

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Lidé s omezeným poznáním a ohavným charakterem mluví nesmysly. Kvůli obavám z takových darebáků se Pán Rāmacandra vzdal své ženy Sītādevī, přestože byla těhotná. Odešla proto do āśramu velkého mudrce Vālmīkiho.

9.11.11

Verš

antarvatny āgate kāle
yamau sā suṣuve sutau
kuśo lava iti khyātau
tayoś cakre kriyā muniḥ

Synonyma

antarvatnī — těhotná manželka; āgate — přišel; kāle — v patřičný čas; yamau — dvojčata; sā — Sītādevī; suṣuve — porodila; sutau — dva syny; kuśaḥ — Kuśa; lavaḥ — Lava; iti — takto; khyātau — proslavení; tayoḥ — jejich; cakre — vykonal; kriyāḥ — obřad u příležitosti narození; muniḥ — velký mudrc Vālmīki.

Překlad

Když čas dozrál, těhotná matka Sītādevī porodila syny-dvojčata, kteří později prosluli jako Lava a Kuśa. Obřady u příležitosti jejich narození vykonal Vālmīki Muni.

9.11.12

Verš

aṅgadaś citraketuś ca
lakṣmaṇasyātmajau smṛtau
takṣaḥ puṣkala ity āstāṁ
bharatasya mahīpate

Synonyma

aṅgadaḥ — Aṅgada; citraketuḥ — Citraketu; ca — také; lakṣmaṇasya — Pána Lakṣmaṇa; ātmajau — dva synové; smṛtau — říkalo se jim; takṣaḥ — Takṣa; puṣkalaḥ — Puṣkala; iti — takto; āstām — byli; bharatasya — Pána Bharaty; mahīpate — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, Pán Lakṣmaṇa měl dva syny jménem Aṅgada a Citraketu a Pán Bharata měl rovněž dva syny, kteří se jmenovali Takṣa a Puṣkala.

9.11.13-14

Verš

subāhuḥ śrutasenaś ca
śatrughnasya babhūvatuḥ
gandharvān koṭiśo jaghne
bharato vijaye diśām

tadīyaṁ dhanam ānīya
sarvaṁ rājñe nyavedayat
śatrughnaś ca madhoḥ putraṁ
lavaṇaṁ nāma rākṣasam
hatvā madhuvane cakre
mathurāṁ nāma vai purīm

Synonyma

subāhuḥ — Subāhu; śrutasenaḥ — Śrutasena; ca — také; śatrughnasya — Pána Śatrughny; babhūvatuḥ — narodili se; gandharvān — osoby spojené s Gandharvy, kteří jsou většinou podvodníci; koṭiśaḥ — po desítkách miliónů; jaghne — zabíjel; bharataḥ — Pán Bharata; vijaye — když dobýval; diśām — všechny strany světa; tadīyam — Gandharvů; dhanam — bohatství; ānīya — přináší; sarvam — vše; rājñe — králi (Pánu Rāmacandrovi); nyavedayat — předložil; śatrughnaḥ — Śatrughna; ca — a; madhoḥ — Madhua; putram — syna; lavaṇam — Lavaṇu; nāma — jménem; rākṣasam — lidožrouta; hatvā — po zabití; madhuvane — v rozlehlém lese zvaném Madhuvan; cakre — postavil; mathurām — Mathurā; nāma — známé jako; vai — jistě; purīm — velké město.

Překlad

Śatrughna měl dva syny jménem Subāhu a Śrutasena. Když se Pán Bharata vydal dobýt všechny světové strany, musel zabít milióny Gandharvů, kteří jsou obvykle podvodníci. Vzal jim všechno jejich bohatství a předložil ho Pánu Rāmacandrovi. Śatrughna také zabil Rākṣasu jménem Lavaṇa, jenž byl synem Rākṣasy Madhua. A pak v rozlehlém lese zvaném Madhuvan postavil město, které je známé jako Mathurā.

9.11.15

Verš

munau nikṣipya tanayau
sītā bhartrā vivāsitā
dhyāyantī rāma-caraṇau
vivaraṁ praviveśa ha

Synonyma

munau — mudrci Vālmīkimu; nikṣipya — když svěřila do péče; tanayau — dva syny, Lavu a Kuśu; sītā — matka Sītādevī; bhartrā — svým manželem; vivāsitā — vyhnaná; dhyāyantī — meditující o; rāma-caraṇau — lotosových nohách Pána Rāmacandry; vivaram — do země; praviveśa — vstoupila; ha — vskutku.

Překlad

Sītādevī, opuštěná manželem, svěřila své dva syny do péče mudrce Vālmīkiho. Meditující o lotosových nohách Pána Rāmacandry potom vstoupila do země.

Význam

Sītādevī nedokázala žít v odloučení od Pána Rāmacandry. A proto poté, co svěřila své dva syny do péče mudrce Vālmīkiho, vstoupila do země.

9.11.16

Verš

tac chrutvā bhagavān rāmo
rundhann api dhiyā śucaḥ
smaraṁs tasyā guṇāṁs tāṁs tān
nāśaknod roddhum īśvaraḥ

Synonyma

tat — to (zprávu, že Sītādevī vstoupila do země); śrutvā — když slyšel; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; rundhan — snažící se zapudit; api — ačkoliv; dhiyā — inteligencí; śucaḥ — smutek; smaran — vzpomínající na; tasyāḥ — její; guṇān — vlastnosti; tān tān — za různých okolností; na — ne; aśaknot — dokázal; roddhum — zadržet; īśvaraḥ — přestože je nejvyšší vládce.

Překlad

Když Nejvyšší Pán slyšel zprávu, že matka Sītā vstoupila do země, velmi Ho to zarmoutilo. Přestože je Nejvyšší Osobnost Božství, při vzpomínce na její vznešené vlastnosti se nedokázal ubránit smutku pramenícímu z transcendentální lásky.

Význam

Smutek Pána Rāmacandry nad zprávou o tom, že Sītādevī vstoupila do země, nelze považovat za hmotný. I v duchovním světě existují pocity odloučení, ale ty představují duchovní blaho. Smutek z odloučení pociťuje dokonce i Absolutní Pán, ale v duchovním světě jsou tyto pocity transcendentálně blažené. Jsou příznaky stavu tasya prema-vaśyatva- svabhāva, kdy působí vliv hlādinī-śakti a vše ovládá láska. V hmotném světě jsou podobné pocity odloučení pouze zvráceným odrazem duchovních pocitů.

9.11.17

Verš

strī-puṁ-prasaṅga etādṛk
sarvatra trāsam-āvahaḥ
apīśvarāṇāṁ kim uta
grāmyasya gṛha-cetasaḥ

Synonyma

strī-pum-prasaṅgaḥ — vzájemná přitažlivost mezi manžely či mužem a ženou; etādṛk — takto; sarvatra — všude; trāsam-āvahaḥ — příčina strachu; api — dokonce; īśvarāṇām — vládnoucích osobností; kim uta — a co říci o; grāmyasya — obyčejných lidí hmotného světa; gṛha-cetasaḥ — kteří lpí na materialistickém rodinném životě.

Překlad

Vzájemná přitažlivost mezi mužem a ženou nebo jakoukoli dvojicí opačného pohlaví všeobecně existuje vždy a všude a naplňuje každého neustálou úzkostí. Tyto pocity postihují i vládnoucí osobnosti, jako je Brahmā a Pán Śiva, a vyvolávají v nich strach. O ostatních, kteří lpí na rodinném životě v hmotném světě, ani nemluvě.

Význam

Když se pocity lásky a transcendentální blaženosti z duchovního světa zvráceně odrážejí v hmotném světě, jak jsme se již zmínili výše, stávají se příčinou hmotného otroctví. Dokud muže přitahují ženy a ženy přitahují muži, zajetí v koloběhu zrození a smrti v hmotném světě neskončí. V duchovním světě, kde neexistuje strach z rození a umírání, jsou však pocity odloučení příčinou transcendentální blaženosti. V absolutní realitě také existují rozmanité pocity, ale všechny mají společné to, že přinášejí transcendentální blaženost.

9.11.18

Verš

tata ūrdhvaṁ brahmacaryaṁ
dhāryann ajuhot prabhuḥ
trayodaśābda-sāhasram
agnihotram akhaṇḍitam

Synonyma

tataḥ — pak; ūrdhvam — poté, co matka Sītā vstoupila do země; brahmacaryam — úplný celibát; dhārayan — dodržující; ajuhot — vykonával obřad spojený s obětí; prabhuḥ — Pán Rāmacandra; trayodaśa-abda-sāhasram — po třináct tisíc let; agnihotram — oběť zvanou Agnihotra-yajña; akhaṇḍitam — bez přestání.

Překlad

Poté, co matka Sītā vstoupila do země, dodržoval Pán Rāmacandra naprostý celibát a bez přestání vykonával Agnihotra-yajñu po dobu třinácti tisíc let.

9.11.19

Verš

smaratāṁ hṛdi vinyasya
viddhaṁ daṇḍaka-kaṇṭakaiḥ
sva-pāda-pallavaṁ rāma
ātma-jyotir agāt tataḥ

Synonyma

smaratām — těch, kdo na Něho stále myslí; hṛdi — do srdce; vinyasya — kladoucí; viddham — pobodané; daṇḍaka-kaṇṭakaiḥ — trny v lese Daṇḍakāraṇya (když tam Pán Rāmacandra žil); sva-pāda-pallavam — své lotosové nohy; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; ātma-jyotiḥ — paprsky Jeho tělesné záře zvané brahmajyoti; agāt — vstoupil; tataḥ — za brahmajyoti, na svou Vaikuṇṭhu.

Překlad

Po dokončení oběti vložil Pán Rāmacandra své lotosové nohy, do kterých se během Jeho života v lese Daṇḍakāraṇya někdy zabodávaly trny, do srdcí těch, kdo na Něj stále myslí. Pak vstoupil do svého sídla, na Vaikuṇṭhu, za záři brahmajyoti.

Význam

Oddaní vždy meditují o Pánových lotosových nohách. Když Pán Rāmacandra putoval po lese Daṇḍakāraṇya, do lotosových nohou Ho někdy bodaly trny a oddaní při tom pomyšlení omdlívali. Pán necítí bolest, ani radost způsobenou jakoukoliv akcí či reakcí tohoto hmotného světa, ale oddaní nesnesou ani to, když se do Pánových lotosových nohou zabodne trn. Takové bylo rozpoložení gopī, když myslely na to, jak Kṛṣṇa chodí po lese a Jeho lotosové nohy zraňují kameny a zrnka písku. Toto trápení v srdci oddaného nemohou karmī, jñānī ani yogīni pochopit. Oddaní, kteří nesnesli ani pomyšlení na to, jak Pánovy lotosové nohy bodají trny, byli vystaveni dalšímu utrpení při myšlenkách na odchod Pána, neboť se po skončení svých zábav v hmotném světě musel vrátit do svého sídla.

The word ātma-jyotiḥ is significant. The brahmajyoti, which is greatly appreciated by jñānīs, or monistic philosophers who desire to enter it for liberation, is nothing but the rays of the Lord’s body.

yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi-
koṭiṣv aśeṣa-vasudhādi-vibhūti-bhinnam
tad brahma niṣkalam anantam aśeṣa-bhūtaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Govindu, prvotního Pána, který má nesmírnou moc. Záře Jeho transcendentální podoby je neosobní Brahman, který je absolutní, úplný a neomezený a který obsahuje nesčetné planety s jejich rozmanitým bohatstvím v mnoha miliónech vesmírů.” (Brahma-saṁhitā 5.40). Brahmajyoti je začátkem duchovního světa a za ní se nacházejí Vaikuṇṭhy. Jinými slovy — brahmajyoti se vždy vyskytuje okolo Vaikuṇṭh, tak jako sluneční světlo vždy obklopuje slunce. Kdo chce vstoupit na planetu Slunce, musí projít sluneční září. Když tedy Pán nebo Jeho oddaní vstupují na Vaikuṇṭhy, procházejí skrze brahmajyoti. Jñānī neboli monističtí filozofové vzhledem ke svému neosobnímu pojetí Pána nemohou na Vaikuṇṭhy vstoupit, ale ani v brahmajyoti nemohou zůstat věčně. Proto po nějakém čase znovu klesají do hmotného světa. Āruhya kṛcchreṇa paraṁ padaṁ tataḥ patanty adho 'nādṛta-yuṣmad-aṅghrayaḥ (Bhāg. 10.2.32). Vaikuṇṭhy halí brahmajyoti, a proto je nikdo nemůže poznat v jejich pravé podobě, není-li čistým oddaným.

9.11.20

Verš

nedaṁ yaśo raghupateḥ sura-yācñayātta-
līlā-tanor adhika-sāmya-vimukta-dhāmnaḥ
rakṣo-vadho jaladhi-bandhanam astra-pūgaiḥ
kiṁ tasya śatru-hanane kapayaḥ sahāyāḥ

Synonyma

na — ne; idam — to všechno; yaśaḥ — sláva; raghu-pateḥ — Pána Rāmacandry; sura-yācñayā — na modlitby polobohů; ātta-līlā-tanoḥ — jehož duchovní tělo se stále věnuje nejrůznějším zábavám; adhika-sāmya-vimukta- dhāmnaḥ — nikdo Ho nepřevýší, ani se Mu nevyrovná; rakṣaḥ-vadhaḥ — zabití Rākṣasy (Rāvaṇy); jaladhi-bandhanam — přemostění oceánu; astra- pūgaiḥ — lukem a šípy; kim — zdali; tasya — Jeho; śatru-hanane — v zabíjení nepřátel; kapayaḥ — opice; sahāyāḥ — pomocníci.

Překlad

Skutečná sláva Nejvyšší Osobnosti Božství Pána Rāmacandry, jehož duchovní tělo se stále věnuje různým zábavám, nespočívá v tom, že na žádost polobohů zabil přívalem šípů Rāvaṇu a že postavil most přes oceán. Pánu Rāmacandrovi se nikdo nevyrovná a nikdo Ho nepřekoná, a proto nepotřeboval, aby Mu k vítězství nad Rāvaṇou pomáhaly opice.

Význam

Ve Védách (Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8) je uvedeno:

na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate
na tat-samaś cābhyadhikaś ca dṛśyate
parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

“Nejvyšší Pán nemusí nic dělat a nelze nalézt nikoho, kdo by se Mu vyrovnal nebo Ho předčil, protože vše je přirozeně a systematicky konáno Jeho četnými energiemi.” Pán nemá nic na práci (na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate); všechno, co dělá, je Jeho zábava. Nemusí plnit žádnou povinnost, aby si někoho zavázal. Přesto se zjevuje a jedná, aby chránil své oddané či zabíjel své soupeře. Samozřejmě, že nikdo nemůže být Pánovým soupeřem, protože kdo by mohl být silnější než On? To, že by Mu někdo byl soupeřem, vůbec nepřipadá v úvahu, ale když se chce bavit, přichází do hmotného světa a jako lidská bytost předvádí své podivuhodné a slavné činnosti, aby potěšil oddané. Ti chtějí stále vidět, jak v různých situacích vítězí, a proto aby potěšil sám sebe i je, někdy přijímá lidskou roli a věnuje se podivuhodným, neobyčejným zábavám pro jejich uspokojení.

9.11.21

Verš

yasyāmalaṁ nṛpa-sadaḥsu yaśo ’dhunāpi
gāyanty agha-ghnam ṛṣayo dig-ibhendra-paṭṭam
taṁ nākapāla-vasupāla-kirīṭa-juṣṭa-
pādāmbujaṁ raghupatiṁ śaraṇaṁ prapadye

Synonyma

yasya — jehož (Pána Rāmacandry); amalam — neposkvrněná, hmotnými kvalitami nedotčená; nṛpa-sadaḥsu — na shromáždění velkých králů, jako byl Mahārāja Yudhiṣṭhira; yaśaḥ — slávu; adhunā api — ještě i dnes; gāyanti — opěvují; agha-ghnam — která ničí reakce za všechny hříchy; ṛṣayaḥ — velcí světci, jako například Mārkaṇḍeya; dik-ibha-indra-paṭṭam — jako ozdobná pokrývka slona, který dobyl všechny světové strany; tam — tomu; nāka-pāla — nebeských polobohů; vasu-pāla — pozemských králů; kirīṭa — helmicemi; juṣṭa — jsou uctívány; pāda-ambujam — jehož lotosové nohy; raghu-patim — Pánu Rāmacandrovi; śaraṇam — odevzdání se; prapadye — dávám.

Překlad

Neposkvrněná sláva a jméno Pána Rāmacandry, jež ničí reakce za všechny hříchy, jsou oslavovány na celém světě, tak jako ozdobná pokrývka vítězného slona, který dobyl všechny světové strany. Velcí světci, jako například Mārkaṇḍeya Ṛṣi, dodnes opěvují Jeho vlastnosti na shromáždění velkých králů, jako byl Mahārāja Yudhiṣṭhira. Všichni svatí králové a všichni polobozi, včetně Pána Śivy a Pána Brahmy, uctívají Pána tím, že se Mu klaní s helmicemi na svých hlavách. Skládám poklony Jeho lotosovým nohám.

9.11.22

Verš

sa yaiḥ spṛṣṭo ’bhidṛṣṭo vā
saṁviṣṭo ’nugato ’pi vā
kosalās te yayuḥ sthānaṁ
yatra gacchanti yoginaḥ

Synonyma

saḥ — On, Pán Rāmacandra; yaiḥ — jimiž; spṛṣṭaḥ — dotýkaný; abhidṛṣṭaḥ — viděný; vā — nebo; saṁviṣṭaḥ — jedli a uléhali společně; anugataḥ — následovali jako služebníci; api vā — dokonce; kosalāḥ — všichni tito obyvatelé Kosaly; te — oni; yayuḥ — odebrali se; sthānam — na to místo; yatra — kam; gacchanti — směřují; yoginaḥ — všichni bhakti-yogīni.

Překlad

Pán Rāmacandra se vrátil do svého sídla, do něhož dospějí bhakti- yogīni. Je to místo, kam se odebrali všichni obyvatelé Ayodhyi poté, co sloužili Pánu v Jeho projevených zábavách tím, že se Mu klaněli, dotýkali se Jeho lotosových nohou, hleděli na Něj jako na otcovského krále, usedali či uléhali s Ním, jako by si byli rovni, nebo Ho dokonce pouze doprovázeli.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dospěje do Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Zde je to potvrzeno. Všichni obyvatelé Ayodhyi, kteří viděli Pána Rāmacandru jako občané, Mu sloužili jako služebníci, usedali s Ním a hovořili spolu jako přátelé nebo byli tak či onak za Jeho vlády přítomní, se vrátili domů, zpátky k Bohu. Oddaný, který dosáhne dokonalosti v oddané službě, se po opuštění těla odebere do příslušného vesmíru, kde se Pán Rāmacandra nebo Pán Kṛṣṇa věnují svým zábavám. Poté, co se naučí sloužit Pánu v různých úlohách v této prakaṭa-līle, je mu nakonec umožněn vstup do sanātana-dhāmu, svrchovaného sídla v duchovním světě. O tomto sanātana-dhāmu se rovněž zmiňuje Bhagavad-gītā (paras tasmāt tu bhāvo 'nyo 'vyakto 'vyaktāt sanātanaḥ). Ten, kdo vstoupí do transcendentálních zábav Pána, je nazýván nitya-līlā- praviṣṭa. Aby bylo jasné, proč se Pán Rāmacandra vrátil, je zde uvedeno, že se odebral na ono místo, kam odcházejí bhakti-yogīni. Impersonalisté si mylně vykládají údaje Śrīmad-Bhāgavatamu tak, že Pán vstoupil do své vlastní záře a stal se neosobním. Pán je však osoba a Jeho oddaní jsou také osoby. Všechny živé bytosti byly stejně jako Pán osobami v minulosti, jsou osobami v přítomnosti a budou nadále osobami i po opuštění svého těla. To také potvrzuje Bhagavad-gītā.

9.11.23

Verš

puruṣo rāma-caritaṁ
śravaṇair upadhārayan
ānṛśaṁsya-paro rājan
karma-bandhair vimucyate

Synonyma

puruṣaḥ — kdokoliv; rāma-caritam — vyprávění o činech Nejvyšší Osobnosti Božství Pána Rāmacandry; śravaṇaiḥ — poslechem; upadhārayan — tímto samotným nasloucháním; ānṛśaṁsya-paraḥ — zcela prostý závisti; rājan — ó králi Parīkṣite; karma-bandhaiḥ — pouty materialistických činů; vimucyate — vysvobodí se.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, každý, kdo naslouchá vyprávění o povaze zábav Pána Rāmacandry, se nakonec zbaví choroby v podobě závisti, a tak bude vysvobozen z pout materialistického jednání.

Význam

V tomto hmotném světě každý někomu něco závidí. Dokonce i v duchovním životě někdy vidíme, že když jeden oddaný dosáhl pokroku v duchovních činnostech, ostatní oddaní mu závidí. Tito závistiví oddaní nejsou ještě zcela vysvobozeni z pout zrození a smrti. Dokud se živá bytost úplně nezbaví příčiny zrození a snrti, nemůže vstoupit do sanātana- dhāmu, do věčných zábav Pána. Závist se rodí vlivem tělesných označení, ale osvobozený oddaný nemá s tělem nic společného, a proto je zcela na transcendentální úrovni. Nikdy nesmýšlí o nikom zle, dokonce ani o svém nepříteli. Jelikož ví, že Pán je nejvyšší ochránce, myslí si: “Jak mi může tento takzvaný nepřítel ublížit?” Je si jistý svou ochranou. Pán říká: ye yathā māṁ prapadyante tāṁs tathaiva bhajāmy aham — “Každému odpovídám podle toho, jak se Mi odevzdává.” Oddaný tedy musí být zcela prostý závisti, zvláště vůči jiným oddaným. Závidět druhým oddaným je velký přestupek, vaiṣṇava-aparādha. Oddaný, který se stále věnuje naslouchání a opěvování (śravaṇa-kīrtana), je dozajista vyléčen z choroby závisti, a to jej opravňuje vrátit se domů, zpátky k Bohu.

9.11.24

Verš

śrī-rājovāca
kathaṁ sa bhagavān rāmo
bhrātṝn vā svayam ātmanaḥ
tasmin vā te ’nvavartanta
prajāḥ paurāś ca īśvare

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit se otázal; katham — jak; saḥ — On, Pán; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; bhrātṝn — k bratrům (Lakṣmaṇovi, Bharatovi a Śatrughnovi); vā — nebo; svayam — osobně; ātmanaḥ — expanze Jeho osoby; tasmin — k Pánu; vā — nebo; te — oni (všichni obyvatelé a bratři); anvavartanta — chovali se; prajāḥ — všichni obyvatelé; paurāḥ — občané; ca — a; īśvare — k Nejvyššímu Pánu.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit se zeptal Śukadevy Gosvāmīho: Jak se Pán choval a jak jednal ve vztahu ke svým bratrům, kteří byli expanzemi Jeho samotného? A jak jednali Jeho bratři a obyvatelé Ayodhyi s Ním?

9.11.25

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
athādiśad dig-vijaye
bhrātṝṁs tri-bhuvaneśvaraḥ
ātmānaṁ darśayan svānāṁ
purīm aikṣata sānugaḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; atha — poté (když Pán na žádost Bharaty přijal trůn); ādiśat — nařídil; dik-vijaye — dobýt celý svět; bhrātṝn — svým mladším bratrům; tri-bhuvana-īśvaraḥ — Pán vesmíru; ātmānam — osobně, sám; darśayan — udílející audienci; svānām — členům rodiny a občanům; purīm — na město; aikṣata — dohlížel; sa-anugaḥ — se svými dalšími pomocníky.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī odpověděl: Poté, co na vroucí prosbu mladšího bratra Bharaty Pán Rāmacandra přijal královský trůn, nařídil svým bratrům, aby se vydali dobýt celý svět. Sám zůstal v hlavním městě, aby udílel audienci všem občanům a obyvatelům paláce a společně s dalšími pomocníky dohlížel na vládní záležitosti.

Význam

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nedovoluje žádnému ze svých oddaných či pomocníků oddávat se smyslovému požitku. Mladší bratři Pána Rāmacandry zůstali doma a užívali si osobní přítomnosti Nejvyšší Osobnosti Božství, ale Pán Jim nařídil, aby se vydali do světa a celý ho ovládli. Bývalo zvykem (a na některých místech je tomu tak dodnes), že ostatní králové museli uznat svrchovanost hlavního krále neboli císaře. Pokud král nějakého malého státu neuznal císařovu nadvládu, došlo k boji, a tak byl donucen se císařovi podvolit; jinak by císař nemohl zemi vládnout.

Když Pán Rāmacandra poslal své bratry do světa, prokázal Jim tak svou přízeň. Mnoho Pánových oddaných, kteří žijí ve Vṛndāvanu, se zavázalo slibem, že neopustí Vṛndāvan, aby kázali vědomí Kṛṣṇy. Pán však říká, že vědomí Kṛṣṇy se má rozšířit po celém světě, do každé vesnice a každého města. To je přímé nařízení Śrī Caitanyi Mahāprabhua.

pṛthivīte āche yata nagarādi grāma
sarvatra pracāra haibe mora nāma

Čistý oddaný tedy musí plnit Pánův příkaz a neuspokojovat své smysly tím, že bude lenošit na jednom místě a pyšně se považovat za velkého oddaného jen proto, že neopouští Vṛndāvan a zpívá svaté jméno Pána v ústraní. Oddaný musí plnit nařízení Nejvyšší Osobnosti Božství. Caitanya Mahāprabhu říkal: yāre dekha, tāre kaha ’kṛṣṇa'-upadeśa. Každý oddaný by měl kázáním šířit vědomí Kṛṣṇy. Každého, koho potká, by měl požádat, aby přijal nařízení Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán říká: sarva- dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — “Zanech všech druhů náboženství a jen se Mi odevzdej.” To je nařízení Pána, který hovoří jako nejvyšší císař. Každého je třeba přivést k tomu, aby toto nařízení uposlechl. To bude znamenat vítězství (dig-vijaya). Povinností vojáka — oddaného — je každému vštěpovat tuto životní filozofii.

Osoby na úrovni kaniṣṭha-adhikārī samozřejmě nekážou, ale i jim Pán projevuje svou milost, jako ji projevoval, když zůstával v Ayodhyi, aby udílel audienci obyčejným občanům. Nikdo by se neměl mylně domnívat, že Pán vyzval své mladší bratry, aby opustili Ayodhyu, protože více přál jejím občanům. Pán je milostivý ke každému a ví, jakým způsobem prokázat přízeň každému jednotlivci s ohledem na jeho schopnosti. Ten, kdo jedná podle Pánova nařízení, je čistý oddaný.

9.11.26

Verš

āsikta-mārgāṁ gandhodaiḥ
kariṇāṁ mada-śīkaraiḥ
svāminaṁ prāptam ālokya
mattāṁ vā sutarām iva

Synonyma

āsikta-mārgām — ulice byly pokropeny; gandha-udaiḥ — navoněnou vodou; kariṇām — slonů; mada-śīkaraiḥ — s kapkami parfému; svāminam — pán či vlastník; prāptam — přítomný; ālokya — osobně dohlížející; mattām — velmi bohaté; vā — nebo; sutarām — vysoce; iva — jako kdyby.

Překlad

Za vlády Pána Rāmacandry byly ulice hlavního města Ayodhyi kropeny navoněnou vodou a kapkami parfému, které svými choboty rozprašovali sloni. Když občané viděli, jak Pán osobně dohlíží na to, aby si město udrželo takové bohatství, vysoce si toho cenili.

Význam

Zatím jsme slyšeli pouhou zmínku o bohatství epochy Rāma- rājya, vlády Pána Rāmacandry. Zde je uveden konkrétní příklad, jak bylo Pánovo království bohaté. Ulice Ayodhyi byly nejen uklizeny, ale také pokropeny navoněnou vodou a kapkami parfému, které rozprašovali sloni svými choboty. Nebylo třeba kropících vozů, neboť slon má přirozenou schopnost nasát chobotem vodu a zase ji vystříknout. Z tohoto příkladu si můžeme udělat představu o bohatství toho města — bylo dokonce pokropeno navoněnou vodou. Občané měli navíc příležitost vidět, jak Pán osobně dohlíží na dění ve státě. Nebyl to žádný spící král, což je zjevné z Jeho jednání, když posílal své bratry, aby se postarali o vládní záležitosti mimo město a potrestali každého, kdo se neřídil jeho příkazy. Tomu se říká dig-vijaya. Všichni občané měli zaručeny podmínky pro poklidný život a rovněž měli příslušné kvalifikace podle varṇāśramy. Jak víme již z předchozí kapitoly, občané byli vychováváni podle systému varṇāśramy (varṇāśrama-guṇānvitāḥ). Jednu třídu lidí tvořili brāhmaṇové, jednu třídu kṣatriyové, jednu vaiśyové a jednu śūdrové. Bez tohoto vědeckého rozdělení nelze očekávat dobrou občanskou morálku. Král, který byl velkodušný a dokonale plnil svou povinnost, prováděl mnoho obětí a jednal s občany jako se svými syny a občané, kteří byli vychováváni v systému varṇāśramy, byli poslušní a žili v dokonalém souladu se zákonem. Celé království bylo natolik bohaté a panoval v něm takový pořádek, že vláda mohla dokonce kropit ulice navoněnou vodou, o jiných opatřeních ani nemluvě. Bylo-li celé město pokropeno navoněnou vodou, můžeme si jen představit, jak bohaté bylo v jiných ohledech. Proč by pak občané měli být za vlády Pána Rāmacandry nešťastní?

9.11.27

Verš

prāsāda-gopura-sabhā-
caitya-deva-gṛhādiṣu
vinyasta-hema-kalaśaiḥ
patākābhiś ca maṇḍitām

Synonyma

prāsāda — v palácích; gopura — palácové brány; sabhā — sněmovní budovy; caitya — vyvýšená pódia; deva-gṛha — chrámy, v nichž se uctívají božstva; ādiṣu — a tak dále; vinyasta — umístěné; hema-kalaśaiḥ — se zlatými nádobami na vodu; patākābhiḥ — vlajkami; ca — také; maṇḍitām — ozdobené.

Překlad

Paláce, palácové brány, sněmovní budovy, pódia pro veřejná setkání, chrámy a všechna podobná místa zdobily zlaté nádoby na vodu a vlajky všeho druhu.

9.11.28

Verš

pūgaiḥ savṛntai rambhābhiḥ
paṭṭikābhiḥ suvāsasām
ādarśair aṁśukaiḥ sragbhiḥ
kṛta-kautuka-toraṇām

Synonyma

pūgaiḥ — arekovými palmami; sa-vṛntaiḥ — s trsy květů a ovoce; rambhābhiḥ — s banánovníky; paṭṭikābhiḥ — s prapory; su-vāsasām — ozdobené barevnými látkami; ādarśaiḥ — se zrcadly; aṁśukaiḥ — s plátny; sragbhiḥ — s girlandami květů; kṛta-kautuka — učiněny příznivé; toraṇām — slavobrány.

Překlad

Všude, kam Pán Rāmacandra zavítal, stály příznivé slavobrány s banánovníky a arekovými palmami, plné květů a ovoce. Zdobily je různé prapory z barevných látek, goblény, zrcadla a girlandy.

9.11.29

Verš

tam upeyus tatra tatra
paurā arhaṇa-pāṇayaḥ
āśiṣo yuyujur deva
pāhīmāṁ prāk tvayoddhṛtām

Synonyma

tam — k Němu, Pánu Rāmacandrovi; upeyuḥ — přistupovali; tatra tatra — všude, kam přišel na návštěvu; paurāḥ — občané dané čtvrti; arhaṇa- pāṇayaḥ — s předměty pro uctívání Pána; āśiṣaḥ — požehnání od Pána; yuyujuḥ — sestoupil; deva — ó můj Pane; pāhi — udržuj; imām — tuto zemi; prāk — jako dříve; tvayā — Tebou; uddhṛtām — zachráněná (z mořského dna Tvou inkarnací Varāhy).

Překlad

Všude, kam přišel Pán Rāmacandra na návštěvu, k Němu lidé přistupovali s předměty pro uctívání a žádali Ho o požehnání. Říkali: “Ó Pane, tak jako jsi v inkarnaci kance zachránil Zemi z mořského dna, starej se o ni prosím i nyní. Dej nám svá laskavá požehnání.”

9.11.30

Verš

tataḥ prajā vīkṣya patiṁ cirāgataṁ
didṛkṣayotsṛṣṭa-gṛhāḥ striyo narāḥ
āruhya harmyāṇy aravinda-locanam
atṛpta-netrāḥ kusumair avākiran

Synonyma

tataḥ — poté; prajāḥ — občané; vīkṣya — pohledem; patim — krále; cira- āgatam — který se navrátil po dlouhém čase; didṛkṣayā — dychtící vidět; utsṛṣṭa-gṛhāḥ — opustili svá obydlí; striyaḥ — ženy; narāḥ — muži; āruhya — vystupující na střechy; harmyāṇi — velkých paláců; aravinda-locanam — Pána Rāmacandru, jehož oči připomínající okvětní lístky lotosu; atṛpta- netrāḥ — jejichž oči nebyly zcela nasycené; kusumaiḥ — květy; avākiran — zasypávali Pána.

Překlad

Potom občané, muži i ženy, velmi dychtiví Pána spatřit, jelikož Ho dlouhou dobu neviděli, opustili své domovy a vystoupili na střechy paláců. Ještě stále se nemohli dosyta vynadívat na obličej Pána Rāmacandry s lotosovýma očima a zasypávali Ho květy.

9.11.31-34

Verš

atha praviṣṭaḥ sva-gṛhaṁ
juṣṭaṁ svaiḥ pūrva-rājabhiḥ
anantākhila-koṣāḍhyam
anarghyoruparicchadam

vidrumodumbara-dvārair
vaidūrya-stambha-paṅktibhiḥ
sthalair mārakataiḥ svacchair
bhrājat-sphaṭika-bhittibhiḥ

citra-sragbhiḥ paṭṭikābhir
vāso-maṇi-gaṇāṁśukaiḥ
muktā-phalaiś cid-ullāsaiḥ
kānta-kāmopapattibhiḥ

dhūpa-dīpaiḥ surabhibhir
maṇḍitaṁ puṣpa-maṇḍanaiḥ
strī-pumbhiḥ sura-saṅkāśair
juṣṭaṁ bhūṣaṇa-bhūṣaṇaiḥ

Synonyma

atha — potom; praviṣṭaḥ — vešel; sva-gṛham — do svého paláce; juṣṭam — obývaného; svaiḥ — členy Jeho rodiny; pūrva-rājabhiḥ — dřívějšími členy královského rodu; ananta — nekonečné; akhila — všude; koṣa — pokladnice; āḍhyam — bohaté; anarghya — nedocenitelné; uru — vznešené; paricchadam — příslušenství; vidruma — z korálu; udumbara-dvāraiḥ — po obou stranách dveří; vaidūrya-stambha — se sloupy z vaidūrya-maṇi; paṅktibhiḥ — v řadě; sthalaiḥ — s podlahami; mārakataiḥ — z kamene marakata; svacchaiḥ — čistě vyleštěného; bhrājat — oslnivé; sphaṭika — z mramoru; bhittibhiḥ — základy; citra-sragbhiḥ — s různými květinovými girlandami; paṭṭikābhiḥ — s vlajkami; vāsaḥ — látky; maṇi-gaṇa-aṁśukaiḥ — s různými zářícími a cennými kameny; muktā-phalaiḥ — s perlami; cit-ullāsaiḥ — zvětšující nebeský požitek; kānta-kāma — plnící přání; upapattibhiḥ — takovým příslušenstvím; dhūpa-dīpaiḥ — s vonnými tyčinkami a lampami; surabhibhiḥ — s pronikavou vůní; maṇḍitam — ozdobený; puṣpa-maṇḍanaiḥ — pestrými kyticemi; strī-pumbhiḥ — muži a ženami; sura-saṅkāśaiḥ — vypadajícími jako polobozi; juṣṭam — obydlen; bhūṣaṇa-bhūṣaṇaiḥ — jejichž těla zkrášlovala jejich ozdoby.

Překlad

Poté Pán Rāmacandra vstoupil do paláce svých předků. Nacházely se v něm mnohé pokladnice a bohaté šatníky. Po obou stranách vstupních dveří byla sedátka z korálu, kolem nádvoří stály sloupy z vaidūrya-maṇi, podlaha byla z blýskavě naleštěného kamene marakata-maṇi a základy z mramoru. Celý palác byl vyzdoben vlajkami a girlandami, posázený cennými drahokamy vydávajícími nebeskou záři a také mnoha perlami. Hořely v něm četné lampy a doutnaly vonné tyčinky. Všichni muži a ženy v paláci vypadali jako polobozi a měli na sobě různé ozdoby, které na jejich tělech ještě zkrásněly.

9.11.35

Verš

tasmin sa bhagavān rāmaḥ
snigdhayā priyayeṣṭayā
reme svārāma-dhīrāṇām
ṛṣabhaḥ sītayā kila

Synonyma

tasmin — v tom nebeském paláci; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; rāmaḥ — Pán Rāmacandra; snigdhayā — vždy potěšený jejím chováním; priyayā iṣṭayā — se svou milovanou manželkou; reme — vychutnával; sva-ārāma — osobní požitek; dhīrāṇām — z věhlasných učenců; ṛṣabhaḥ — nejlepší; sītayā — s matkou Sītou; kila — vskutku.

Překlad

Pán Rāmacandra, Nejvyšší Osobnost Božství, nejlepší z věhlasných učenců, sídlil v tomto paláci se svou energií blaženosti, matkou Sītou, a těšil se z naprostého pokoje.

9.11.36

Verš

bubhuje ca yathā-kālaṁ
kāmān dharmam apīḍayan
varṣa-pūgān bahūn nṝṇām
abhidhyātāṅghri-pallavaḥ

Synonyma

bubhuje — užíval si; ca — také; yathā-kālam — tak dlouho, jak si přál; kāmān — veškerého požitku; dharmam — náboženské zásady; apīḍayan — aniž by překračoval; varṣa-pūgān — roků; bahūn — mnoho; nṝṇām — lidí; abhidhyāta — o nichž meditují; aṅghri-pallavaḥ — Jeho lotosové nohy.

Překlad

Aniž by překračoval náboženské zásady, užíval si Pán Rāmacandra, jehož lotosové nohy uctívají oddaní při meditaci, všeho, co přináší transcendentální požitek, tak dlouho, jak si přál.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k jedenácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Pán Rāmacandra vládne světu”.

KAPITOLA DVANÁCTÁ

Dynastie Kuśi, syna Pána Rāmacandry

9.12.1

Verš

śrī-śuka uvāca
kuśasya cātithis tasmān
niṣadhas tat-suto nabhaḥ
puṇḍarīko ’tha tat-putraḥ
kṣemadhanvābhavat tataḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; kuśasya — Kuśi, syna Pána Rāmacandry; ca — také; atithiḥ — Atithi; tasmāt — jemu; niṣadhaḥ — Niṣadha; tat-sutaḥ — jeho syn; nabhaḥ — Nabha; puṇḍarīkaḥ — Puṇḍarīka; atha — poté; tat-putraḥ — jeho syn; kṣemadhanvā — Kṣemadhanvā; abhavat — stal se; tataḥ — potom.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Kuśa byl synem Rāmacandry a jeho synem byl Atithi. Ten měl syna Niṣadhu a synem Niṣadhy byl Nabha. Syn Nabhy se jmenoval Puṇḍarīka, jemuž se narodil syn jménem Kṣemadhanvā.

9.12.2

Verš

devānīkas tato ’nīhaḥ
pāriyātro ’tha tat-sutaḥ
tato balasthalas tasmād
vajranābho ’rka-sambhavaḥ

Synonyma

devānīkaḥ — Devānīka; tataḥ — Kṣemadhanvovi; anīhaḥ — Devānīkovi se narodil syn jménem Anīha; pāriyātraḥ — Pāriyātra; atha — poté; tat- sutaḥ — syn Anīhy; tataḥ — Pāriyātrovi; balasthalaḥ — Balasthala; tasmāt — Balasthalovi; vajranābhaḥ — Vajranābha; arka-sambhavaḥ — narozený bohu Slunce.

Překlad

Synem Kṣemadhanvy se stal Devānīka, ten měl za syna Anīhu, Anīha měl syna Pāriyātru a ten zase Balasthalu. Synem Balasthaly byl Vajranābha, o němž se říká, že se narodil ze záře boha Slunce.

9.12.3-4

Verš

sagaṇas tat-sutas tasmād
vidhṛtiś cābhavat sutaḥ
tato hiraṇyanābho ’bhūd
yogācāryas tu jaimineḥ

śiṣyaḥ kauśalya ādhyātmaṁ
yājñavalkyo ’dhyagād yataḥ
yogaṁ mahodayam ṛṣir
hṛdaya-granthi-bhedakam

Synonyma

sagaṇaḥ — Sagaṇa; tat — ten (Vajranābhův); sutaḥ — syn; tasmāt — jemu; vidhṛtiḥ — Vidhṛti; ca — také; abhavat — narodil se; sutaḥ — jeho syn; tataḥ — jemu; hiraṇyanābhaḥ — Hiraṇyanābha; abhūt — stal se; yoga-ācāryaḥ — kazatel filozofie yogy; tu — ale; jaimineḥ — jelikož přijal Jaiminiho za svého duchovního učitele; śiṣyaḥ — učedník; kauśalyaḥ — Kauśalya; ādhyātmam — duchovní; yājñavalkyaḥ — Yājñavalkya; adhyagāt — studoval; yataḥ — u něho (Hiraṇyanābhy); yogam — mystické praktiky; mahā-udayam — vznešené; ṛṣiḥ — Yājñavalkya Ṛṣi; hṛdaya-granthi-bhedakam — mystickou yogu, která může uvolnit uzly hmotné připoutanosti v srdci.

Překlad

Vajranābha měl syna Sagaṇu a jeho syn se jmenoval Vidhṛti. Synem Vidhṛtiho byl Hiraṇyanābha, který se stal žákem Jaiminiho a velkým ācāryou mystické yogy. Právě od něho se mocný světec Yājñavalkya naučil vznešenému jógovému systému zvanému ādhyātma-yoga, který může uvolnit uzly hmotné připoutanosti v srdci.

9.12.5

Verš

puṣpo hiraṇyanābhasya
dhruvasandhis tato ’bhavat
sudarśano ’thāgnivarṇaḥ
śīghras tasya maruḥ sutaḥ

Synonyma

puṣpaḥ — Puṣpa; hiraṇyanābhasya — syn Hiraṇyanābhy; dhruvasandhiḥ — Dhruvasandhi; tataḥ — jemu; abhavat — narodil se; sudarśanaḥ — Dhruvasandhimu se narodil Sudarśana; atha — pak; agnivarṇaḥ — Agnivarṇa, Sudarśanův syn; śīghraḥ — Śīghra; tasya — jeho (Agnivarṇův); maruḥ — Maru; sutaḥ — syn.

Překlad

Synem Hiraṇyanābhy byl Puṣpa a synem Puṣpy Dhruvasandhi. Tomu se narodil Sudarśana, jehož synem byl Agnivarṇa. Agnivarṇův syn se jmenoval Śīghra a jeho synem byl Maru.

9.12.6

Verš

so ’sāv āste yoga-siddhaḥ
kalāpa-grāmam āsthitaḥ
kaler ante sūrya-vaṁśaṁ
naṣṭaṁ bhāvayitā punaḥ

Synonyma

saḥ — on; asau — osobnost jménem Maru; āste — doposud žijící; yoga- siddhaḥ — dokonalost mystické yogy; kalāpa-grāmam — místo přezdívané Kalāpa-grāma; āsthitaḥ — žije tam do dnešních dnů; kaleḥ — této Kali- yugy; ante — na konci; sūrya-vaṁśam — potomci boha Slunce; naṣṭam — až zanikne; bhāvayitā — Maru obnoví zplozením syna; punaḥ — znovu.

Překlad

Maru dosáhl dokonalosti mystické yogy, a díky tomu žije dodnes na místě zvaném Kalāpa-grāma. Na konci Kali-yugy obnoví zaniklou Sūryovu dynastii tím, že zplodí syna.

Význam

Již před nejméně pěti tisíci lety Śrīla Śukadeva Gosvāmī věděl, že Maru žije v Kalāpa-grāmu, a prohlásil, že Maru získal tělo yoga-siddhy a bude žít až do konce Kali-yugy, jež trvá 432 000 let. To je dokonalost mystické síly. Ovládáním dechu si může dokonalý yogī prodloužit život na libovolně dlouhou dobu. Ve védské literatuře nacházíme zmínky, že některé osobnosti z védských dob, jako například Vyāsadeva a Aśvatthāmā, žijí dodnes. Někoho překvapí, že smrtelné tělo může žít tak dlouho. Vysvětlení této dlouhověkosti zde podává slovo yoga-siddha. Když se někdo stane dokonalým v praktikování yogy, může žít tak dlouho, jak bude chtít. Dokonalost nespočívá v předvádění nějaké nepatrné yoga-siddhi. Zde je uveden příklad skutečné dokonalosti: yoga-siddha může žít libovolně dlouho.

9.12.7

Verš

tasmāt prasuśrutas tasya
sandhis tasyāpy amarṣaṇaḥ
mahasvāṁs tat-sutas tasmād
viśvabāhur ajāyata

Synonyma

tasmāt — Maruovi; prasuśrutaḥ — Prasuśruta, jeho syn; tasya — Prasuśruty; sandhiḥ — syn jménem Sandhi; tasya — jeho (Sandhiho); api — také; amarṣaṇaḥ — syn jménem Amarṣaṇa; mahasvān — syn Amarṣaṇy; tat — jeho; sutaḥ — syn; tasmāt — jemu (Mahasvānovi); viśvabāhuḥ — Viśvabāhu; ajāyata — narodil se.

Překlad

Maruovi se narodil syn jménem Prasuśruta, Prasuśrutovi Sandhi, Sandhimu Amarṣaṇa a Amarṣaṇovi syn jménem Mahasvān. Mahasvānovi se narodil Viśvabāhu.

9.12.8

Verš

tataḥ prasenajit tasmāt
takṣako bhavitā punaḥ
tato bṛhadbalo yas tu
pitrā te samare hataḥ

Synonyma

tataḥ — Viśvabāhuovi; prasenajit — narodil se syn jménem Prasenajit; tasmāt — jemu; takṣakaḥ — Takṣaka; bhavitā — narodil se; punaḥ — znovu; tataḥ — jemu; bṛhadbalaḥ — syn jménem Bṛhadbala; yaḥ — ten, který; tu — ale; pitrā — otcem; te — tvým; samare — v boji; hataḥ — zabit.

Překlad

Syn Viśvabāhua se jmenoval Prasenajit, Prasenajitův syn byl Takṣaka a Takṣakův syn byl známý pod jménem Bṛhadbala, jehož tvůj otec zabil v boji.

9.12.9

Verš

ete hīkṣvāku-bhūpālā
atītāḥ śṛṇv anāgatān
bṛhadbalasya bhavitā
putro nāmnā bṛhadraṇaḥ

Synonyma

ete — všichni tito; hi — jistě; ikṣvāku-bhūpālāḥ — králové Ikṣvākuovy dynastie; atītāḥ — ti všichni již zemřeli; śṛṇu — prosím poslouchej; anāgatān — ti, kteří přijdou v budoucnosti; bṛhadbalasya — Bṛhadbaly; bhavitā — bude; putraḥ — syn; nāmnā — jménem; bṛhadraṇaḥ — Bṛhadraṇa.

Překlad

Všichni tito králové Ikṣvākuovy dynastie již zemřeli. Nyní prosím poslouchej, jak budu jmenovat krále, kteří se teprve narodí. Synem Bṛhadbaly bude Bṛhadraṇa.

9.12.10

Verš

ūrukriyaḥ sutas tasya
vatsavṛddho bhaviṣyati
prativyomas tato bhānur
divāko vāhinī-patiḥ

Synonyma

ūrukriyaḥ — Ūrukriya; sutaḥ — syn; tasya — Ūrukriyův; vatsavṛddhaḥ — Vatsavṛddha; bhaviṣyati — narodí se; prativyomaḥ — Prativyoma; tataḥ — Vatsavṛddhovi; bhānuḥ — (Prativyomovi) syn jménem Bhānu; divākaḥ — Bhānuovi syn jménem Divāka; vāhinī-patiḥ — velký vojevůdce.

Překlad

Synem Bṛhadraṇy se stane Ūrukriya, jenž bude mít syna Vatsavṛddhu. Jeho syn se bude jmenovat Prativyoma. Jeho synem bude Bhānu, kterému se narodí Divāka, velký vojevůdce.

9.12.11

Verš

sahadevas tato vīro
bṛhadaśvo ’tha bhānumān
pratīkāśvo bhānumataḥ
supratīko ’tha tat-sutaḥ

Synonyma

sahadevaḥ — Sahadeva; tataḥ — Divākovi; vīraḥ — velký hrdina; bṛhadaśvaḥ — Bṛhadaśva; atha — jemu; bhānumān — Bhānumān; pratīkāśvaḥ — Pratīkāśva; bhānumataḥ — Bhānumānovi; supratīkaḥ — Supratīka; atha — poté; tat-sutaḥ — syn Pratīkāśvy.

Překlad

Divākovi se pak narodí syn Sahadeva a jemu velký hrdina jménem Bṛhadaśva. Tomu se narodí Bhānumān a Bhānumānovi Pratīkāśva. Synem Pratīkāśvy bude Supratīka.

9.12.12

Verš

bhavitā marudevo ’tha
sunakṣatro ’tha puṣkaraḥ
tasyāntarikṣas tat-putraḥ
sutapās tad amitrajit

Synonyma

bhavitā — narodí se; marudevaḥ — Marudeva; atha — potom; sunakṣatraḥ — Sunakṣatra; atha — potom; puṣkaraḥ — Puṣkara, syn Sunakṣatry; tasya — Puṣkary; antarikṣaḥ — Antarikṣa; tat-putraḥ — jeho syn; sutapāḥ — Sutapā; tat — jemu; amitrajit — syn jménem Amitrajit.

Překlad

Supratīka se pak stane otcem Marudevy, Marudeva Sunakṣatry, Sunakṣatra Puṣkary a Puṣkara Antarikṣi. Antarikṣovým synem bude Sutapā a jeho synem Amitrajit.

9.12.13

Verš

bṛhadrājas tu tasyāpi
barhis tasmāt kṛtañjayaḥ
raṇañjayas tasya sutaḥ
sañjayo bhavitā tataḥ

Synonyma

bṛhadrājaḥ — Bṛhadrāja; tu — avšak; tasya api — Amitrajita; barhiḥ — Barhi; tasmāt — Barhimu; kṛtañjayaḥ — Kṛtañjaya; raṇañjayaḥ — Raṇañjaya; tasya — Kṛtañjayův; sutaḥ — syn; sañjayaḥ — Sañjaya; bhavitā — narodí se; tataḥ — Raṇañjayovi.

Překlad

Amitrajit bude mít syna Bṛhadrāje, tomu se narodí Barhi a Barhimu Kṛtañjaya. Kṛtañjayův syn se bude jmenovat Raṇañjaya a jeho syn ponese jméno Sañjaya.

9.12.14

Verš

tasmāc chākyo ’tha śuddhodo
lāṅgalas tat-sutaḥ smṛtaḥ
tataḥ prasenajit tasmāt
kṣudrako bhavitā tataḥ

Synonyma

tasmāt — Sañjayovi; śākyaḥ — Śākya; atha — potom; śuddhodaḥ — Śuddhoda; lāṅgalaḥ — Lāṅgala; tat-sutaḥ — syn Śuddhody; smṛtaḥ — je dobře známý; tataḥ — jemu; prasenajit — Prasenajit; tasmāt — Prasenajitovi; kṣudrakaḥ — Kṣudraka; bhavitā — narodí se; tataḥ — potom.

Překlad

Sañjayův syn bude Śākya, jemu se narodí Śuddhoda a jemu Lāṅgala. Lāṅgalovým synem bude Prasenajit a jeho synem se stane Kṣudraka.

9.12.15

Verš

raṇako bhavitā tasmāt
surathas tanayas tataḥ
sumitro nāma niṣṭhānta
ete bārhadbalānvayāḥ

Synonyma

raṇakaḥ — Raṇaka; bhavitā — narodí se; tasmāt — Kṣudrakovi; surathaḥ — Suratha; tanayaḥ — syn; tataḥ — poté; sumitraḥ — Sumitra, syn Surathy; nāma — jménem; niṣṭha-antaḥ — konec dynastie; ete — všichni výše uvedení králové; bārhadbala-anvayāḥ — v rodu krále Bṛhadbaly.

Překlad

Kṣudrakovi se narodí Raṇaka, Raṇakovi Suratha a Surathovi Sumitra, u něhož dynastie skončí. Tak vypadá popis Bṛhadbalova rodu.

9.12.16

Verš

ikṣvākūṇām ayaṁ vaṁśaḥ
sumitrānto bhaviṣyati
yatas taṁ prāpya rājānaṁ
saṁsthāṁ prāpsyati vai kalau

Synonyma

ikṣvākūṇām — dynastie krále Ikṣvākua; ayam — tato (která byla popsána); vaṁśaḥ — potomci; sumitra-antaḥ — Sumitra, poslední král této dynastie; bhaviṣyati — narodí se v budoucnosti, během Kali-yugy; yataḥ — protože; tam — jeho, Mahārāje Sumitru; prāpya — dostávající; rājānam — za krále v této dynastii; saṁsthām — vyvrcholení; prāpsyati — získá; vai — jistě; kalau — na konci Kali-yugy.

Překlad

Sumitra bude posledním králem v dynastii Mahārāje Ikṣvākua. Po něm již žádní synové v dynastii boha Slunce nebudou, a dynastie tak zanikne.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvanácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie Kuśi, syna Pána Rāmacandry”.

KAPITOLA TŘINÁCTÁ

Dynastie Mahārāje Nimiho

9.13.1

Verš

śrī-śuka uvāca
nimir ikṣvāku-tanayo
vasiṣṭham avṛtartvijam
ārabhya satraṁ so ’py āha
śakreṇa prāg vṛto ’smi bhoḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; nimiḥ — král Nimi; ikṣvāku-tanayaḥ — syn Mahārāje Ikṣvākua; vasiṣṭham — velkého mudrce Vasiṣṭhu; avṛta — jmenoval; ṛtvijam — hlavním knězem oběti; ārabhya — začínající; satram — oběť; saḥ — on, Vasiṣṭha; api — také; āha — řekl; śakreṇa — Pánem Indrou; prāk — dříve; vṛtaḥ asmi — byl jsem jmenován; bhoḥ — ó Mahārāji Nimi.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pravil: Mahārāja Nimi, syn Ikṣvākua, požádal po zahájení obětí velkého mudrce Vasiṣṭhu, aby se ujal místa hlavního kněze, ale Vasiṣṭha mu odpověděl: “Můj drahý Mahārāji Nimi, již jsem přijal totéž místo u oběti, kterou zahájil Pán Indra.”

9.13.2

Verš

taṁ nirvartyāgamiṣyāmi
tāvan māṁ pratipālaya
tūṣṇīm āsīd gṛha-patiḥ
so ’pīndrasyākaron makham

Synonyma

tam — tu oběť; nirvartya — až dokončím; āgamiṣyāmi — vrátím se; tāvat — do té doby; mām — mě (Vasiṣṭhu); pratipālaya — počkej na; tūṣṇīm — mlčící; āsīt — zůstal; gṛha-patiḥ — Mahārāja Nimi; saḥ — on, Vasiṣṭha; api — také; indrasya — Pána Indry; akarot — prováděl; makham — oběť.

Překlad

“Vrátím se, až dokončím yajñu pro Indru. Do té doby na mě prosím počkej.” Mahārāja Nimi mlčel a Vasiṣṭha začal provádět oběť pro Pána Indru.

9.13.3

Verš

nimiś calam idaṁ vidvān
satram ārabhatātmavān
ṛtvigbhir aparais tāvan
nāgamad yāvatā guruḥ

Synonyma

nimiḥ — Mahārāja Nimi; calam — nestálý, jenž může skončit každým okamžikem; idam — tento (život); vidvān — plně si vědom této skutečnosti; satram — oběť; ārabhata — zahájil; ātmavān — seberealizovaná osoba; ṛtvigbhiḥ — kněžími; aparaiḥ — jinými než Vasiṣṭha; tāvat — zatím; na — ne; āgamat — vracel se; yāvatā — tak dlouho; guruḥ — jeho duchovní mistr (Vasiṣṭha).

Překlad

Mahārāja Nimi byl seberealizovaná duše a uvědomoval si, že je tento život pomíjivý. Místo dlouhého čekání na Vasiṣṭhu proto začal provádět oběť za pomoci jiných kněží.

Význam

Cāṇakya Paṇḍita prohlásil: śarīraṁ kṣaṇa-vidhvāṁsi kalpānta- sthāyino guṇāḥ-“Život v hmotném světě může skončit každým okamžikem, ale pokud během něho člověk udělá něco hodnotného, jeho slavný čin se navždy zapíše do dějin.” A zde máme velkou osobnost, Mahārāje Nimiho, jemuž byla tato skutečnost známa. V lidském těle je třeba jednat tak, abychom se na konci vrátili domů, zpátky k Bohu. To je seberealizace.

9.13.4

Verš

śiṣya-vyatikramaṁ vīkṣya
taṁ nirvartyāgato guruḥ
aśapat patatād deho
nimeḥ paṇḍita-māninaḥ

Synonyma

śiṣya-vyatikramam — žákovo neuposlechnutí pokynů gurua; vīkṣya — viděl; tam — provádění Indrovy yajñi; nirvartya — po dokončení; āgataḥ — když se vrátil; guruḥ — Vasiṣṭha Muni; aśapat — proklel Mahārāje Nimiho; patatāt — nechť padne k zemi; dehaḥ — hmotné tělo; nimeḥ — Mahārāje Nimiho; paṇḍita-māninaḥ — který se považuje za tak učeného (že neposlouchá nařízení svého duchovního učitele).

Překlad

Po dokončení obětních obřadů pro krále Indru se duchovní mistr Vasiṣṭha vrátil a zjistil, že jeho žák, Mahārāja Nimi, neuposlechl jeho pokynů. Proklel ho proto následovně: “Nechť hmotné tělo Nimiho, který se považuje za tak učeného, ihned padne k zemi!”

9.13.5

Verš

nimiḥ pratidadau śāpaṁ
gurave ’dharma-vartine
tavāpi patatād deho
lobhād dharmam ajānataḥ

Synonyma

nimiḥ — Mahārāja Nimi; pratidadau śāpam — vrátil kletbu; gurave — svému duchovnímu učiteli Vasiṣṭhovi; adharma-vartine — který podlehl bezbožnosti (neboť proklel svého nevinného žáka); tava — tvoje; api — také; patatāt — nechť padne k zemi; dehaḥ — tělo; lobhāt — kvůli chamtivosti; dharmam — náboženské zásady; ajānataḥ — neznající.

Překlad

Mahārāja Nimi svému duchovnímu učiteli kletbu vrátil, neboť Vasiṣṭha ho proklel, i když neučinil nic špatného. Řekl mu: “Kvůli darům nebeského krále jsi ztratil veškerou inteligenci týkající se náboženského jednání. Proto tě proklínám: Tvé tělo ať také padne k zemi!”

Význam

Pro brāhmaṇu je náboženskou zásadou, že nemá být nikdy chamtivý. V tomto případě však Vasiṣṭha kvůli bohatší odměně od krále nebes odmítl žádost Mahārāje Nimiho na této planetě, a když Nimi vykonal oběť s jinými kněžími, Vasiṣṭha ho bezdůvodně proklel. Pokud se někdo nakazí nečistým jednáním, jeho síla-ať hmotná či duchovní-se zmenší. Přestože byl Vasiṣṭha duchovním učitelem Mahārāje Nimiho, kvůli své chamtivosti poklesl.

9.13.6

Verš

ity utsasarja svaṁ dehaṁ
nimir adhyātma-kovidaḥ
mitrā-varuṇayor jajñe
urvaśyāṁ prapitāmahaḥ

Synonyma

iti — tak; utsasarja — opustil; svam — své; deham — tělo; nimiḥ — Mahārāja Nimi; adhyātma-kovidaḥ — plně obeznámený s duchovním poznáním; mitrā-varuṇayoḥ — ze semene Mitry a Varuṇy (vypuštěného po spatření krásné Urvaśī); jajñe — narodil se; urvaśyām — prostřednictvím Urvaśī, kurtizány nebeského království; prapitāmahaḥ — Vasiṣṭha, jenž byl známý jako praotec.

Překlad

Když to Mahārāja Nimi, který byl velkým znalcem duchovní vědy, řekl, opustil tělo. Praotec Vasiṣṭha rovněž opustil tělo, ale narodil se znovu ze semene, jež vypustili Mitra a Varuṇa, když spatřili Urvaśī.

Význam

Mitra a Varuṇa jednou potkali Urvaśī, nejkrásnější kurtizánu nebeského království, a posedl je chtíč. Byli to velcí světci a snažili se ho ovládnout, ale nepodařilo se jim to a vypustili semeno. To bylo pečlivě uchováno ve džbánu a narodil se z něho Vasiṣṭha.

9.13.7

Verš

gandha-vastuṣu tad-dehaṁ
nidhāya muni-sattamāḥ
samāpte satra-yāge ca
devān ūcuḥ samāgatān

Synonyma

gandha-vastuṣu — ve vonných substancích; tat-deham — tělo Mahārāje Nimiho; nidhāya — když uchovali; muni-sattamāḥ — všichni velcí shromáždění mudrci; samāpte satra-yāge — na konci oběti známé pod jménem Satra; ca — také; devān — ke všem polobohům; ūcuḥ — vznesli žádost či promluvili; samāgatān — kteří se tam sešli.

Překlad

Během provádění yajñi bylo tělo, které po sobě zanechal Mahārāja Nimi, uchováno ve vonných látkách a na konci Satra-yāgy se velcí světci a brāhmaṇové obrátili na všechny shromážděné polobohy s následující žádostí.

9.13.8

Verš

rājño jīvatu deho ’yaṁ
prasannāḥ prabhavo yadi
tathety ukte nimiḥ prāha
mā bhūn me deha-bandhanam

Synonyma

rājñaḥ — krále; jīvatu — kéž je znovu oživeno; dehaḥ ayam — toto tělo (nyní naložené v balzámech); prasannāḥ — velmi potěšeni; prabhavaḥ — schopni tak učinit; yadi — pokud; tathā — nechť se tak stane; iti — takto; ukte — když bylo odpovězeno (polobohy); nimiḥ — Mahārāja Nimi; prāha — pravil; mā bhūt — nedělejte to; me — mé; deha-bandhanam — opětovné uvěznění v hmotném těle.

Překlad

“Jste-li s obětí spokojeni a je-li to ve vašich silách, přiveďte prosím Mahārāje Nimiho zpátky k životu v tomto těle.” Polobozi odpověděli na žádost mudrců kladně, ale Mahārāja Nimi řekl: “Neuvrhujte mě prosím znovu do vězení hmotného těla.”

Význam

Polobozi jsou v daleko vyšším postavení než lidské bytosti. Vznešení světci a mudrci byli sice mocní brāhmaṇové, ale o oživení těla Mahārāje Nimiho, které bylo uchováváno v různých vonných balzámech, požádali polobohy. Nikdo by si neměl myslet, že moc polobohů spočívá jen v holdování smyslovému požitku-projevují své schopnosti i tím, že dovedou přivést mrtvé tělo zpátky k životu. Ve védské literatuře najdeme mnoho podobných případů. Například v příběhu Sāvitrī a Satyavāna stojí, že Satyavān zemřel a již si ho odváděl Yamarāja, ale na žádost jeho manželky Sāvitrī se do jeho původního těla opět vrátil život. To je důležitá skutečnost týkající se moci polobohů.

9.13.9

Verš

yasya yogaṁ na vāñchanti
viyoga-bhaya-kātarāḥ
bhajanti caraṇāmbhojaṁ
munayo hari-medhasaḥ

Synonyma

yasya — s tělem; yogam — spojení; na — ne; vāñchanti — jñānī si přejí; viyoga-bhaya-kātarāḥ — obávající se opuštění těla; bhajanti — prokazují transcendentální láskyplnou službu; caraṇa-ambhojam — lotosovým nohám Pána; munayaḥ — velcí světci; hari-medhasaḥ — jejichž inteligence je vždy pohroužená v myšlenkách na Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Mahārāja Nimi pokračoval: “Māyāvādīni se obvykle chtějí vyhnout přijetí dalšího hmotného těla, protože se bojí, že ho budou muset opustit. Oddaní, jejichž inteligence je vždy vytížena službou Pánu, se však nebojí, protože své tělo využívají k transcendentální láskyplné službě.”

Význam

Mahārāja Nimi nechtěl hmotné tělo, které by ho poutalo. Jelikož byl oddaný, chtěl tělo, ve kterém by mohl s oddaností sloužit Pánu. Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura zpívá:

janmāobi more icchā yadi tora
bhakta-gṛhe jani janma ha-u mora
kīṭa-janma ha-u yathā tuyā dāsa

“Můj Pane, pokud chceš, abych se znovu narodil a přijal hmotné tělo, prokaž mi prosím jednu laskavost-dovol mi narodit se v domě Tvého služebníka, Tvého oddaného. Nevadilo by mi, ani kdybych se tam narodil jako nepatrný tvor, jakým je například hmyz.” Śrī Caitanya Mahāprabhu také říkal:

na dhanaṁ na janaṁ na sundarīṁ
kavitāṁ vā jagadīśa kāmaye
mama janmani janmanīśvare
bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi

“Ó Pane vesmíru, netoužím po hmotném bohatství, materialistických stoupencích, krásné ženě nebo obřadních činnostech, jež popisují květnatá slova. Vše, co chci, život za životem, je ničím nemotivovaná oddaná služba Tobě.” (Śikṣāṣṭaka 4). Když Pán říkal “život za životem” (janmani janmani), nemyslel tím obyčejné životy, ale takové, v nichž lze vzpomínat na lotosové nohy Pána. Takové tělo je žádoucí. Oddaný neuvažuje jako yogīni a jñānī, kteří odmítají hmotné tělo a chtějí splynout s neosobní září Brahmanu. Tato představa se mu vůbec nelíbí. Naopak, přijme jakékoliv tělo, hmotné nebo duchovní, protože chce sloužit Pánu. To je skutečné osvobození.

Ten, kdo má silnou touhu sloužit Pánu, nemá důvod k úzkosti, ani když přijme hmotné tělo, neboť oddaný je osvobozenou duší i v hmotném těle. To potvrzuje Śrīla Rūpa Gosvāmī:

īhā yasya harer dāsye
karmaṇā manasā girā
nikhilāsv apy avasthāsu
jīvan-muktaḥ sa ucyate

“Člověk jednající s vědomím Kṛṣṇy (neboli sloužící Kṛṣṇovi) svým tělem, myslí, inteligencí a slovy je osvobozenou bytostí dokonce už v hmotném světě, i když se může věnovat mnoha takzvaně hmotným činnostem.” Touha sloužit Pánu činí osvobozeným kohokoliv a v jakékoliv situaci, ať v duchovním či hmotném těle. V duchovním těle se oddaný stane přímým společníkem Pána, ale i když se navenek zdá, že má hmotné tělo, je vždy osvobozený a vykonává tytéž povinnosti-službu Pánu-jako oddaný na Vaikuṇṭhaloce. Není v tom žádný rozdíl. Je řečeno: sādhur jīvo vā maro vā. Oddaný může žít nebo zemřít, ale jeho jediným zájmem je stále sloužit Pánu. Tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti. Když opustí tělo, stává se společníkem Pána a slouží Mu, ale totéž dělá již v hmotném těle v tomto hmotném světě.

Pro oddaného neexistuje bolest, radost ani hmotná dokonalost. Někdo může namítnout, že oddaný také trpí, když opouští své hmotné tělo v době smrti. V této souvislosti však lze uvést příklad, že kočka nosí v tlamě myši a také v ní nosí svá koťata. Myš i kotě jsou přenášeny ve stejné tlamě, ale jejich pocity jsou rozdílné. Když oddaný opouští tělo (tyaktvā deham), je připraven se vrátit domů, zpátky k Bohu. Jeho dojmy se tedy podstatně liší od zážitků toho, koho si odvádí Yamarāja, aby ho potrestal. Ten, jehož inteligence se stále soustředí na službu Pánu, se nebojí přijmout hmotné tělo, zatímco neoddaný, který se službě Pánu nevěnuje, má z přijetí nového těla nebo opuštění současného obrovský strach. Měli bychom se tedy řídit pokynem Caitanyi Mahāprabhua: mama janmani janmanīśvare bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi. Nezáleží na tom, zda máme hmotné či duchovní tělo; naším jediným cílem by mělo být sloužit Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.13.10

Verš

dehaṁ nāvarurutse ’haṁ
duḥkha-śoka-bhayāvaham
sarvatrāsya yato mṛtyur
matsyānām udake yathā

Synonyma

deham — hmotné tělo; na — ne; avarurutse — přeji si mít; aham — já; duḥkha-śoka-bhaya-āvaham — které je příčinou všeho neštěstí, bědování a strachu; sarvatra — vždy a všude v tomto vesmíru; asya — živých bytostí, jež přijaly hmotná těla; yataḥ — protože; mṛtyuḥ — smrt; matsyānām — ryb; udake — žijících ve vodě; yathā — jako.

Překlad

“Nechci vlastnit hmotné tělo, protože v celém vesmíru je zdrojem všeho neštěstí, bědování a strachu právě tak, jako je tomu i u ryby ve vodě, která žije v neustálé úzkosti vyvolané strachem ze smrti.”

Význam

Hmotnému tělu je souzeno zemřít, což platí ve vyšším i nižším planetárním systému. V nižším planetárním systému nebo nižších druzích se umírá dříve a na vyšších planetách nebo ve vyšších druzích lze žít velice dlouho, ale smrt je nevyhnutelná. Tento fakt je třeba pochopit. V lidském těle by měla živá bytost využít příležitosti skoncovat se zrozením, smrtí, stářím a nemocí tím, že podstoupí tapasyu. Cílem lidské civilizace je zastavit koloběh zrození a smrti, zvaný mṛtyu-saṁsāra-vartmani. To je možné jedině tehdy, když si je živá bytost vědoma Kṛṣṇy-když dosáhla služby lotosovým nohám Pána. Jinak musí hnít v tomto hmotném světě a přijímat hmotná těla podléhající zrození, smrti, stáří a nemoci.

Zde se uvádí příklad, že ačkoliv je voda pro rybu výborným místem, ryba se přesto nikdy nezbaví strachu ze smrti, protože velké ryby stále horlivě požírají ty malé. Phalgūni tatra mahatām-všechny živé bytosti jsou požírány většími. Tak funguje hmotná příroda.

ahastāni sahastānām
apadāni catuṣ-padām
phalgūni tatra mahatāṁ
jīvo jīvasya jīvanam

“Bezrucí jsou kořistí těch, kdo mají ruce, a beznozí kořistí těch, kteří mají čtyři nohy. Slabí jsou zdrojem potravy silných a obecně platí zákon, že jedna živá bytost je potravou druhé.” (Bhāg. 1.13.47). Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, stvořil hmotný svět tak, že jedna živá bytost je potravou druhé. Probíhá tedy boj o přežití, ale přestože mluvíme o přežití nejsilnějších, nikdo nemůže uniknout smrti, aniž by se stal oddaným Pána. Hariṁ vinā naiva mṛtiṁ taranti-nikdo nemůže uniknout z koloběhu zrození a smrti, nestane-li se oddaným. To je potvrzeno i v Bhagavad-gītě (9.3). Aprāpya māṁ nivartante mṛtyu-saṁsāra-vartmani. Ten, kdo nedosáhne útočiště u lotosových nohou Kṛṣṇy, musí opět putovat nahoru a dolů v koloběhu zrození a smrti.

9.13.11

Verš

devā ūcuḥ
videha uṣyatāṁ kāmaṁ
locaneṣu śarīriṇām
unmeṣaṇa-nimeṣābhyāṁ
lakṣito ’dhyātma-saṁsthitaḥ

Synonyma

devāḥ ūcuḥ — polobozi řekli; videhaḥ — bez hmotného těla; uṣyatām — žij; kāmam — jak si přeješ; locaneṣu — před zraky; śarīriṇām — těch, kteří mají hmotná těla; unmeṣaṇa-nimeṣābhyām — buď viditelný nebo neviditelný, jak chceš; lakṣitaḥ — viděný; adhyātma-saṁsthitaḥ — v duchovním těle.

Překlad

Polobozi řekli: “Nechť Mahārāja Nimi žije bez hmotného těla. Nechť žije v duchovním těle jako osobní společník Nejvyšší Osobnosti Božství a je pro obyčejné lidi v hmotných tělech viditelný či neviditelný, jak si bude přát.”

Význam

Polobozi chtěli, aby Mahārāja Nimi obživl, ale on nechtěl přijmout další hmotné tělo. Jelikož se na ně světci obrátili s naléhavou žádostí, dali mu za daných okolností požehnání, že bude moci žít ve svém duchovním těle. V představách obyčejných lidí obvykle existují dva druhy duchovních těl. Někdy se pojmem “duchovní tělo” rozumí tělo ducha. Bezbožný člověk, který zemře po životě plném hříšných činností, někdy bývá odsouzen k tomu, že nemůže dostat hrubohmotné tělo z pěti prvků, ale musí žít v jemnohmotném těle složeném z mysli, inteligence a ega. Jak je však vysvětleno v Bhagavad-gītě, oddaní mohou opustit hmotné a získat duchovní tělo, nedotčené hrubou ani jemnou hmotou (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna). Polobozi tedy dali králi Nimimu požehnání, že bude moci setrvávat v čistě duchovním těle, prostém všeho hrubohmotného i jemnohmotného znečištění.

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, může být viditelný nebo neviditelný podle své transcendentální touhy a podobně oddaný, který je jīvan-mukta, se může dle vlastního přání nechat vidět nebo ne. Bhagavad-gītā uvádí: nāhaṁ prakāśaḥ sarvasya yoga-māyā-samāvṛtaḥ-Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, se neukazuje každému—obyčejný člověk Ho nevidí. Ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi na bhaved grāhyam indriyaiḥ-Kṛṣṇu, Jeho jméno, slávu, vlastnosti a vše, co k Němu náleží, nelze poznat hmotným způsobem. Nikdo nemůže Kṛṣṇu vidět, není-li duchovně pokročilý (sevonmukhe hi jihvādau). Schopnost vidět Ho tedy zcela závisí na Kṛṣṇově milosti. Stejná výsada-být viditelný nebo neviditelný podle vlastního přání-byla udělena Mahārājovi Nimimu. Žil tak ve svém původním duchovním těle jako společník Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.13.12

Verš

arājaka-bhayaṁ nṝṇāṁ
manyamānā maharṣayaḥ
dehaṁ mamanthuḥ sma nimeḥ
kumāraḥ samajāyata

Synonyma

arājaka-bhayam — kvůli strachu před nebezpečím bezvládí; nṝṇām — pro lidi; manyamānāḥ — zvažující situaci; mahā-ṛṣayaḥ — velcí mudrci; deham — tělo; mamanthuḥ — stloukali; sma — v minulosti; nimeḥ — Mahārāje Nimiho; kumāraḥ — jeden syn; samajāyata — tak se narodil.

Překlad

Potom chtěli mudrci zachránit lid před nebezpečím bezvládí, a proto stloukali hmotné tělo Mahārāje Nimiho, následkem čehož se zrodil syn.

Význam

Arājaka-bhayam. Je-li vláda nestálá a chaotická, hrozí nebezpečí, že budou lidé sužováni strachem. V současné době je zde toto nebezpečí stále, kvůli vládě lidu. Zde vidíme, že vznešení mudrci chtěli, aby občané byli správně vedeni, a proto vytvořili syna z Nimiho hmotného těla, protože poskytovat toto vedení je povinností kṣatriyského krále. Kṣatriya je ten, kdo ochraňuje občany před násilím. V takzvané vládě lidu není žádný způsobilý kṣatriyský král-jakmile někdo vlivný získá dostatečný počet hlasů, stane se ministrem či prezidentem bez jakékoliv průpravy od učených brāhmaṇů, kteří se vyznají v śāstrách. Jsme svědky toho, že v některých zemích přechází vláda z rukou jedné strany do rukou druhé, a proto lidé, jež jsou u moci, chrání horlivěji své vlastní postavení, než aby se starali o blaho občanů. Védská civilizace upřednostňuje monarchii. Lidem se líbila vláda Pána Rāmacandry, Mahārāje Yudhiṣṭhira nebo Mahārāje Parīkṣita, Ambarīṣe či Prahlāda. Je mnoho příkladů vynikající vlády pod vedením svrchovaného monarchy. Demokratická vláda postupně přestává vyhovovat potřebám lidu, a proto se některé strany snaží prosadit diktátora. Diktatura je totéž co monarchie bez způsobilého vůdce. Lidé budou skutečně šťastní, když se vlády ujme nějaký kvalifikovaný vůdce—ať už monarcha či diktátor-a bude lidem vládnout podle standardních pokynů autorizovaných písem.

9.13.13

Verš

janmanā janakaḥ so ’bhūd
vaidehas tu videhajaḥ
mithilo mathanāj jāto
mithilā yena nirmitā

Synonyma

janmanā — podle zrození; janakaḥ — narozený nezvyklým způsobem; saḥ — on; abhūt — stal se; vaidehaḥ — rovněž známý jako Vaideha; tu — ale; videha-jaḥ — protože se narodil z těla Mahārāje Nimiho, který opustil své hmotné tělo; mithilaḥ — rovněž byl známý jako Mithila; mathanāt — protože se narodil stloukáním otcova těla; jātaḥ — tak narozený; mithilā — království zvané Mithilā; yena — jímž (Janakou); nirmitā — bylo postaveno.

Překlad

Syn dostal jméno Janaka, protože se narodil neobvyklým způsobem, a jelikož vzešel z mrtvého těla svého otce, byl rovněž známý jako Vaideha. Jelikož se narodil stloukáním otcova hmotného těla, říkalo se mu Mithila, a proto i město, které jako král Mithila postavil, bylo nazváno Mithilā.

9.13.14

Verš

tasmād udāvasus tasya
putro ’bhūn nandivardhanaḥ
tataḥ suketus tasyāpi
devarāto mahīpate

Synonyma

tasmāt — Mithilovi; udāvasuḥ — syn, který se jmenoval Udāvasu; tasya — jeho (Udāvasua); putraḥ — syn; abhūt — narodil se; nandivardhanaḥ — Nandivardhana; tataḥ — jemu (Nandivardhanovi); suketuḥ — syn jménem Suketu; tasya — jeho (Suketua); api — také; devarātaḥ — syn jménem Devarāta; mahīpate — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Mithilovi se narodil syn jménem Udāvasu, Udāvasuovi Nandivardhana, jemu Suketu a tomu zase Devarāta.

9.13.15

Verš

tasmād bṛhadrathas tasya
mahāvīryaḥ sudhṛt-pitā
sudhṛter dhṛṣṭaketur vai
haryaśvo ’tha marus tataḥ

Synonyma

tasmāt — Devarātovi; bṛhadrathaḥ — syn jménem Bṛhadratha; tasya — jeho (Bṛhadrathy); mahāvīryaḥ — syn jménem Mahāvīrya; sudhṛt-pitā — stal se otcem krále Sudhṛtiho; sudhṛteḥ — Sudhṛtimu; dhṛṣṭaketuḥ — syn jménem Dhṛṣṭaketu; vai — jistě; haryaśvaḥ — jeho synem byl Haryaśva; atha — poté; maruḥ — Maru; tataḥ — poté.

Překlad

Devarātovi se narodil syn jménem Bṛhadratha a jemu Mahāvīrya, který se stal otcem Sudhṛtiho. Sudhṛti měl syna zvaného Dhṛṣṭaketu, a tomu se narodil Haryaśva. Haryaśvův syn se jmenoval Maru.

9.13.16

Verš

maroḥ pratīpakas tasmāj
jātaḥ kṛtaratho yataḥ
devamīḍhas tasya putro
viśruto ’tha mahādhṛtiḥ

Synonyma

maroḥ — Marua; pratīpakaḥ — syn jménem Pratīpaka; tasmāt — Pratīpakovi; jātaḥ — narodil se; kṛtarathaḥ — syn jménem Kṛtaratha; yataḥ — a Kṛtarathovi; devamīḍhaḥ — Devamīḍha; tasya — Devamīḍhy; putraḥ — syn; viśrutaḥ — Viśruta; atha — jemu; mahādhṛtiḥ — syn jménem Mahādhṛti.

Překlad

Synem Marua byl Pratīpaka a jeho synem byl Kṛtaratha. Kṛtarathovi se narodil Devamīḍha, Devamīḍhovi Viśruta a jemu Mahādhṛti.

9.13.17

Verš

kṛtirātas tatas tasmān
mahāromā ca tat-sutaḥ
svarṇaromā sutas tasya
hrasvaromā vyajāyata

Synonyma

kṛtirātaḥ — Kṛtirāta; tataḥ — Mahādhṛtimu; tasmāt — Kṛtirātovi; mahāromā — syn jménem Mahāromā; ca — také; tat-sutaḥ — jeho syn; svarṇaromā — Svarṇaromā; sutaḥ tasya — jeho syn; hrasvaromā — Hrasvaromā; vyajāyata — ti všichni se narodili.

Překlad

Mahādhṛtimu se narodil Kṛtirāta, Kṛtirātovi Mahāromā, Mahāromovi syn jménem Svarṇaromā a jemu Hrasvaromā.

9.13.18

Verš

tataḥ śīradhvajo jajñe
yajñārthaṁ karṣato mahīm
sītā śīrāgrato jātā
tasmāt śīradhvajaḥ smṛtaḥ

Synonyma

tataḥ — Hrasvaromovi; śīradhvajaḥ — syn jménem Śīradhvaja; jajñe — narodil se; yajña-artham — pro vykonávání obětí; karṣataḥ — když oral pole; mahīm — zemi; sītā — matka Sītā, manželka Pána Rāmacandry; śīra- agrataḥ — z přední části pluhu; jātā — narodila se; tasmāt — proto; śīradhvajaḥ — byl známý jako Śīradhvaja; smṛtaḥ — oslavovaný.

Překlad

Hrasvaromā měl syna jménem Śīradhvaja (zvaného též Janaka). Když král Śīradhvaja oral pole, z přední části pluhu (śīra) se zjevila dcera, která dostala jméno Sītā a později se stala manželkou Pána Rāmacandry. Proto byl znám jako Śīradhvaja.

9.13.19

Verš

kuśadhvajas tasya putras
tato dharmadhvajo nṛpaḥ
dharmadhvajasya dvau putrau
kṛtadhvaja-mitadhvajau

Synonyma

kuśadhvajaḥ — Kuśadhvaja; tasya — Śīradhvaji; putraḥ — syn; tataḥ — jemu; dharmadhvajaḥ — Dharmadhvaja; nṛpaḥ — král; dharmadhvajasya — od tohoto Dharmadhvaji; dvau — dva; putrau — synové; kṛtadhvaja- mitadhvajau — Kṛtadhvaja a Mitadhvaja.

Překlad

Synem Śīradhvaji byl Kuśadhvaja a jeho synem král Dharmadhvaja, který měl dva syny-Kṛtadhvaju a Mitadhvaju.

9.13.20-21

Verš

kṛtadhvajāt keśidhvajaḥ
khāṇḍikyas tu mitadhvajāt
kṛtadhvaja-suto rājann
ātma-vidyā-viśāradaḥ

khāṇḍikyaḥ karma-tattva-jño
bhītaḥ keśidhvajād drutaḥ
bhānumāṁs tasya putro ’bhūc
chatadyumnas tu tat-sutaḥ

Synonyma

kṛtadhvajāt — Kṛtadhvajovi; keśidhvajaḥ — syn, který se jmenoval Keśidhvaja; khāṇḍikyaḥ tu — také syn jménem Khāṇḍikya; mitadhvajāt — Mitadhvajovi; kṛtadhvaja-sutaḥ — Kṛtadhvajův syn; rājan — ó králi; ātma- vidyā-viśāradaḥ — znalý transcendentální vědy; khāṇḍikyaḥ — král Khāṇḍikya; karma-tattva-jñaḥ — znalec védských obřadů; bhītaḥ — strachem; keśidhvajāt — z Keśidhvaji; drutaḥ — utekl; bhānumān — Bhānumān; tasya — Keśidhvaji; putraḥ — syn; abhūt — byl; śatadyumnaḥ — Śatadyumna; tu — ale; tat-sutaḥ — syn Bhānumāna.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, synem Kṛtadhvaji byl Keśidhvaja a synem Mitadhvaji byl Khāṇḍikya. Kṛtadhvajův syn ovládal duchovní vědu a Mitadhvajův syn zase védské obřady. Khāṇḍikya ze strachu před Keśidhvajou utekl. Synem Keśidhvaji byl Bhānumān a jeho synem byl Śatadyumna.

9.13.22

Verš

śucis tu tanayas tasmāt
sanadvājaḥ suto ’bhavat
ūrjaketuḥ sanadvājād
ajo ’tha purujit sutaḥ

Synonyma

śuciḥ — Śuci; tu — ale; tanayaḥ — syn; tasmāt — jemu; sanadvājaḥ — Sanadvāja; sutaḥ — syn; abhavat — narodil se; ūrjaketuḥ — Ūrjaketu; sanadvājāt — Sanadvājovi; ajaḥ — Aja; atha — poté; purujit — Purujit; sutaḥ — syn.

Překlad

Syn Śatadyumny dostal jméno Śuci. Śucimu se narodil Sanadvāja a jemu zase Ūrjaketu. Jeho synem byl Aja a synem Aji byl Purujit.

9.13.23

Verš

ariṣṭanemis tasyāpi
śrutāyus tat supārśvakaḥ
tataś citraratho yasya
kṣemādhir mithilādhipaḥ

Synonyma

ariṣṭanemiḥ — Ariṣṭanemi; tasya api — rovněž Purujita; śrutāyuḥ — syn jménem Śrutāyu; tat — a jemu; supārśvakaḥ — Supārśvaka; tataḥ — Supārśvakovi; citrarathaḥ — Citraratha; yasya — jehož (Citrarathy); kṣemādhiḥ — Kṣemādhi; mithilā-adhipaḥ — stal se králem Mithily.

Překlad

Purujitův syn se jmenoval Ariṣṭanemi a jeho synem byl Śrutāyu. Ten zplodil syna jménem Supārśvaka a ten zase Citrarathu. Synem Citrarathy byl Kṣemādhi, který se stal králem Mithily.

9.13.24

Verš

tasmāt samarathas tasya
sutaḥ satyarathas tataḥ
āsīd upagurus tasmād
upagupto ’gni-sambhavaḥ

Synonyma

tasmāt — Kṣemādhiho; samarathaḥ — syn jménem Samaratha; tasya — Samarathy; sutaḥ — syn; satyarathaḥ — Satyaratha; tataḥ — jemu (Satyarathovi); āsīt — narodil se; upaguruḥ — Upaguru; tasmāt — jemu; upaguptaḥ — Upagupta; agni-sambhavaḥ — částečná expanze poloboha Agniho.

Překlad

Kṣemādhi měl syna Samarathu a jeho synem byl Satyaratha. Synem Satyarathy byl Upaguru, jehož synem byl Upagupta, částečná expanze boha ohně.

9.13.25

Verš

vasvananto ’tha tat-putro
yuyudho yat subhāṣaṇaḥ
śrutas tato jayas tasmād
vijayo ’smād ṛtaḥ sutaḥ

Synonyma

vasvanantaḥ — Vasvananta; atha — poté (syn Upagupty); tat-putraḥ — jeho syn; yuyudhaḥ — jménem Yuyudha; yat — Yuyudhovi; subhāṣaṇaḥ — syn jménem Subhāṣaṇa; śrutaḥ tataḥ — a synem Subhāṣaṇy byl Śruta; jayaḥ tasmāt — Śrutovi se narodil Jaya; vijayaḥ — syn jménem Vijaya; asmāt — Jayovi; ṛtaḥ — Ṛta; sutaḥ — syn.

Překlad

Syn Upagupty se jmenoval Vasvananta, syn Vasvananty se jmenoval Yuyudha, jeho synem byl Subhāṣaṇa a synem Subhāṣaṇy se stal Śruta. Śrutovi se narodil Jaya a jemu zase Vijaya. Vijayův syn nesl jméno Ṛta.

9.13.26

Verš

śunakas tat-suto jajñe
vītahavyo dhṛtis tataḥ
bahulāśvo dhṛtes tasya
kṛtir asya mahāvaśī

Synonyma

śunakaḥ — Śunaka; tat-sutaḥ — syn Ṛty; jajñe — narodil se; vītahavyaḥ — Vītahavya; dhṛtiḥ — Dhṛti; tataḥ — Vītahavyův syn; bahulāśvaḥ — Bahulāśva; dhṛteḥ — Dhṛtimu; tasya — jeho syn; kṛtiḥ — Kṛti; asya — Kṛtiho; mahāvaśī — syn jménem Mahāvaśī.

Překlad

Ṛtovi se narodil Śunaka, Śunakovi Vītahavya, Vītahavyovi Dhṛti a Dhṛtimu Bahulāśva. Synem Bahulāśvy byl Kṛti a jeho syn měl jméno Mahāvaśī.

9.13.27

Verš

ete vai maithilā rājann
ātma-vidyā-viśāradāḥ
yogeśvara-prasādena
dvandvair muktā gṛheṣv api

Synonyma

ete — ti všichni; vai — jistě; maithilāḥ — potomci Mithily; rājan — ó králi; ātma-vidyā-viśāradāḥ — mistři duchovního poznání; yogeśvara-prasādena — milostí Yogeśvary, Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy; dvandvaiḥ muktāḥ — byli všichni vysvobozeni z duality hmotného světa; gṛheṣu api — přestože žili doma.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Můj milý králi Parīkṣite, všichni králové mithilské dynastie dokonale znali svou duchovní totožnost. Byli tedy vysvobozeni z duality hmotné existence, i když neopustili domov.

Význam

Tento hmotný svět se nazývá dvaita neboli dualita. Caitanya- caritāmṛta (Antya 4.176) říká:

'dvaite' bhadrābhadra-jñāna, saba—'manodharma'
'ei bhāla, ei manda,'—ei saba 'bhrama'

Ve světě duality-to znamená v hmotném světě-je takzvané dobro a zlo jedno a to samé. Nemá smysl zde rozlišovat mezi dobrým a špatným, mezi štěstím a neštěstím, protože obojí jsou výplody mysli (manodharma). Vše zde doprovází potíže a utrpení, a proto je pouhou iluzí vytvářet nějakou umělou situaci a namlouvat si, že to je dokonalé štěstí. Osvobozená osoba, která překonala vliv tří kvalit hmotné přírody, není těmito dualitami za žádných okolností ovlivněna. Je si trvale vědomá Kṛṣṇy a trpělivě snáší takzvané štěstí i neštěstí. To je rovněž potvrzeno v Bhagavad-gītě (2.14):

mātrā-sparśās tu kaunteya
śītoṣṇa-sukha-duḥkhadāḥ
āgamāpāyino 'nityās
tāṁs titikṣasva bhārata

“Ó synu Kuntī, dočasné radosti a bolesti přicházejí a odcházejí jako zimní a letní období. Pocházejí ze smyslového vnímání, ó potomku Bharaty, a člověk se je musí naučit snášet, aniž by jimi byl rozrušen.” Ti, kdo jsou osvobození, na transcendentální úrovni služby Pánu, se nezajímají o takzvané štěstí a neštěstí. Vědí, že ta se mění jako roční období, která lze vnímat ve styku s hmotným tělem. Štěstí a neštěstí přijde a odejde a paṇḍita, učený člověk, o ně proto nemá zájem. Je řečeno: gatāsūn agatāsūṁś ca nānuśocanti paṇḍitāḥ. Tělo je mrtvé od samého počátku, protože je to kus hmoty a necítí žádné štěstí ani neštěstí. Jelikož duše v těle podléhá tělesnému pojetí života, zakouší štěstí a neštěstí, ale ta přicházejí a zase odcházejí. Zde se dozvídáme, že všichni králové narození v mithilské dynastii byli osvobozené osoby, nedotčené takzvaným štěstím a neštěstím tohoto světa.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke třinácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie Mahārāje Nimiho”.

KAPITOLA ČTRNÁCTÁ

Urvaśī okouzluje krále Purūravu

9.14.1

Verš

śrī-śuka uvāca
athātaḥ śrūyatāṁ rājan
vaṁśaḥ somasya pāvanaḥ
yasminn ailādayo bhūpāḥ
kīrtyante puṇya-kīrtayaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; atha — nyní (poté, co jsi vyslechl popis dynastie Slunce); ataḥ — proto; śrūyatām — slyš ode mne; rājan — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); vaṁśaḥ — dynastie; somasya — boha Měsíce; pāvanaḥ — o níž naslouchat očišťuje; yasmin — v níž; aila- ādayaḥ — v čele s Ailou (Purūravou); bhūpāḥ — králové; kīrtyante — jsou popisováni; puṇya-kīrtayaḥ — osoby, o nichž je chvályhodné naslouchat.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī řekl Mahārājovi Parīkṣitovi: Ó králi, až dosud jsi naslouchal vyprávění o dynastii boha Slunce. Nyní si vyslechni nanejvýš slavný a očišťující popis dynastie boha Měsíce. Pojednává se v něm o králích, jako byl Aila (Purūravā), o nichž je chvályhodné naslouchat.

9.14.2

Verš

sahasra-śirasaḥ puṁso
nābhi-hrada-saroruhāt
jātasyāsīt suto dhātur
atriḥ pitṛ-samo guṇaiḥ

Synonyma

sahasra-śirasaḥ — který má tisíce hlav; puṁsaḥ — Pána Viṣṇua (Garbhodakaśāyī Viṣṇua); nābhi-hrada-saroruhāt — z lotosu, jenž vyrostl z jezera v pupku; jātasya — který se zjevil; āsīt — byl; sutaḥ — syn; dhātuḥ — Pána Brahmy; atriḥ — jménem Atri; pitṛ-samaḥ — jako jeho otec; guṇaiḥ — oplývající vznešenými vlastnostmi.

Překlad

Pán Viṣṇu (Garbhodakaśāyī Viṣṇu) je rovněž známý jako Sahasra- śīrṣā Puruṣa. Z jezera v Jeho pupku vyrostl lotos, na němž byl zrozen Pán Brahmā. Atri, Brahmův syn, měl stejně vznešené vlastnosti jako jeho otec.

9.14.3

Verš

tasya dṛgbhyo ’bhavat putraḥ
somo ’mṛtamayaḥ kila
viprauṣadhy-uḍu-gaṇānāṁ
brahmaṇā kalpitaḥ patiḥ

Synonyma

tasya — jeho, Atriho, syna Pána Brahmy; dṛgbhyaḥ — ze slz radosti tekoucích z očí; abhavat — narodil se; putraḥ — syn; somaḥ — bůh Měsíce; amṛta-mayaḥ — oplývající chladivými paprsky; kila — jistě; vipra — brāhmaṇů; oṣadhi — bylin; uḍu-gaṇānām — a svítících těles; brahmaṇā — Pánem Brahmou; kalpitaḥ — byl určen či jmenován; patiḥ — nejvyšší vládce.

Překlad

Z Atriho slz radosti se narodil syn jménem Soma, Měsíc, který oplýval chladivými paprsky. Pán Brahmā ho učinil vládcem brāhmaṇů, bylin a svítících těles.

Význam

Podle védských údajů se bůh Měsíce, Soma, narodil z mysli Nejvyšší Osobnosti Božství (candramā manaso jātaḥ). Zde však čteme, že se narodil z Atriho slz. To se zdá být v rozporu s údajem Véd, ale ve skutečnosti tomu tak není, protože tímto způsobem se Měsíc narodil v jiném věku. Když se v očích objeví slzy následkem radosti, mají chladivé účinky. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká: dṛgbhya ānandāśrubhya ata evāmṛtamayaḥ-“Zde slovo dṛgbhyaḥ znamená ,ze slz radosti’. Proto je bůh Měsíce nazýván amṛta-mayaḥ, ,oplývající chladivými paprsky’.” Ve čtvrtém zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu (4.1.15) nacházíme tento verš:

atreḥ patny anasūyā trīñ
jajñe suyaśasaḥ sutān
dattaṁ durvāsasaṁ somam
ātmeśa-brahma-sambhavān

Zde se uvádí, že Anasūyā, manželka mudrce Atriho, porodila tři syny—Somu, Durvāsu a Dattātreyu. Je řečeno, že při početí byla oplodněna Atriho slzami.

9.14.4

Verš

so ’yajad rājasūyena
vijitya bhuvana-trayam
patnīṁ bṛhaspater darpāt
tārāṁ nāmāharad balāt

Synonyma

saḥ — on, Soma; ayajat — vykonal; rājasūyena — oběť zvanou Rājasūya; vijitya — poté, co dobyl; bhuvana-trayam — tři světy (Svarga, Martya a Pātāla); patnīm — manželku; bṛhaspateḥ — Bṛhaspatiho, duchovního mistra polobohů; darpāt — z pýchy; tārām — Tārā; nāma — jménem; aharat — unesl; balāt — násilím.

Překlad

Poté, co Soma dobyl tři světy (vyšší, střední a nižší planetární systém), vykonal velkou oběť zvanou Rājasūya-yajña. Jelikož velice zpyšněl, násilím unesl Bṛhaspatiho manželku, která se jmenovala Tārā.

9.14.5

Verš

yadā sa deva-guruṇā
yācito ’bhīkṣṇaśo madāt
nātyajat tat-kṛte jajñe
sura-dānava-vigrahaḥ

Synonyma

yadā — když; saḥ — on (Soma, bůh Měsíce); deva-guruṇā — duchovním mistrem polobohů, Bṛhaspatim; yācitaḥ — byl žádán; abhīkṣṇaśaḥ — znovu a znovu; madāt — pod vlivem falešné pýchy; na — ne; atyajat — vydal; tat- kṛte — kvůli tomu; jajñe — nastal; sura-dānava — mezi polobohy a démony; vigrahaḥ — boj.

Překlad

I když ho Bṛhaspati, duchovní učitel polobohů, znovu a znovu žádal, aby Tāru vrátil, Soma to pod vlivem své pýchy odmítl učinit. Následkem toho vypukl boj mezi polobohy a démony.

9.14.6

Verš

śukro bṛhaspater dveṣād
agrahīt sāsuroḍupam
haro guru-sutaṁ snehāt
sarva-bhūta-gaṇāvṛtaḥ

Synonyma

śukraḥ — polobůh jménem Śukra; bṛhaspateḥ — vůči Bṛhaspatimu; dveṣāt — kvůli nepřátelství; agrahīt — přijal; sa-asura — s démony; uḍupam — stranu boha Měsíce; haraḥ — Pán Śiva; guru-sutam — stranu syna svého duchovního učitele; snehāt — z náklonnosti; sarva-bhūta-gaṇa-āvṛtaḥ — doprovázen všemi duchy a skřety.

Překlad

Śukra se na základě svého nepřátelství vůči Bṛhaspatimu přidal na stranu boha Měsíce a k němu se připojili démoni. Pán Śiva se však kvůli své náklonnosti k synu svého duchovního mistra přidal na stranu Bṛhaspatiho a doprovázeli ho všichni duchové a skřeti.

Význam

Bůh Měsíce je jedním z polobohů, ale k boji proti jiným polobohům přijal pomoc démonů. Śukra jako nepřítel Bṛhaspatiho se rovněž připojil k bohu Měsíce, aby dal Bṛhaspatimu pocítit svůj hněv. Aby Pán Śiva vyvážil poměr sil, přidal se k Bṛhaspatimu, vůči němuž cítil jistou náklonnost. Otcem Bṛhaspatiho byl Aṅgirā, od něhož Pán Śiva dříve získal poznání. Proto byl Bṛhaspatimu nakloněn a přidal se v tomto boji na jeho stranu. Śrīdhara Svāmī poznamenává: aṅgirasaḥ sakāśāt prāpta-vidyo hara iti prasiddhaḥ-“Je známo, že Pán Śiva přijal poznání od Aṅgiry.”

9.14.7

Verš

sarva-deva-gaṇopeto
mahendro gurum anvayāt
surāsura-vināśo ’bhūt
samaras tārakāmayaḥ

Synonyma

sarva-deva-gaṇa — všemi polobohy; upetaḥ — obklopen; mahendraḥ — Mahendra, nebeský král Indra; gurum — svého duchovního učitele; anvayāt — následoval; sura — polobohů; asura — a démonů; vināśaḥ — přinášející záhubu; abhūt — nastal; samaraḥ — boj; tārakā-mayaḥ — pouze pro jednu ženu, Tāru, manželku Bṛhaspatiho.

Překlad

Král Indra, obklopen všemi polobohy, se postavil na stranu Bṛhaspatiho. Kvůli Tāře, Bṛhaspatiho ženě, se pak rozpoutal velký boj, přinášející záhubu démonům i polobohům.

9.14.8

Verš

nivedito ’thāṅgirasā
somaṁ nirbhartsya viśva-kṛt
tārāṁ sva-bhartre prāyacchad
antarvatnīm avait patiḥ

Synonyma

niveditaḥ — dokonale informován; atha — tak; aṅgirasā — Aṅgirou Munim; somam — boha Měsíce; nirbhartsya — přísně pokáral; viśva-kṛt — Pán Brahmā; tārām — Tāru, manželku Bṛhaspatiho; sva-bhartre — jejímu manželovi; prāyacchat — předal; antarvatnīm — těhotná; avait — poznal; patiḥ — manžel (Bṛhaspati).

Překlad

Když se Pán Brahmā od Aṅgiry dozvěděl do všech podrobností o celé události, přísně boha Měsíce Somu pokáral. Potom předal Tāru jejímu manželovi, který okamžitě poznal, že je těhotná.

9.14.9

Verš

tyaja tyajāśu duṣprajñe
mat-kṣetrād āhitaṁ paraiḥ
nāhaṁ tvāṁ bhasmasāt kuryāṁ
striyaṁ sāntānike ’sati

Synonyma

tyaja — poroď; tyaja — poroď; āśu — ihned; duṣprajñe — ty hloupá ženo; mat-kṣetrāt — z lůna, které jsem měl oplodnit já; āhitam — počaté; paraiḥ — jinými; na — ne; aham — já; tvām — tebe; bhasmasāt — spálenou na popel; kuryām — učiním; striyam — protože jsi žena; sāntānike — toužící po dítěti; asati — i když jsi nemravná.

Překlad

Bṛhaspati řekl: “Ty hloupá ženo, tvé lůno, které jsem měl oplodnit já, již oplodnil někdo jiný. Okamžitě to dítě poroď! Poroď je hned! Ujišťuji tě, že tě nespálím na popel, až to učiníš. I když jsi necudná, vím, že jsi chtěla mít syna, a proto tě nepotrestám.”

Význam

Tārā byla provdaná za Bṛhaspatiho, a jako počestná žena tedy měla být oplodněna jím. Nechala se však oplodnit Somou, bohem Měsíce, a proto byla nevěrná. I když ji Bṛhaspati od Brahmy přijal, jakmile viděl, že je těhotná, chtěl, aby svého syna ihned porodila. Tārā se svého manžela velice bála a myslela si, že ji možná po porodu potrestá. Bṛhaspati ji proto ujistil, že ji nebude trestat, neboť přestože byla necudná a otěhotněla nezákonně, přála si mít syna.

9.14.10

Verš

tatyāja vrīḍitā tārā
kumāraṁ kanaka-prabham
spṛhām āṅgirasaś cakre
kumāre soma eva ca

Synonyma

tatyāja — porodila; vrīḍitā — velice zahanbená; tārā — Tārā, manželka Bṛhaspatiho; kumāram — dítě; kanaka-prabham — jehož tělo zářilo jako zlato; spṛhām — nárok; āṅgirasaḥ — Bṛhaspati; cakre — činil si; kumāre — na dítě; somaḥ — bůh Měsíce; eva — jistě; ca — také.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Zahanbená Tārā na Bṛhaspatiho příkaz ihned porodila překrásné dítě, které mělo zlatou pleť. Jak Bṛhaspati, tak bůh Měsíce Soma po něm zatoužili.

9.14.11

Verš

mamāyaṁ na tavety uccais
tasmin vivadamānayoḥ
papracchur ṛṣayo devā
naivoce vrīḍitā tu sā

Synonyma

mama — moje; ayam — toto (dítě); na — ne; tava — tvoje; iti — takto; uccaiḥ — hlasitě; tasmin — o dítě; vivadamānayoḥ — když se obě strany přely; papracchuḥ — ptali se (Tāry); ṛṣayaḥ — všichni světci; devāḥ — všichni polobozi; na — ne; eva — jistě; uce — něco řekla; vrīḍitā — stydící se; tu — skutečně; sā — Tārā.

Překlad

Mezi Bṛhaspatim a bohem Měsíce vypukl znovu spor, kdy oba prohlašovali: “To je moje dítě, ne tvoje!” Všichni přítomní světci a polobozi se Tāry ptali, čí to novorozené dítě skutečně je, ale ta se styděla, a proto nebyla schopná bezprostředně odpovědět.

9.14.12

Verš

kumāro mātaraṁ prāha
kupito ’līka-lajjayā
kiṁ na vacasy asad-vṛtte
ātmāvadyaṁ vadāśu me

Synonyma

kumāraḥ — dítě; mātaram — své matce; prāha — řeklo; kupitaḥ — rozzlobené; alīka — zbytečným; lajjayā — studem; kim — proč; na — ne; vacasi — řekneš; asat-vṛtte — necudná ženo; ātma-avadyam — jaké chyby ses dopustila; vada — řekni; āśu — okamžitě; me — mně.

Překlad

Dítě se tehdy rozzlobilo a chtělo, aby matka bez okolků řekla pravdu. “K čemu je tvůj stud, ty necudná ženo?” řeklo dítě. “Proč nepřiznáš svou chybu? Hned mi řekni o svém provinění.”

9.14.13

Verš

brahmā tāṁ raha āhūya
samaprākṣīc ca sāntvayan
somasyety āha śanakaiḥ
somas taṁ tāvad agrahīt

Synonyma

brahmā — Pán Brahmā; tām — jí, Tāry; rahaḥ — do ústraní; āhūya — když ji odvedl; samaprākṣīt — ptal se na podrobnosti; ca — a; sāntvayan — poté, co ji uklidnil; somasya — tento syn patří Somovi, bohu Měsíce; iti — tak; āha — odpověděla; śanakaiḥ — rozvláčně; somaḥ — Soma; tam — dítěte; tāvat — ihned; agrahīt — ujal se.

Překlad

Pán Brahmā pak odvedl Tāru do ústraní, a poté, co ji uklidnil, se jí zeptal, komu dítě skutečně náleží. Zdráhavě odpověděla: “Je to syn Somy, boha Měsíce.” Bůh Měsíce se nato dítěte okamžitě ujal.

9.14.14

Verš

tasyātma-yonir akṛta
budha ity abhidhāṁ nṛpa
buddhyā gambhīrayā yena
putreṇāpoḍurāṇ mudam

Synonyma

tasya — dítěte; ātma-yoniḥ — Pán Brahmā; akṛta — učinil; budhaḥ — Budha; iti — tak; abhidhām — jméno; nṛpa — ó králi Parīkṣite; buddhyā — podle inteligence; gambhīrayā — hluboké; yena — díky němuž; putreṇa — díky tomuto synovi; āpa — dostal; uḍurāṭ — bůh Měsíce; mudam — radost.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, když Pán Brahmā viděl, že dítě je vysoce inteligentní, dal mu jméno Budha. Bůh Měsíce, vládce hvězd, měl z tohoto syna nesmírnou radost.

9.14.15-16

Verš

tataḥ purūravā jajñe
ilāyāṁ ya udāhṛtaḥ
tasya rūpa-guṇaudārya-
śīla-draviṇa-vikramān

śrutvorvaśīndra-bhavane
gīyamānān surarṣiṇā
tad-antikam upeyāya
devī smara-śarārditā

Synonyma

tataḥ — jemu (Budhovi); purūravāḥ — syn jménem Purūravā; jajñe — narodil se; ilāyām — v lůně Ily; yaḥ — ten, o němž; udāhṛtaḥ — již bylo pojednáno (na začátku devátého zpěvu); tasya — jeho (Purūravy); rūpa — krása; guṇa — vlastnosti; audārya — velkodušnost; śīla — chování; draviṇa — bohatství; vikramān — síla; śrutvā — když slyšela; urvaśī — nebeská žena jménem Urvaśī; indra-bhavane — na dvoře krále Indry; gīyamānān — když byly popisovány; sura-ṛṣiṇā — Nāradou; tat-antikam — k němu; upeyāya — přišla; devī — Urvaśī; smara-śara — šípy Amora; arditā — zasažena.

Překlad

Budhovi potom Ilā porodila syna jménem Purūravā, o němž byla již zmínka na začátku devátého zpěvu. Když Nārada vyprávěl na dvoře Pána Indry o jeho kráse, vlastnostech, velkodušnosti, chování, bohatství a síle, upoutalo to nebeskou ženu Urvaśī. Zasažená Amorovým šípem se tedy vydala za ním.

9.14.17-18

Verš

mitrā-varuṇayoḥ śāpād
āpannā nara-lokatām
niśamya puruṣa-śreṣṭhaṁ
kandarpam iva rūpiṇam

dhṛtiṁ viṣṭabhya lalanā
upatasthe tad-antike
sa tāṁ vilokya nṛpatir
harṣeṇotphulla-locanaḥ
uvāca ślakṣṇayā vācā
devīṁ hṛṣṭa-tanūruhaḥ

Synonyma

mitrā-varuṇayoḥ — Mitry a Varuṇy; śāpāt — prokletím; āpannā — nabyla; nara-lokatām — rysů lidské bytosti; niśamya — když tedy spatřila; puruṣa-śreṣṭham — nejlepšího z mužů; kandarpam iva — jako Amor; rūpiṇam — krásného; dhṛtim — trpělivost, sebeovládání; viṣṭabhya — osvojující si; lalanā — ta žena; upatasthe — přistoupila; tat-antike — k němu; saḥ — on, Purūravā; tām — ji; vilokya — když spatřil; nṛpatiḥ — král; harṣeṇa — velkou radostí; utphulla-locanaḥ — jehož oči se rozzářily; uvāca — promluvil; ślakṣṇayā — uhlazenými, příjemnými; vācā — slovy; devīm — k polobohyni; hṛṣṭa-tanūruhaḥ — jemuž se radostí ježily chlupy na těle.

Překlad

Po prokletí Mitrou a Varuṇou nabyla nebeská žena Urvaśī rysů lidské bytosti. Když tedy uviděla Purūravu, nejlepšího z mužů, který byl krásný jako Amor, ovládla se a pak k němu přistoupila. Jakmile ji král Purūravā spatřil, oči se mu rozzářily extází radosti a zježily se mu chlupy na těle. Jemnými, laskavými slovy k ní pak promluvil.

9.14.19

Verš

śrī-rājovāca
svāgataṁ te varārohe
āsyatāṁ karavāma kim
saṁramasva mayā sākaṁ
ratir nau śāśvatīḥ samāḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král (Purūravā) řekl; svāgatam — vítej; te — ty; varārohe — ó nejkrásnější z žen; āsyatām — prosím, posaď se; karavāma kim — co pro tebe mohu udělat; saṁramasva — staň se mou společnicí; mayā sākam — se mnou; ratiḥ — milostný vztah; nau — mezi námi; śāśvatīḥ samāḥ — po mnoho let.

Překlad

Král Purūravā řekl: “Vítej, ó nejkrásnější z žen. Prosím, posaď se a řekni mi, co pro tebe mohu udělat. Můžeš si se mnou užívat, jak dlouho budeš chtít. Můžeme spolu šťastně trávit čas v milostném vztahu.”

9.14.20

Verš

urvaśy uvāca
kasyās tvayi na sajjeta
mano dṛṣṭiś ca sundara
yad-aṅgāntaram āsādya
cyavate ha riraṁsayā

Synonyma

urvaśī uvāca — Urvaśī odpověděla; kasyāḥ — které ženy; tvayi — k tobě; na — ne; sajjeta — byly by přitahované; manaḥ — mysl; dṛṣṭiḥ ca — a zrak; sundara — ó úžasný muži; yat-aṅgāntaram — jehož hruď; āsādya — užívající si; cyavate — vzdá se; ha — jistě; riraṁsayā — za účelem sexuálního požitku.

Překlad

Urvaśī odpověděla: “Jsi tak úžasný-existuje snad žena, jejíž mysl a zrak bys nepřitahoval? Přijme-li některá útočiště na tvé hrudi, nemůže se ubránit a neužívat si s tebou pohlavního styku.”

Význam

Když hezký muž potká krásnou ženu a obejme ji, jak se mohou v těchto třech světech ubránit pohlavnímu styku? Śrīmad-Bhāgavatam (7.9.45) proto říká: yan maithunādi-gṛhamedhi-sukhaṁ hi tuccham.

9.14.21

Verš

etāv uraṇakau rājan
nyāsau rakṣasva mānada
saṁraṁsye bhavatā sākaṁ
ślāghyaḥ strīṇāṁ varaḥ smṛtaḥ

Synonyma

etau — těmto dvěma; uraṇakau — beránkům; rājan — ó králi Purūravo; nyāsau — kteří poklesli; rakṣasva — poskytni prosím ochranu; māna-da — ó ty, který ctíš každého hosta; saṁraṁsye — budu si užívat milostného spojení; bhavatā sākam — ve tvé společnosti; ślāghyaḥ — v nadřazeném postavení; strīṇām — ženy; varaḥ — manžel; smṛtaḥ — je řečeno.

Překlad

“Můj milý králi Purūravo, prosím ochraňuj tyto dva beránky, kteří poklesli se mnou. I když patřím na nebeské planety a ty patříš na Zemi, budu si s tebou užívat milostného spojení. Nemám nic proti tomu vzít si tě za muže, neboť jsi mi v každém ohledu nadřazený.”

Význam

V Brahma-saṁhitě (5.40) je řečeno: yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi-koṭiṣv aśeṣa-vasudhādi-vibhūti-bhinnam. V tomto vesmíru existují různé planety a různá prostředí. Atmosféra nebeské planety, ze které sestoupila Urvaśī, když ji prokleli Mitra s Varuṇou, byla jiná než prostředí planety Země. Obyvatelé nebeských planet jsou oproti obyvatelům Země mnohem ušlechtilejší. Urvaśī však souhlasila, že se stane chotí Purūravy, přestože patřila ke vznešenější společnosti. Žena, která si najde muže se vznešenými vlastnostmi, ho může přijmout za manžela. A také pokud si muž najde ženu, která pochází z níže postavené rodiny, ale má dobré vlastnosti, si může tuto vynikající manželku vzít. To radí Śrī Cāṇakya Paṇḍita (strī-ratnaṁ duṣkulād api). Spojení muže a ženy je hodnotné, pokud se sobě vyrovnají svými vlastnostmi.

9.14.22

Verš

ghṛtaṁ me vīra bhakṣyaṁ syān
nekṣe tvānyatra maithunāt
vivāsasaṁ tat tatheti
pratipede mahāmanāḥ

Synonyma

ghṛtam — přečištěné máslo či nektar; me — moje; vīra — ó hrdino; bhakṣyam — potrava; syāt — bude; na — ne; īkṣe — uvidím; tvā — tebe; anyatra — kdykoliv jindy; maithunāt — mimo dobu pohlavního styku; vivāsasam — bez oděvu (nahého); tat — to; tathā iti — tak bude; pratipede — slíbil; mahāmanāḥ — král Purūravā.

Překlad

Urvaśī řekla: “Budu jíst jen pokrmy připravené v ghí (přečištěném másle) a kromě doby pohlavního styku tě nechci vidět nahého, můj milý hrdino.” Velkomyslný král Purūravā na tyto podmínky přistoupil.

9.14.23

Verš

aho rūpam aho bhāvo
nara-loka-vimohanam
ko na seveta manujo
devīṁ tvāṁ svayam āgatām

Synonyma

aho — úžasná; rūpam — krása; aho — úžasné; bhāvaḥ — pózy; nara-loka — v lidské společnosti nebo na planetě Zemi; vimohanam — tak přitažlivé; kaḥ — kdo; na — ne; seveta — přijal by; manujaḥ — z lidí; devīm — polobohyni; tvām — jako jsi ty; svayam āgatām — která sama přišla.

Překlad

Purūravā odpověděl: “Ó krasavice, tvá krása i tvá gesta jsou úžasné. Jsi přitažlivá pro všechny lidi na Zemi. Kdo by nechtěl sloužit takové bohyni, jako jsi ty, která sama od sebe přišla z nebeských planet?”

Význam

Ze slov Urvaśī je zřejmé, že úroveň života, stravování, chování a řeči na nebeských planetách je jiná než zde na Zemi. Obyvatelé nebeských planet nejedí tak odporné věci, jako je maso a vejce; jedí jen to, co je připraveno v přečištěném másle. Nechtějí se také dívat na nahé muže či ženy; výjimkou je pouze doba pohlavního styku. Žít nahý nebo téměř nahý je necivilizované, ale na této planetě se nyní stává módou chodit polonahý a lidé, jako jsou hippies, někdy žijí úplně nazí. Existuje dokonce mnoho klubů a společností zasvěcených tomuto účelu. Na nebeských planetách však není toto chování přípustné. Nejen, že obyvatelé nebeských planet vynikají krásou-jak barvou pleti, tak tělesnými rysy-ale navíc se vyznačují vytříbeným chováním a dlouhým životem a jedí prvotřídní jídla v kvalitě dobra. To jsou některé rozdíly mezi obyvateli nebeských planet a planety Země.

9.14.24

Verš

tayā sa puruṣa-śreṣṭho
ramayantyā yathārhataḥ
reme sura-vihāreṣu
kāmaṁ caitrarathādiṣu

Synonyma

tayā — s ní; saḥ — on; puruṣa-śreṣṭhaḥ — nejlepší z lidských bytostí (Purūravā); ramayantyā — užívající si; yathā-arhataḥ — jak jen bylo možné; reme — užíval si; sura-vihāreṣu — na místech podobných nebeským parkům; kāmam — podle své touhy; caitraratha-ādiṣu — v nejlepších zahradách, jako je například Caitraratha.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Purūravā, nejlepší z lidských bytostí, si začal neomezeně užívat společnosti Urvaśī, jež se s ním oddávala sexu na mnoha nebeských místech, jako jsou například zahrady Caitraratha a Nandana-kānana, kde si užívají polobozi.

9.14.25

Verš

ramamāṇas tayā devyā
padma-kiñjalka-gandhayā
tan-mukhāmoda-muṣito
mumude ’har-gaṇān bahūn

Synonyma

ramamāṇaḥ — oddávající se pohlavnímu styku; tayā — s ní; devyā — nebeskou bohyní; padma — lotosu; kiñjalka — jako šafrán; gandhayā — jejíž vůně; tat-mukha — její půvabná tvář; āmoda — vůní; muṣitaḥ — čím dál vzrušenější; mumude — vychutnával život; ahaḥ-gaṇān — den za dnem; bahūn — mnoho.

Překlad

Urvaśino tělo vonělo jako šafránový pyl lotosu. Purūravu vzrušovala vůně její tváře i těla, a po mnoho dní se tak s nesmírným potěšením radoval z její společnosti.

9.14.26

Verš

apaśyann urvaśīm indro
gandharvān samacodayat
urvaśī-rahitaṁ mahyam
āsthānaṁ nātiśobhate

Synonyma

apaśyan — když neviděl; urvaśīm — Urvaśī; indraḥ — král nebeských planet; gandharvān — Gandharvům; samacodayat — nařídil; urvaśī-rahitam — bez Urvaśī; mahyam — moje; āsthānam — sídlo; na — ne; atiśobhate — vypadá pěkně.

Překlad

Když Pán Indra, král nebes, neviděl Urvaśī mezi svými dvořany, řekl: “Bez Urvaśī můj dvůr pozbyl své krásy.” Proto požádal Gandharvy, aby ji přivedli zpátky na jeho nebeskou planetu.

9.14.27

Verš

te upetya mahā-rātre
tamasi pratyupasthite
urvaśyā uraṇau jahrur
nyastau rājani jāyayā

Synonyma

te — oni, Gandharvové; upetya — poté, co tam přišli; mahā-rātre — uprostřed noci; tamasi — když tma; pratyupasthite — nastala; urvaśyā — Urvaśī; uraṇau — dva beránky; jahruḥ — ukradli; nyastau — svěřené; rājani — králi; jāyayā — jeho manželkou Urvaśī.

Překlad

Gandharvové tedy přišli na Zem a o půlnoci, když byla všude tma, se objevili v Purūravově domu a ukradli dva beránky, které králi jeho žena Urvaśī svěřila do péče.

Význam

“Střed noci” znamená půlnoc. Slovo mahā-niśā vysvětluje tato smṛti-mantra: mahā-niśā dve ghaṭike rātrer madhyama-yāmayoḥ-“Dvanáct hodin o půlnoci se nazývá střed noci.”

9.14.28

Verš

niśamyākranditaṁ devī
putrayor nīyamānayoḥ
hatāsmy ahaṁ kunāthena
napuṁsā vīra-māninā

Synonyma

niśamya — když slyšela; ākranditam — nářek (jelikož byli unášeni); devī — Urvaśī; putrayoḥ — oněch dvou beránků, které opatrovala jako své syny; nīyamānayoḥ — když byli odnášeni; hatā — zabita; asmi — jsem; aham — já; ku-nāthena — pod ochranou špatného manžela; na-puṁsā — eunucha; vīra-māninā — přestože se považuje za hrdinu.

Překlad

Urvaśī se k těm dvěma beránkům chovala jako k vlastním synům. Když tedy začali naříkat, jelikož je Gandharvové odnášeli, Urvaśī je zaslechla a obořila se na svého muže: “Teď mě zabíjejí pod ochranou neschopného manžela, který je zbabělec a eunuch, i když se považuje za velkého hrdinu.”

9.14.29

Verš

yad-viśrambhād ahaṁ naṣṭā
hṛtāpatyā ca dasyubhiḥ
yaḥ śete niśi santrasto
yathā nārī divā pumān

Synonyma

yat-viśrambhāt — protože jsem na něho spoléhala; aham — já (jsem); naṣṭā — ztracená; hṛta-apatyā — připravena o své dva syny, beránky; ca — také; dasyubhiḥ — pleniteli; yaḥ — ten, kdo (můj takzvaný manžel); śete — leží; niśi — v noci; santrastaḥ — obávající se; yathā — jako; nārī — žena; divā — ve dne; pumān — muž.

Překlad

“Protože jsem na něho spoléhala, lupiči mě připravili o mé dva syny, beránky, a proto jsem nyní ztracena. Můj manžel v noci leží a bojí se jako žena, i když ve dne vypadá jako muž.”

9.14.30

Verš

iti vāk-sāyakair biddhaḥ
pratottrair iva kuñjaraḥ
niśi nistriṁśam ādāya
vivastro ’bhyadravad ruṣā

Synonyma

iti — takto; vāk-sāyakaiḥ — šípy v podobě silných slov; biddhaḥ — zasažen; pratottraiḥ — bodci; iva — jako; kuñjaraḥ — slon; niśi — v noci; nistriṁśam — meč; ādāya — beroucí do ruky; vivastraḥ — nahý; abhyadravat — vyběhl ven; ruṣā — s hněvem.

Překlad

Purūravu zasáhla ostrá slova Urvaśī, jako když poháněč bodne slona bodcem, a rozlítil se. Ani se neoblékl, vzal do ruky meč a nahý vyběhl do noci pronásledovat Gandharvy, kteří beránky ukradli.

9.14.31

Verš

te visṛjyoraṇau tatra
vyadyotanta sma vidyutaḥ
ādāya meṣāv āyāntaṁ
nagnam aikṣata sā patim

Synonyma

te — oni, Gandharvové; visṛjya — poté, co pustili; uraṇau — oba beránky; tatra — na místě; vyadyotanta sma — osvětlili; vidyutaḥ — zářící jako blesk; ādāya — beroucí do ruky; meṣau — oba beránky; āyāntam — vracející se; nagnam — nahého; aikṣata — viděla; sā — Urvaśī; patim — svého manžela.

Překlad

Když Gandharvové oba beránky pustili, zazářili jasně jako blesk a osvítili tak Purūravův dům. Urvaśī viděla svého manžela vracet se s beránky v náručí, ale byl nahý, a proto zmizela.

9.14.32

Verš

ailo ’pi śayane jāyām
apaśyan vimanā iva
tac-citto vihvalaḥ śocan
babhrāmonmattavan mahīm

Synonyma

ailaḥ — Purūravā; api — rovněž; śayane — v posteli; jāyām — svou manželku; apaśyan — nevidící; vimanāḥ — sklíčený; iva — tak; tat-cittaḥ — jelikož k ní byl příliš připoután; vihvalaḥ — s rozrušenou myslí; śocan — naříkající; babhrāma — bloudil; unmatta-vat — jako šílenec; mahīm — po Zemi.

Překlad

Když Purūravā viděl, že Urvaśī již neleží v jeho posteli, hluboce ho to zasáhlo. Nesmírně na ní lpěl, a proto byl smutkem celý bez sebe. S nářkem pak bloudil po Zemi jako šílenec.

9.14.33

Verš

sa tāṁ vīkṣya kurukṣetre
sarasvatyāṁ ca tat-sakhīḥ
pañca prahṛṣṭa-vadanaḥ
prāha sūktaṁ purūravāḥ

Synonyma

saḥ — on, Purūravā; tām — Urvaśī; vīkṣya — spatřil; kurukṣetre — na místě zvaném Kurukṣetra; sarasvatyām — na břehu Sarasvatī; ca — rovněž; tat-sakhīḥ — jejích společnic; pañca — pět; prahṛṣṭa-vadanaḥ — velice šťastný a s úsměvem na tváři; prāha — pronesl; sūktam — sladká slova; purūravāḥ — král Purūravā.

Překlad

Jednou při svém putování po celém světě uviděl Purūravā Urvaśī v doprovodu pěti společnic na břehu řeky Sarasvatī na Kurukṣetře. S radostí ve tváři k ní promluvil sladkými slovy.

9.14.34

Verš

aho jāye tiṣṭha tiṣṭha
ghore na tyaktum arhasi
māṁ tvam adyāpy anirvṛtya
vacāṁsi kṛṇavāvahai

Synonyma

aho — buď zdráva; jāye — má milá ženo; tiṣṭha tiṣṭha — prosím zůstaň, zůstaň; ghore — ó ty, která jsi tak krutá; na — ne; tyaktum — nechávat; arhasi — měla bys; mām — mě; tvam — ty; adya api — dosud; anirvṛtya — i když ses ode mě nedočkala žádného štěstí; vacāṁsi — několik slov; kṛṇavāvahai — promluvme si na chvíli.

Překlad

“Má milá ženo, která jsi tak krutá, zůstaň, prosím, zůstaň. Vím, že se mi dosud nepodařilo tě učinit šťastnou, ale kvůli tomu bys mě neměla opouštět. Takové chování se k tobě nehodí. I kdyby ses již rozhodla mě opustit, alespoň si na chvíli promluvme.”

9.14.35

Verš

sudeho ’yaṁ pataty atra
devi dūraṁ hṛtas tvayā
khādanty enaṁ vṛkā gṛdhrās
tvat-prasādasya nāspadam

Synonyma

su-dehaḥ — překrásné tělo; ayam — toto; patati — nyní padne; atra — na místě; devi — ó Urvaśī; dūram — daleko od domova; hṛtaḥ — vzaté; tvayā — tebou; khādanti — sežerou; enam — toto (tělo); vṛkāḥ — lišky; gṛdhrāḥ — supi; tvat — tvé; prasādasya — milosti; na — ne; āspadam — hodné.

Překlad

“Ó bohyně, teď, když jsi mě odmítla, mé krásné tělo tady padne, a jelikož ti nedokáže skýtat potěšení, sežerou ho lišky a supi.”

9.14.36

Verš

urvaśy uvāca
mā mṛthāḥ puruṣo ’si tvaṁ
mā sma tvādyur vṛkā ime
kvāpi sakhyaṁ na vai strīṇāṁ
vṛkāṇāṁ hṛdayaṁ yathā

Synonyma

urvaśī uvāca — Urvaśī řekla; mā — ne; mṛthāḥ — vzdávej se života; puruṣaḥ — muž; asi — jsi; tvam — ty; mā sma — nedopusť to; tvā — tebe; adyuḥ — mohou sežrat; vṛkāḥ — lišky; ime — tyto smysly (nebuď pod kontrolou svých smyslů); kva api — kdekoliv; sakhyam — přátelství; na — ne; vai — jistě; strīṇām — žen; vṛkāṇām — lišek; hṛdayam — srdce; yathā — jako.

Překlad

Urvaśī řekla: “Jsi muž, můj milý králi, jsi hrdina. Neunáhluj se a nevzdávej se života. Buď rozumný a nedovol smyslům, aby tě přemohly jako lišky. Nenech se jimi sežrat. Tím chci říci, že bys neměl svým smyslům podléhat. Místo toho by sis měl uvědomit, že srdce ženy se podobá liščímu. Navazovat přátelství se ženami se nevyplácí.”

Význam

Cāṇakya Paṇḍita kdysi radil: viśvāso naiva kartavyaḥ strīṣu rāja-kuleṣu ca-“Nikdy nevěř ženě a politikovi.” Každý, kdo nedosáhl duchovního vědomí, je podmíněný a pokleslý, o ženách, které jsou ještě méně inteligentní než muži, ani nemluvě. Ženy jsou přirovnávány k śūdrům a vaiśyům (striyo vaiśyās tathā śūdrāḥ). Na duchovní úrovni, kdy živá bytost dosáhla vědomí Kṛṣṇy, jsou si všichni rovni-muž, žena, śūdra či kdokoliv jiný. Jinak ale platí to, co řekla Urvaśī (která byla sama ženou, a proto znala ženskou povahu): srdce ženy se podobá srdci lstivé lišky. Pokud muž nedokáže ovládat své smysly, jistě těmto prohnaným liškám padne za oběť. Pokud však smysly ovládá, obětí žen a podobných prohnaných lišek se nestane. Cāṇakya Paṇḍita rovněž radil, že ten, kdo má manželku podobnou vychytralé lišce, musí ihned zanechat života hospodáře a odejít do lesa.

mātā yasya gṛhe nāsti
bhāryā cāpriya-vādinī
araṇyaṁ tena gantavyaṁ
yathāraṇyaṁ tathā gṛham

(Cāṇakya-śloka 57)

Kṛṣṇy si vědomí gṛhasthové si musejí dávat veliký pozor na ženy, které se podobají lstivým liškám. Pokud je manželka doma poslušná a následuje svého manžela v rozvíjení vědomí Kṛṣṇy, je domácnost vítaná. Jinak by se měl muž domova vzdát a odejít do lesa.

hitvātma-pātaṁ gṛham andha-kūpaṁ
vanaṁ gato yad dharim āśrayeta

(Bhāg. 7.5.5)

Je třeba odejít do lesa a přijmout útočiště u lotosových nohou Hariho, Nejvyšší Osobnosti Božství.

9.14.37

Verš

striyo hy akaruṇāḥ krūrā
durmarṣāḥ priya-sāhasāḥ
ghnanty alpārthe ’pi viśrabdhaṁ
patiṁ bhrātaram apy uta

Synonyma

striyaḥ — ženy; hi — jistě; akaruṇāḥ — nemilosrdné; krūrāḥ — úskočné; durmarṣāḥ — nesnášenlivé; priya-sāhasāḥ — pro své vlastní potěšení jsou všeho schopné; ghnanti — zabijí; alpa-arthe — z malicherného důvodu; api — skutečně; viśrabdham — věrného; patim — manžela; bhrātaram — bratra; api — také; uta — říká se.

Překlad

“Ženy všeobecně jsou nemilosrdné a úskočné. Nesnesou sebemenší urážku. Pro vlastní potěšení jsou schopny spáchat jakýkoliv bezbožný čin, a proto se nebojí ani vraždy věrného manžela či bratra.”

Význam

Král Purūravā k Urvaśī velice přilnul. Ona ho ale přes všechnu jeho věrnost opustila. Vzhledem k tomu, že tak promarňoval vzácně nabytou příležitost lidského života, nyní mu otevřeně popsala ženskou povahu. Kvůli své povaze je žena schopna odpovědět na nepatrnou urážku od svého manžela nejen tím, že ho opustí, ale může ho dokonce i zabít. A to nejen manžela, ale i svého bratra. Taková je povaha žen. V hmotném světě se proto ženy musí učit počestnosti a věrnosti svým manželům. Jen pak může ve společnosti zavládnout mír a blahobyt.

9.14.38

Verš

vidhāyālīka-viśrambham
ajñeṣu tyakta-sauhṛdāḥ
navaṁ navam abhīpsantyaḥ
puṁścalyaḥ svaira-vṛttayaḥ

Synonyma

vidhāya — ustanovením; alīka — falešné; viśrambham — věrnosti; ajñeṣu — hlupákům; tyakta-sauhṛdāḥ — které opustily své dobrodince; navam — nové; navam — nové; abhīpsantyaḥ — toužící; puṁścalyaḥ — ženy snadno svedené jinými muži; svaira — nezávisle; vṛttayaḥ — profesionální.

Překlad

“Ženy se nechají snadno muži svést. Zneuctěné pak ukončí přátelství s mužem, který je jejich dobrodincem, a navazují falešná přátelství s hlupáky. Hledají si stále nové a nové přátele, jednoho za druhým.”

Význam

Jelikož je ženy snadné svést, Manu-saṁhitā nařizuje neposkytovat jim svobodu. Ženu musí stále někdo chránit-buď otec, manžel, nebo dospělý syn. Pokud se ženám dovolí se volně stýkat s muži, jako kdyby jim byly rovné-na což si v současné době činí nárok-nedokáží si zachovat svou počestnost. Jak Urvaśī sama popsala, pro ženu je přirozené s někým navázat falešné přátelství a pak si hledat nové společníky, jednoho za druhým, i když to znamená opustit opravdového dobrodince.

9.14.39

Verš

saṁvatsarānte hi bhavān
eka-rātraṁ mayeśvaraḥ
raṁsyaty apatyāni ca te
bhaviṣyanty aparāṇi bhoḥ

Synonyma

saṁvatsara-ante — na konci každého roku; hi — jistě; bhavān — ty; eka- rātram — pouze jednu noc; mayā — se mnou; īśvaraḥ — můj manžel; raṁsyati — budeš si užívat pohlavního styku; apatyāni — děti; ca — také; te — tvoje; bhaviṣyanti — budou se rodit; aparāṇi — další, jedno za druhým; bhoḥ — můj milý králi.

Překlad

“Ó můj milý králi, budeš si se mnou moci užívat jako můj manžel pouze jednu noc na konci každého roku. Tak se ti budou postupně rodit další děti.”

Význam

Přestože Urvaśī popsala povahu ženy jako nepříznivou, Mahārāja Purūravā k ní byl velice připoutaný, a proto mu chtěla udělat nějaký ústupek. Svolila tedy, že bude jeho manželkou jednu noc na konci každého roku.

9.14.40

Verš

antarvatnīm upālakṣya
devīṁ sa prayayau purīm
punas tatra gato ’bdānte
urvaśīṁ vīra-mātaram

Synonyma

antarvatnīm — těhotná; upālakṣya — když věděl; devīm — Urvaśī; saḥ — on, král Purūravā; prayayau — vrátil se; purīm — do svého paláce; punaḥ — znovu; tatra — na totéž místo; gataḥ — vydal se; abda-ante — na konci roku; urvaśīm — Urvaśī; vīra-mātaram — matka jednoho kṣatriyského syna.

Překlad

Purūravā se pak s vědomím, že je Urvaśī těhotná, vrátil do svého paláce. Na konci roku se s ní na Kurukṣetře znovu setkal, a tehdy již byla matkou chrabrého syna.

9.14.41

Verš

upalabhya mudā yuktaḥ
samuvāsa tayā niśām
athainam urvaśī prāha
kṛpaṇaṁ virahāturam

Synonyma

upalabhya — když se setkal; mudā — s velkou radostí; yuktaḥ — spojený; samuvāsa — užíval si s ní sexu; tayā — s ní; niśām — tu noc; atha — potom; enam — králi Purūravovi; urvaśī — žena jménem Urvaśī; prāha — řekla; kṛpaṇam — tomu, jehož srdce bylo plné žalu; viraha-āturam — soužený pomyšlením na odloučení.

Překlad

Král Purūravā byl bez sebe radostí, když Urvaśī na konci roku opět získal, a jednu noc si s ní užíval sexu. Potom ho však zaplavila lítost při pomyšlení na to, že se s ní bude muset rozloučit, a Urvaśī k němu proto promluvila.

9.14.42

Verš

gandharvān upadhāvemāṁs
tubhyaṁ dāsyanti mām iti
tasya saṁstuvatas tuṣṭā
agni-sthālīṁ dadur nṛpa
urvaśīṁ manyamānas tāṁ
so ’budhyata caran vane

Synonyma

gandharvān — ke Gandharvům; upadhāva — jdi pro pomoc; imān — oni; tubhyam — tobě; dāsyanti — dají; mām iti — přesně jako jsem já, nebo přímo mě; tasya — jeho; saṁstuvataḥ — modlitbami; tuṣṭāḥ — uspokojeni; agni-sthālīm — dívku stvořenou z ohně; daduḥ — dali; nṛpa — ó králi; urvaśīm — Urvaśī; manya-mānaḥ — považující; tām — ji; saḥ — on (Purūravā); abudhyata — skutečně poznal; caran — při procházce; vane — v lese.

Překlad

Urvaśī pravila: “Můj milý králi, hledej pomoc u Gandharvů, neboť od nich mě můžeš dostat nazpátek.” Poslušen těchto slov král potěšil Gandharvy modlitbami, a jelikož s ním byli spokojeni, dali mu dívku Agnisthālī, která vypadala úplně stejně jako Urvaśī. Král ji považoval za Urvaśī a začal se s ní procházet po lese. Později však pochopil, že to není Urvaśī, ale Agnisthālī.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že Purūravā byl posedlý chtíčem. Ihned poté, co získal dívku Agnisthālī, s ní chtěl mít pohlavní styk, ale během něho poznal, že se nejedná o Urvaśī, ale o Agnisthālī. To svědčí o tom, že každý muž připoutaný k určité ženě zná její individuální sexuální chování. Purūravā tedy během pohlavního styku poznal, že Agnisthālī nebyla Urvaśī.

9.14.43

Verš

sthālīṁ nyasya vane gatvā
gṛhān ādhyāyato niśi
tretāyāṁ sampravṛttāyāṁ
manasi trayy avartata

Synonyma

sthālīm — ženu Agnisthālī; nyasya — ihned opustil; vane — v lese; gatvā — když se vrátil; gṛhān — doma; ādhyāyataḥ — začal meditovat; niśi — celou noc; tretāyām — když věk Tretā; sampravṛttāyām — měl právě začít; manasi — v mysli; trayī — principy tří Véd; avartata — byly vyjeveny.

Překlad

Král Purūravā pak zanechal Agnisthālī v lese a vrátil se domů, kde celou noc meditoval o Urvaśī. Během jeho meditace začal věk Tretā, a proto se mu v srdci zjevily principy tří Véd, včetně způsobu konání yajñi pro dosažení cílů plodonosných činností.

Význam

Je řečeno: tretāyāṁ yajato makhaiḥ-v Tretā-yuze člověk získal výsledky obětí, které vykonal. Konkrétně prováděním viṣṇu-yajñi bylo možné dokonce dosáhnout lotosových nohou Nejvyšší Osobnosti Božství. Cílem yajñí je potěšit Nejvyšší Osobnost Božství. Během Purūravovy meditace o Urvaśī začala Tretā-yuga, a proto mu byly v srdci vyjeveny védské yajñi. Purūravā však byl materialista, který stál především o potěšení svých smyslů. Každá oběť zaměřená na dosažení smyslového požitku se nazývá karma-kāṇḍīya-yajña. Rozhodl se tedy provádět tyto oběti, aby ukojil svůj chtíč. Jinými slovy-karma-kāṇḍīya-yajñi jsou určeny pro požitkáře, ale skutečným cílem yajñi má být potěšení Nejvyšší Osobnosti Božství. V Kali-yuze je pro potěšení Nejvyšší Osobnosti Božství doporučena saṅkīrtana-yajña: yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi sumedhasaḥ. Pouze vysoce inteligentní lidé si zvolí saṅkīrtana-yajñu, aby naplnili všechny své touhy, hmotné i duchovní. Ti, kdo dychtí po smyslovém požitku, budou provádět karma-kāṇḍīya-yajñi.

9.14.44-45

Verš

sthālī-sthānaṁ gato ’śvatthaṁ
śamī-garbhaṁ vilakṣya saḥ
tena dve araṇī kṛtvā
urvaśī-loka-kāmyayā

urvaśīṁ mantrato dhyāyann
adharāraṇim uttarām
ātmānam ubhayor madhye
yat tat prajananaṁ prabhuḥ

Synonyma

sthālī-sthānam — místo, kde byla zanechána Agnisthālī; gataḥ — šel tam; aśvattham — strom aśvattha; śamī-garbham — z lůna stromu śamī; vilakṣya — když viděl; saḥ — on, Purūravā; tena — z toho; dve — dva; araṇī — kusy dřeva potřebné k zapálení obětního ohně; kṛtvā — činící; urvaśī- loka-kāmyayā — toužící dostat se na planetu, kde byla Urvaśī; urvaśīm — Urvaśī; mantrataḥ — pronášející potřebnou mantru; dhyāyan — meditující o; adhara — dolní; araṇim — dřevo araṇi; uttarām — a horní; ātmānam — sebe; ubhayoḥ madhye — mezi oběma; yat tat — to, (o čem meditoval); prajananam — jako o synu; prabhuḥ — král.

Překlad

Král Purūravā šel poté, co mu byla v srdci zjevena metoda provádění plodonosné yajñi, na totéž místo, kde zanechal Agnisthālī. Tam uviděl, že z nitra stromu śamī vyrostl strom aśvattha. Vzal tedy z tohoto stromu kus dřeva a vytvořil z něho dvě dřívka araṇi. S touhou dostat se na planetu, kde žila Urvaśī, pronášel mantry a přitom meditoval o dolním araṇi jako o Urvaśī, o horním jako o sobě a o kusu dřeva uprostřed jako o svém synovi. Tak začal rozdělávat oheň.

Význam

Védský obětní oheň se nerozdělával obyčejnými zápalkami či podobnými prostředky, ale dvěma posvátnými kusy dřeva zvanými araṇi, které se vznítily třením o třetí dřevo. Tento oheň je pro konání yajñi nezbytný. Pokud je yajña úspěšná, splní se jejímu konateli to, po čem touží. Purūravā tedy využil obětní metody k uspokojení svých smyslných tužeb. V meditaci si představoval, že dolní araṇi je Urvaśī, horní je on sám a prostřední, že je jeho syn. Významná védská mantra, kterou v této souvislosti cituje Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura, zní śamī-garbhād agniṁ mantha. Podobnou mantrou je urvaśyām urasi purūravāḥ. Purūravā si přál další a další děti z lůna Urvaśī. Jeho jediným přáním bylo mít s Urvaśī pohlavní styk, a tak získat syna. To znamená, že měl v srdci tolik chtíče, že ani když konal yajñu, nemyslel na vládce obětí, Yajñeśvaru, neboli Pána Viṣṇua, ale na Urvaśī.

9.14.46

Verš

tasya nirmanthanāj jāto
jāta-vedā vibhāvasuḥ
trayyā sa vidyayā rājñā
putratve kalpitas tri-vṛt

Synonyma

tasya — Purūravy; nirmanthanāt — ze vzájemného působení; jātaḥ — narodil se; jāta-vedāḥ — určený pro hmotný požitek podle védských zásad; vibhāvasuḥ — oheň; trayyā — dodržující védské zásady; saḥ — oheň; vidyayā — tímto procesem; rājñā — králem; putratve — narození syna; kalpitaḥ — událo se tak; tri-vṛt — tři písmena, a-u-m, spojená v oṁ.

Překlad

Když Purūravā třel araṇi, vyšlehly plameny. Pomocí tohoto ohně může člověk dosáhnout veškerého úspěchu po stránce hmotného požitku a být očištěn během zrození, zasvěcení i konání oběti, které jsou zahajovány pronášením spojených písmen a-u-m. Oheň byl tedy pokládán za syna krále Purūravy.

Význam

Podle védského pojetí může člověk získat syna prostřednictvím semene (śukra), pravého žáka prostřednictvím zasvěcení (sāvitra) a syna či žáka prostřednictvím obětního ohně (yajña). Když tedy Mahārāja Purūravā vytvořil oheň třením dřívek araṇi, tento oheň se stal jeho synem. Syna tedy lze získat ze semene, zasvěcením nebo yajñou. Védská mantra oṁkāra neboli praṇava, která se skládá z písmen a-u-m, bude účinná při použití u každé z těchto tří metod. Slova nirmanthanāj jātaḥ zde vyjadřují, že třením dřívek araṇi se narodil syn.

9.14.47

Verš

tenāyajata yajñeśaṁ
bhagavantam adhokṣajam
urvaśī-lokam anvicchan
sarva-devamayaṁ harim

Synonyma

tena — rozděláním takového ohně; ayajata — uctíval; yajña-īśam — pána či poživatele yajñi; bhagavantam — Nejvyšší Osobnost Božství; adhokṣajam — mimo dosah vnímání smyslů; urvaśī-lokam — na planetu, kde přebývala Urvaśī; anvicchan — ačkoliv si přál dospět; sarva-deva-mayam — původce všech polobohů; harim — Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

S touhou dosáhnout planety, na níž sídlila Urvaśī, vykonal Purūravā prostřednictvím onoho ohně oběť, kterou uspokojil Nejvyšší Osobnost Božství, Hariho, který přijímá výsledky oběti. Tak uctíval Pána, jenž je mimo dosah smyslového vnímání a dává život všem polobohům.

Význam

V Bhagavad-gītě stojí: bhoktāraṁ yajña-tapasāṁ sarva-loka- maheśvaram-kterákoliv loka neboli planeta, na niž se chce živá bytost dostat, je ve vlastnictví Nejvyššího Pána, jemuž náleží požitek z oběti. Účelem yajñi je uspokojit Nejvyšší Osobnost Božství. Jak jsme již mnohokrát vysvětlili, v tomto věku je jedinou obětí schopnou potěšit Nejvyššího Pána ta, která spočívá ve zpívání Hare Kṛṣṇa mahā-mantry. Když je Pán spokojen, může se nám splnit jakákoliv touha, hmotná či duchovní. Bhagavad-gītā (3.14) rovněž říká: yajñād bhavati parjanyaḥ-díky obětem Pánu Viṣṇuovi může být dostatek dešťů. Pokud prší dostatečně, země je schopna rodit vše (sarva-kāma-dughā mahī). Dovede-li člověk půdu náležitě využít, může z ní získat vše potřebné k životu, jako je obilí, ovoce, květiny a zeleninu. Všechno hmotné bohatství pochází ze země, a proto je řečeno: sarva-kāma-dughā mahī (Bhāg. 1.10.4). Všeho je možné dosáhnout konáním yajñi. Přestože Purūravā toužil po něčem hmotném, yajñu konal proto, aby potěšil Nejvyšší Osobnost Božství. Pán je adhokṣaja, mimo dosah vnímání Purūravy i kohokoliv jiného. Konání yajñi je tedy nutné k naplnění tužeb živé bytosti. Yajñi lze provádět jedině tehdy, je-li společnost rozdělena podle varṇāśrama-dharmy na čtyři varṇy a čtyři āśramy. Bez tohoto předpokladu nemůže nikdo yajñi konat a bez konání yajñí nemohou nikdy žádné hmotné plány zajistit štěstí v lidské společnosti. Každého je tedy třeba přivést k provádění obětí. V současném věku Kali je doporučenou yajñou saṅkīrtana, individuální nebo kolektivní zpívání Hare Kṛṣṇa mahā-mantry. To uspokojí všechny potřeby společnosti.

9.14.48

Verš

eka eva purā vedaḥ
praṇavaḥ sarva-vāṅmayaḥ
devo nārāyaṇo nānya
eko ’gnir varṇa eva ca

Synonyma

ekaḥ — pouze jedna; eva — vskutku; purā — dříve; vedaḥ — kniha transcendentálního poznání; praṇavaḥ — oṁkāra; sarva-vāk-mayaḥ — zahrnující všechny védské mantry; devaḥ — Pán, Bůh; nārāyaṇaḥ — pouze Nārāyaṇa (byl uctíván v Satya-yuze); na anyaḥ — nikdo jiný; ekaḥ agniḥ — pouze jeden druh ohně; varṇaḥ — stav života; eva ca — a jistě.

Překlad

V Satya-yuze, prvním věku, byly veškeré védské mantry zahrnuty v jediné, a tou byla praṇava, která je základem všech védských manter. Atharva Veda byla jediným zdrojem všeho védského poznání. Nejvyšší Osobnost Božství Nārāyaṇa byl jediným uctívaným Božstvem; uctívání polobohů se nedoporučovalo. Oheň byl jen jeden a jediný stav života ve společnosti se nazýval haṁsa.

Význam

V Satya-yuze nebyly čtyři Védy, ale jen jedna. Tato jedna Véda—Atharva Veda (nebo podle některých odborníků Yajur Veda)-byla později, před začátkem Kali-yugy, pro potřeby společnosti rozdělena do čtyř: Sāma, Yajur, Ṛg a Atharva. V Satya-yuze byla jedinou mantrou oṁkāra (oṁ tat sat). Totéž jméno oṁkāra je projeveno v mantře Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Nikdo nemůže pronášet oṁkāru a získat vytoužený výsledek, aniž by byl brāhmaṇou. V Kali-yuze je však téměř každý śūdrou, a proto není způsobilý praṇavu neboli oṁkāru pronášet. Z tohoto důvodu śāstry doporučují zpívání Hare Kṛṣṇa mahā-mantry. Oṁkāra je mantra, mahā- mantra, a Hare Kṛṣṇa je také mahā-mantra. Účelem pronášení oṁkāry je oslovit Nejvyšší Osobnost Božství, Vāsudevu (oṁ namo bhagavate vāsudevāya) a účel zpívání Hare Kṛṣṇa mantry je stejný. Hare: “Ó energie Pána!” Kṛṣṇa: “Ó Pane Kṛṣṇo!” Hare: “Ó energie Pána!” Rāma: “Ó Nejvyšší Pane, nejvyšší poživateli!” Jediným Pánem hodným uctívání je Hari, který je cílem Véd (vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ). Uctíváním polobohů člověk uctívá různé části Pána, jako kdyby zaléval větve a výhonky stromu. Uctívat Nārāyaṇa, Nejvyššího Pána, jenž zahrnuje vše, je jako zalévat kořen stromu a tak dodávat vláhu kmeni, větvím, výhonkům, listům, a tak dále. V Satya-yuze lidé věděli, jak si zajistit životní potřeby pouhým uctíváním Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnosti Božství. Stejnému účelu lze v současném věku Kali posloužit zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry, jak doporučuje Bhāgavatam: kīrtanād eva kṛṣṇasya mukta-saṅgaḥ paraṁ vrajet. Samotným zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry se živá bytost vysvobodí z pout hmotné existence, a získá tak možnost vrátit se domů, zpátky k Bohu.

9.14.49

Verš

purūravasa evāsīt
trayī tretā-mukhe nṛpa
agninā prajayā rājā
lokaṁ gāndharvam eyivān

Synonyma

purūravasaḥ — od krále Purūravy; eva — takto; āsīt — byly; trayī — védské principy karmy, jñāny a yogy; tretā-mukhe — na začátku Tretā-yugy; nṛpa — ó králi Parīkṣite; agninā — pouhým zapálením obětního ohně; prajayā — díky svému synovi; rājā — král Purūravā; lokam — na planetu; gāndharvam — Gandharvů; eyivān — dostal se.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, král Purūravā, jenž pokládal obětní oheň za svého syna, takto na začátku Tretā-yugy zavedl druh oběti zvaný karma- kāṇḍa, a díky tomu mohl odejít na Gandharvaloku, jak si přál.

Význam

V Satya-yuze byl Pán Nārāyaṇa uctíván meditací (kṛte yad dhyāyato viṣṇum). Každý neustále meditoval o Pánu Viṣṇuovi či Nārāyaṇovi, a tak dosáhl veškerého úspěchu. V dalším věku, Tretā-yuze, začalo provádění obětí (tretāyāṁ yajato makhaiḥ). Proto je zde řečeno: trayī tretā-mukhe. Obětním obřadům se obvykle říká plodonosné činnosti. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí, že počínaje manvantarou Svāyambhuvy byly v Tretā-yuze obřadní plodonosné činnosti podobně zahájeny Mahārājem Priyavratou.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke čtrnácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Urvaśī okouzluje krále Purūravu”.

KAPITOLA PATNÁCTÁ

Paraśurāma, válečnická inkarnace Pána

9.15.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
ailasya corvaśī-garbhāt
ṣaḍ āsann ātmajā nṛpa
āyuḥ śrutāyuḥ satyāyū
rayo ’tha vijayo jayaḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ailasya — Purūravy; ca — také; urvaśī-garbhāt — z lůna Urvaśī; ṣaṭ — šest; āsan — bylo; ātmajāḥ — synů; nṛpa — ó králi Parīkṣite; āyuḥ — Āyu; śrutāyuḥ — Śrutāyu; satyāyuḥ — Satyāyu; rayaḥ — Raya; atha — jakož i; vijayaḥ — Vijaya; jayaḥ — Jaya.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi Parīkṣite, Purūravā zplodil v lůně Urvaśī šest synů. Jmenovali se Āyu, Śrutāyu, Satyāyu, Raya, Vijaya a Jaya.

9.15.2-3

Verš

śrutāyor vasumān putraḥ
satyāyoś ca śrutañjayaḥ
rayasya suta ekaś ca
jayasya tanayo ’mitaḥ

bhīmas tu vijayasyātha
kāñcano hotrakas tataḥ
tasya jahnuḥ suto gaṅgāṁ
gaṇḍūṣī-kṛtya yo ’pibat

Synonyma

śrutāyoḥ — Śrutāyua; vasumān — Vasumān; putraḥ — syn; satyāyoḥ — Satyāyua; ca — také; śrutañjayaḥ — syn jménem Śrutañjaya; rayasya — Rayi; sutaḥ — syn; ekaḥ — jménem Eka; ca — a; jayasya — Jayi; tanayaḥ — syn; amitaḥ — jménem Amita; bhīmaḥ — jménem Bhīma; tu — jistě; vijayasya — Vijayi; atha — poté; kāñcanaḥ — Kāñcana, syn Bhīmy; hotrakaḥ — Hotraka, syn Kāñcany; tataḥ — potom; tasya — Hotraky; jahnuḥ — jménem Jahnu; sutaḥ — syn; gaṅgām — všechnu vodu Gangy; gaṇḍūṣī-kṛtya — jedním douškem; yaḥ — ten, který (Jahnu); apibat — vypil.

Překlad

Śrutāyu měl syna Vasumāna, Satyāyu syna Śrutañjayu, Raya měl Eku, Jaya Amitu a Vijaya Bhīmu. Synem Bhīmy byl Kāñcana, jeho synem byl Hotraka a synem Hotraky byl Jahnu, který jedním douškem vypil všechnu vodu Gangy.

9.15.4

Verš

jahnos tu purus tasyātha
balākaś cātmajo ’jakaḥ
tataḥ kuśaḥ kuśasyāpi
kuśāmbus tanayo vasuḥ
kuśanābhaś ca catvāro
gādhir āsīt kuśāmbujaḥ

Synonyma

jahnoḥ — Jahnua; tu — vskutku; puruḥ — syn jménem Puru; tasya — Purua; atha — poté; balākaḥ — syn jménem Balāka; ca — a; ātmajaḥ — syn Balāky; ajakaḥ — jménem Ajaka; tataḥ — potom; kuśaḥ — Kuśa; kuśasya — Kuśi; api — pak; kuśāmbuḥ — Kuśāmbu; tanayaḥ — Tanaya; vasuḥ — Vasu; kuśanābhaḥ — Kuśanābha; ca — také; catvāraḥ — čtyři (synové); gādhiḥ — Gādhi; āsīt — byl; kuśāmbujaḥ — syn Kuśāmbua.

Překlad

Jahnuovi se narodil Puru, Puruovi Balāka, Balākovi Ajaka a Ajakovi Kuśa. Ten měl čtyři syny, kteří se jmenovali Kuśāmbu, Tanaya, Vasu a Kuśanābha. Synem Kuśāmbua byl Gādhi.

9.15.5-6

Verš

tasya satyavatīṁ kanyām
ṛcīko ’yācata dvijaḥ
varaṁ visadṛśaṁ matvā
gādhir bhārgavam abravīt

ekataḥ śyāma-karṇānāṁ
hayānāṁ candra-varcasām
sahasraṁ dīyatāṁ śulkaṁ
kanyāyāḥ kuśikā vayam

Synonyma

tasya — Gādhiho; satyavatīm — Satyavatī; kanyām — dceru; ṛcīkaḥ — vznešený mudrc Ṛcīka; ayācata — žádal; dvijaḥ — brāhmaṇa; varam — jako její manžel; visadṛśam — nerovnocenný, nevhodný; matvā — takto uvažující; gādhiḥ — král Gādhi; bhārgavam — Ṛcīkovi; abravīt — odpověděl; ekataḥ — po jednom; śyāma-karṇānām — jehož ucho je černé; hayānām — koně; candra-varcasām — jasné jako světlo měsíce; sahasram — tisíc; dīyatām — prosím dej; śulkam — jako svatební dar; kanyāyāḥ — mé dceři; kuśikāḥ — v rodu Kuśi; vayam — my (jsme).

Překlad

Král Gādhi měl dceru jménem Satyavatī, kterou od něho chtěl za manželku bráhmanský mudrc Ṛcīka. Král Gādhi však Ṛcīku nepovažoval za vhodného manžela pro svou dceru, a proto mu řekl: “Milý pane, patřím k dynastii krále Kuśi. Jsme vznešení kṣatriyové, a proto musíš mé dceři dát nějaký svatební dar. Přiveď alespoň tisíc koní, z nichž každý bude zářit jako světlo měsíce a bude mít jedno ucho černé; ať už pravé nebo levé.”

Význam

Synem krále Gādhiho se stal Viśvāmitra, který je pokládán za brāhmaṇu i kṣatriyu současně. Jak bude popsáno později, dosáhl postavení brahmarṣiho. Z manželství Satyavatī s Ṛcīkou Munim vzejde syn s povahou kṣatriyi. Král Gādhi si dal podmínku, že brāhmaṇa Ṛcīka se bude moci s jeho dcerou oženit teprve poté, co splní jeho neobyčejnou žádost.

9.15.7

Verš

ity uktas tan-mataṁ jñātvā
gataḥ sa varuṇāntikam
ānīya dattvā tān aśvān
upayeme varānanām

Synonyma

iti — takto; uktaḥ — když byl požádán; tat-matam — jeho mysl; jñātvā — (mudrc) pochopil; gataḥ — vydal se; saḥ — on; varuṇa-antikam — do sídla Varuṇy; ānīya — když přivedl; dattvā — a poté, co předal; tān — ty; aśvān — koně; upayeme — oženil se; vara-ānanām — s krásnou dcerou krále Gādhiho.

Překlad

Když král Gādhi vznesl tento požadavek, velký mudrc Ṛcīka pochopil, co má na mysli. Vydal se tedy za polobohem Varuṇou a od něho přivedl tisíc koní, jež Gādhi vyžadoval. Poté, co mu je dal, se oženil s jeho nádhernou dcerou.

9.15.8

Verš

sa ṛṣiḥ prārthitaḥ patnyā
śvaśrvā cāpatya-kāmyayā
śrapayitvobhayair mantraiś
caruṁ snātuṁ gato muniḥ

Synonyma

saḥ — on (Ṛcīka); ṛṣiḥ — velký světec; prārthitaḥ — požádaný; patnyā — svou manželkou; śvaśrvā — svou tchyní; ca — také; apatya-kāmyayā — které si přály mít syna; śrapayitvā — poté, co uvařil; ubhayaiḥ — obou; mantraiḥ — pronášením příslušných manter; carum — pokrm určený k obětování; snātum — vykoupat se; gataḥ — odešel; muniḥ — velký mudrc.

Překlad

Manželka i tchyně Ṛcīky Muniho si pak přály mít syna a požádaly muniho, aby připravil obětinu. Mudrc Ṛcīka tedy připravil jednu obětinu s bráhmanskou mantrou pro svou ženu a druhou s mantrou kṣatriyů pro svou tchyni. Potom se odešel vykoupat.

9.15.9

Verš

tāvat satyavatī mātrā
sva-caruṁ yācitā satī
śreṣṭhaṁ matvā tayāyacchan
mātre mātur adat svayam

Synonyma

tāvat — mezitím; satyavatī — Satyavatī, manželka Ṛcīky; mātrā — svou matkou; sva-carum — svou obětinu (Satyavatinu); yācitā — požádána, aby dala; satī — jelikož byla; śreṣṭham — lepší; matvā — neboť si myslela; tayā — jí; ayacchat — dala; mātre — matce; mātuḥ — matčinu; adat — snědla; svayam — sama.

Překlad

Mezitím Satyavatina matka požádala svou dceru o její obětinu, neboť si myslela, že ta, kterou Ṛcīka připravil pro svou manželku, bude jistě lepší. Satyavatī tedy dala svou obětinu matce a sama snědla matčinu.

Význam

Muž cítí přirozeně ke své ženě náklonnost. Satyavatina matka si proto myslela, že obětina, kterou mudrc Ṛcīka připravil pro její dceru, bude jistě lepší než její vlastní. V Ṛcīkově nepřítomnosti si tedy matka vzala od Satyavatī lepší obětinu a snědla ji.

9.15.10

Verš

tad viditvā muniḥ prāha
patnīṁ kaṣṭam akāraṣīḥ
ghoro daṇḍa-dharaḥ putro
bhrātā te brahma-vittamaḥ

Synonyma

tat — tuto skutečnost; viditvā — když zjistil; muniḥ — velký mudrc; prāha — řekl; patnīm — své ženě; kaṣṭam — politováníhodné; akāraṣīḥ — provedla jsi; ghoraḥ — nelítostný; daṇḍa-dharaḥ — mocná osobnost, která dokáže potrestat druhé; putraḥ — takový syn; bhrātā — bratr; te — tvůj; brahma- vittamaḥ — znalec duchovní vědy.

Překlad

Když se velký mudrc Ṛcīka po koupeli vrátil domů a zjistil, co se v jeho nepřítomnosti stalo, řekl své ženě Satyavatī: “Udělala jsi velkou chybu. Tvůj syn bude nelítostným kṣatriyou, připraveným ztrestat kohokoliv, a tvůj bratr bude znalcem duchovní vědy.”

Význam

Brāhmaṇa se pozná podle toho, že ovládá své smysly a mysl, je znalcem duchovní vědy, je snášenlivý a dovede odpouštět. Zato kṣatriya se vyznačuje tím, že nelítostně trestá zločince. Tyto vlastnosti jsou uvedeny v Bhagavad-gītě (18.42-43). Jelikož Satyavatī místo své vlastní obětiny snědla tu, která byla určena pro její matku, porodí syna obdařeného povahou kṣatriyi. To bylo nežádoucí. Od syna brāhmaṇy se obvykle očekává, že se stane brāhmaṇou, ale pokud se chová nelítostně jako kṣatriya, je zařazen podle toho, co je o čtyřech varṇách řečeno v Bhagavad-gītě: cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ. Pokud syn brāhmaṇy nevyvine vlastnosti brāhmaṇy, může být nazván kṣatriyou, vaiśyou nebo śūdrou, úměrně jeho kvalifikaci. Základním hlediskem pro dělení společnosti není původ, ale vlastnosti a činnosti dané osoby.

9.15.11

Verš

prasāditaḥ satyavatyā
maivaṁ bhūr iti bhārgavaḥ
atha tarhi bhavet pautro
jamadagnis tato ’bhavat

Synonyma

prasāditaḥ — uklidněný; satyavatyā — Satyavatī; mā — ne; evam — tak; bhūḥ — nechť je to; iti — tak; bhārgavaḥ — velký mudrc; atha — jestliže tvůj syn nemá být takový; tarhi — potom; bhavet — měl by se takovým stát; pautraḥ — vnuk; jamadagniḥ — Jamadagni; tataḥ — potom; abhavat — narodil se.

Překlad

Satyavatī však vlídnými slovy Ṛcīku Muniho uklidnila a žádala ho, aby z jejího syna nebyl nelítostný kṣatriya. Ṛcīka Muni na to pravil: “Pak tedy tvůj vnuk bude mít povahu kṣatriyi!” Tak se Satyavatī narodil syn jménem Jamadagni.

Význam

Mocný mudrc Ṛcīka se velice hněval, ale Satyavatī se ho podařilo nějak uklidnit, takže na její žádost změnil své rozhodnutí. Zde je naznačeno, že synem Jamadagniho bude Paraśurāma.

9.15.12-13

Verš

sā cābhūt sumahat-puṇyā
kauśikī loka-pāvanī
reṇoḥ sutāṁ reṇukāṁ vai
jamadagnir uvāha yām

tasyāṁ vai bhārgava-ṛṣeḥ
sutā vasumad-ādayaḥ
yavīyāñ jajña eteṣāṁ
rāma ity abhiviśrutaḥ

Synonyma

sā — ona (Satyavatī); ca — rovněž; abhūt — stala se; sumahat-puṇyā — nesmírně vznešenou a posvátnou; kauśikī — řekou jménem Kauśikī; loka- pāvanī — očišťující celý svět; reṇoḥ — Reṇua; sutām — s dcerou; reṇukām — jménem Reṇukā; vai — jistě; jamadagniḥ — syn Satyavatī, Jamadagni; uvāha — oženil se; yām — s níž; tasyām — v lůně Reṇuky; vai — vskutku; bhārgava-ṛṣeḥ — prostřednictvím Jamadagniho semene; sutāḥ — synové; vasumat-ādayaḥ — mnoho, v čele s Vasumānem; yavīyān — nejmladší; jajñe — narodil se; eteṣām — mezi nimi; rāmaḥ — Paraśurāma; iti — tak; abhiviśrutaḥ — byl všude známý.

Překlad

Satyavatī se později stala posvátnou řekou Kauśikī, aby očišťovala celý svět, a její syn Jamadagni se oženil s Reṇukou, dcerou Reṇua. Z lůna Reṇuky oplodněného Jamadagniho semenem se pak narodilo mnoho synů v čele s Vasumānem. Nejmladší z nich se jmenoval Rāma či Paraśurāma.

9.15.14

Verš

yam āhur vāsudevāṁśaṁ
haihayānāṁ kulāntakam
triḥ-sapta-kṛtvo ya imāṁ
cakre niḥkṣatriyāṁ mahīm

Synonyma

yam — jehož (Paraśurāmu); āhuḥ — všichni mudrci prohlašují; vāsudeva- aṁśam — inkarnace Vāsudevy, Nejvyšší Osobnosti Božství; haihayānām — Haihayů; kula-antakam — ten, který vyhladil dynastii; triḥ-sapta-kṛtvaḥ — jedenadvacetkrát; yaḥ — jenž (Paraśurāma); imām — tuto; cakre — učinil; niḥkṣatriyām — zbavenou kṣatriyů; mahīm — Zemi.

Překlad

Učení mudrci uznávají Paraśurāmu za slavnou inkarnaci Vāsudevy a ničitele Kārtavīryovy dynastie. Paraśurāma jedenadvacetkrát vyhladil všechny kṣatriyi na Zemi.

9.15.15

Verš

dṛptaṁ kṣatraṁ bhuvo bhāram
abrahmaṇyam anīnaśat
rajas-tamo-vṛtam ahan
phalguny api kṛte ’ṁhasi

Synonyma

dṛptam — velice pyšní; kṣatram — kṣatriyové, vládnoucí třída; bhuvaḥ — Země; bhāram — přítěž; abrahmaṇyam — hříšní, neberoucí ohledy na náboženské zásady vyhlášené brāhmaṇy; anīnaśat — vyhnal či zničil; rajaḥ- tamaḥ — kvalitami vášně a nevědomosti; vṛtam — zaslepené; ahan — zabil; phalguni — nepříliš velký; api — ačkoliv; kṛte — byl spáchán; aṁhasi — přestupek.

Překlad

Když členové královského rodu kvůli své nadměrné pýše způsobené hmotnými kvalitami vášně a nevědomosti propadli bezbožnému životu a přestali dbát na zákony ustanovené brāhmaṇy, Paraśurāma je zabil. Třebaže jejich přestupek nebyl příliš vážný, zahubil je, aby tak zmenšil břímě světa.

Význam

Kṣatriyové neboli vládnoucí třída musí panovat světu v souladu s pravidly, o nichž rozhodují brāhmaṇové a světci. Jakmile vládci ztratí zodpovědnost vůči náboženským zásadám, stávají se pro Zemi přítěží. O tom hovoří tento verš: rajas-tamo-vṛtaṁ, bhāram abrahmaṇyam—když vládnoucí třída propadne nižším kvalitám přírody-nevědomosti a vášni-stává se pro svět přítěží a musí být vyšší mocí zničena. Z moderní historie vidíme, že monarchie byly různými revolucemi odstraněny, ale bohužel byla nastolena vláda lidí třetí a čtvrté třídy. Monarchie podléhající kvalitám vášně a nevědomosti byly sice ze světa odstraněny, ale obyvatelé stále nejsou šťastní, neboť i když byly vlastnosti dřívějších monarchů poskvrněny vlivem nevědomosti, nyní je nahradili obchodníci a dělníci, jejichž vlastnosti jsou ještě horší. Jestliže vládu skutečně řídí brāhmaṇové vědomí si Boha, lidé mohou být opravdu šťastní. Proto se v minulosti stalo, že když vládnoucí třída podlehla kvalitám vášně a nevědomosti, brāhmaṇové v čele s Paraśurāmou, brāhmaṇou s povahou kṣatriyi, všechny krále jedenadvacetkrát po sobě vyhubili.

V Kali-yuze, jak popisuje Śrīmad-Bhāgavatam (12.2.13): dasyu-prāyeṣu rājasu-nebude vládnoucí třída (rājanya) o nic lepší než lupiči (dasyu), protože se vlády chopí lidé třetí a čtvrté třídy. Budou přehlížet náboženské bráhmanské zásady a jejich snahou bude bezohledně drancovat majetek obyvatel. Na jiném místě Śrīmad-Bhāgavatamu (12.1.40) je napsáno:

asaṁskṛtāḥ kriyā-hīnā
rajasā tamasāvṛtāḥ
prajās te bhakṣayiṣyanti
mlecchā rājanya-rūpiṇaḥ

Nečistí lidé (mlecchové), kteří nepodstoupili očistné procesy, zanedbávají lidské povinnosti a podléhají vlivu kvalit vášně (rajas) a nevědomosti (tamas), se budou vydávat za členy vlády (rājanya-rūpiṇaḥ) a vykořisťovat obyvatelstvo (prajās te bhakṣayiṣyanti). Dále také Śrīmad-Bhāgavatam (12.2.7-8) říká:

evaṁ prajābhir duṣṭābhir
ākīrṇe kṣiti-maṇḍale
brahma-viṭ-kṣatra-śūdrāṇāṁ
yo balī bhavitā nṛpaḥ

prajā hi lubdhai rājanyair
nirghṛṇair dasyu-dharmabhiḥ
ācchinna-dāra-draviṇā
yāsyanti giri-kānanam

Společnost je přirozeně rozdělena do čtyř tříd, jak uvádí Bhagavad-gītā (cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ). Je-li však tento systém zanedbán a různé vlastnosti a třídy společnosti nejsou brány v úvahu, výsledkem bude brahma-viṭ-kṣatra-śūdrāṇāṁ yo balī bhavitā nṛpaḥ-takzvaný kastovní systém brāhmaṇů, kṣatriyů, vaiśyů a śūdrů, který nebude mít žádný smysl. Kdokoliv, kdo se nějakým způsobem dostane k moci, pak bude králem či prezidentem, a obyvatelé (prajā) budou tak sužováni, že budou opouštět své domovy a odcházet do lesů (yāsyanti giri-kānanam). Budou chtít uniknout pronásledování nemilosrdných vládních úředníků, kteří se budou chovat jako zloději. Proto se musí široká veřejnost (prajā) připojit ke hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, hnutí Hare Kṛṣṇa, které je zvukovou inkarnací Nejvyšší Osobnosti Božství. Kali-kāle nāma-rūpe kṛṣṇa-avatāra—Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, se nyní zjevil jako inkarnace v podobě svého svatého jména. Pokud si obyvatelé budou vědomi Kṛṣṇy, mohou očekávat dobrou vládu a řádnou společnost, žít dokonalým životem a být vysvobozeni z pout hmotného bytí.

9.15.16

Verš

śrī-rājovāca
kiṁ tad aṁho bhagavato
rājanyair ajitātmabhiḥ
kṛtaṁ yena kulaṁ naṣṭaṁ
kṣatriyāṇām abhīkṣṇaśaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit se zeptal; kim — co; tat aṁhaḥ — ten přestupek; bhagavataḥ — vůči Nejvyšší Osobnosti Božství; rājanyaiḥ — členy královského rodu; ajita-ātmabhiḥ — kteří nedokázali ovládat své smysly, což vedlo k jejich poklesnutí; kṛtam — který byl spáchán; yena — kvůli němuž; kulam — dynastie; naṣṭam — byla zničena; kṣatriyāṇām — královského rodu; abhīkṣṇaśaḥ — znovu a znovu.

Překlad

Král Parīkṣit se zeptal Śukadevy Gosvāmīho: “Jakého přestupku se kṣatriyové, kteří nedovedli ovládat své smysly, vůči Pánu Paraśurāmovi, inkarnaci Nejvyšší Osobnosti Božství, dopustili, že opakovaně vyhlazoval jejich rod?”

9.15.17-19

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
haihayānām adhipatir
arjunaḥ kṣatriyarṣabhaḥ
dattaṁ nārāyaṇāṁśāṁśam
ārādhya parikarmabhiḥ

bāhūn daśa-śataṁ lebhe
durdharṣatvam arātiṣu
avyāhatendriyaujaḥ śrī-
tejo-vīrya-yaśo-balam

yogeśvaratvam aiśvaryaṁ
guṇā yatrāṇimādayaḥ
cacārāvyāhata-gatir
lokeṣu pavano yathā

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī odpověděl; haihayānām adhipatiḥ — král Haihayů; arjunaḥ — zvaný Kārtavīryārjuna; kṣatriya- ṛṣabhaḥ — nejlepší z kṣatriyů; dattam — Dattātreyu; nārāyaṇa-aṁśa- aṁśam — úplnou část úplné části Nārāyaṇa; ārādhya — poté, co uctíval; parikarmabhiḥ — uctíváním podle usměrňujících zásad; bāhūn — paží; daśa-śatam — tisíc (desetkrát sto); lebhe — získal; durdharṣatvam — výsadu, že bylo velice obtížné ho porazit; arātiṣu — uprostřed nepřátel; avyāhata — nepřemožitelný; indriya-ojaḥ — síla smyslů; śrī — krása; tejaḥ — vliv; vīrya — moc; yaśaḥ — sláva; balam — tělesná síla; yoga-īśvaratvam — schopnost ovládat získaná praktikováním mystické yogy; aiśvaryam — bohatství; guṇāḥ — vlastnosti; yatra — kde; aṇimā-ādayaḥ — osm druhů jógové dokonalosti (aṇimā, laghimā atd.); cacāra — putoval; avyāhata-gatiḥ — jehož nebylo možno zastavit; lokeṣu — po celém světě či vesmíru; pavanaḥ — vítr; yathā — jako.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Nejlepší z kṣatriyů, Kārtavīryārjuna, král Haihayů, uctíval Dattātreyu, úplnou expanzi Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇa, a díky tomu získal tisíc paží. Získal také požehnání, že ho žádní nepřátelé nebudou moci porazit, a dále neomezeně mocné smysly, krásu, vliv, sílu, slávu a mystickou moc, s níž může dosáhnout všech dokonalostí yogy, jako jsou například aṇimā a laghimā. Dokonale vybaven tímto bohatstvím putoval po celém vesmíru bez jakýchkoliv překážek, stejně jako vítr.

9.15.20

Verš

strī-ratnair āvṛtaḥ krīḍan
revāmbhasi madotkaṭaḥ
vaijayantīṁ srajaṁ bibhrad
rurodha saritaṁ bhujaiḥ

Synonyma

strī-ratnaiḥ — nádhernými ženami; āvṛtaḥ — obklopený; krīḍan — když si užíval; revā-ambhasi — ve vodách řeky jménem Revā či Narmadā; mada- utkaṭaḥ — nadmíru pyšný na své bohatství; vaijayantīm srajam — girlandou vítězství; bibhrat — ozdoben; rurodha — zastavil tok; saritam — řeky; bhujaiḥ — svými pažemi.

Překlad

Jednou, když si pyšný Kārtavīryārjuna užíval ve vodách řeky Narmady, obklopen nádhernými ženami a ozdoben girlandou vítězství, zastavil svými pažemi tok řeky.

9.15.21

Verš

viplāvitaṁ sva-śibiraṁ
pratisrotaḥ-sarij-jalaiḥ
nāmṛṣyat tasya tad vīryaṁ
vīramānī daśānanaḥ

Synonyma

viplāvitam — zaplaven; sva-śibiram — jeho tábor; pratisrotaḥ — jež tekla opačným směrem; sarit-jalaiḥ — vodou řeky; na — ne; amṛṣyat — mohl si nechat líbit; tasya — Kārtavīryārjuny; tat vīryam — tuto moc; vīramānī — považující se za velkého hrdinu; daśa-ānanaḥ — desetihlavý Rāvaṇa.

Překlad

Kārtavīryārjuna způsobil, že voda začala téci opačným směrem, a zaplavila tak tábor Rāvaṇy postavený na březích Narmady poblíž města Māhiṣmatī. Desetihlavý Rāvaṇa se považoval za velkého hrdinu a nemohl strpět Kārtavīryārjunovu moc. Nenechal si to tedy líbit.

Význam

Rāvaṇa se vydal na tažení, aby dobyl všechny cizí země (dig- vijaya). Utábořil se na břehu řeky Narmady poblíž města Māhiṣmatī.

9.15.22

Verš

gṛhīto līlayā strīṇāṁ
samakṣaṁ kṛta-kilbiṣaḥ
māhiṣmatyāṁ sanniruddho
mukto yena kapir yathā

Synonyma

gṛhītaḥ — násilím zajat; līlayā — velice snadno; strīṇām — žen; samakṣam — v přítomnosti; kṛta-kilbiṣaḥ — a tak jednal urážlivě; māhiṣmatyām — ve městě zvaném Māhiṣmatī; sanniruddhaḥ — byl uvězněn; muktaḥ — propuštěn; yena — jímž (Kārtavīryārjunou); kapiḥ yathā — jako se zachází s opicí.

Překlad

Když Rāvaṇa Kārtavīryārjunu urazil tím, že se ho pokusil zesměšnit v přítomnosti žen, Kārtavīryārjuna ho snadno zajal a uvěznil ve městě Māhiṣmatī, jako když lovec chytí opici. Pak ho s pohrdáním propustil.

9.15.23

Verš

sa ekadā tu mṛgayāṁ
vicaran vijane vane
yadṛcchayāśrama-padaṁ
jamadagner upāviśat

Synonyma

saḥ — on, Kārtavīryārjuna; ekadā — jednou; tu — ale; mṛgayām — když lovil; vicaran — toulající se; vijane — odlehlém; vane — v lese; yadṛcchayā — bez jakéhokoliv plánu; āśrama-padam — obydlí; jamadagneḥ — mudrce Jamadagniho; upāviśat — vstoupil do.

Překlad

Jednou, když se Kārtavīryārjuna bezcílně toulal odlehlým lesem a lovil zvěř, přišel k obydlí Jamadagniho.

Význam

Kārtavīryārjuna neměl v Jamadagniho obydlí co pohledávat, ale byl pyšný na svou neobyčejnou moc, a proto vešel dovnitř a urazil Paraśurāmu. To bylo začátkem jeho konce, neboť Paraśurāma ho za jeho urážku zabije.

9.15.24

Verš

tasmai sa naradevāya
munir arhaṇam āharat
sasainyāmātya-vāhāya
haviṣmatyā tapo-dhanaḥ

Synonyma

tasmai — jemu; saḥ — on (Jamadagni); naradevāya — králi Kārtavīryārjunovi; muniḥ — velký mudrc; arhaṇam — náčiní k uctívání; āharat — nabídl; sa-sainya — s jeho vojáky; amātya — jeho ministry; vāhāya — a vozy, slony, koňmi či muži, kteří nesli nosítka; haviṣmatyā — protože měl kāmadhenu, krávu, která může poskytnout všechno; tapaḥ-dhanaḥ — velký mudrc, jehož jedinou silou byla jeho askeze neboli jenž podstupoval přísnou askezi.

Překlad

Mudrc Jamadagni, který se v lese oddával přísné askezi, krále vlídně přijal i s jeho vojáky, ministry a nosiči. Zajistil vše potřebné k uctění svých hostů, neboť vlastnil krávu kāmadhenu, jež dokázala poskytnout cokoliv.

Význam

Brahma-saṁhitā nám sděluje, že duchovní svět-a zvláště planeta Goloka Vṛndāvan, kde žije Kṛṣṇa-je plný krav surabhi (surabhīr abhipālayantam). Kráva surabhi se také nazývá kāmadhenu. I když Jamadagni vlastnil pouze jednu kāmadhenu, mohl od ní získat vše, po čem toužil. Díky tomu byl schopen přijmout krále a s ním i mnoho pobočníků, ministrů, vojáků, zvířat a nosičů palankýnů. Když mluvíme o králi, rozumí se, že ho doprovází velká družina. Jamadagni dokázal náležitě přijmout všechny královy společníky a dosyta je nakrmit jídlem připraveným v ghí. Král žasl nad bohatstvím vznešeného mudrce, které pocházelo od jediné krávy, a začal mu ho závidět. To byl začátek jeho přestupku. Paraśurāma, inkarnace Nejvyšší Osobnosti Božství, zabil Kārtavīryārjunu za to, že byl příliš pyšný. Pokud někdo v hmotném světě vlastní neobvyklé bohatství, a potom zpyšní a dělá si, co se mu zlíbí, Nejvyšší Osobnost Božství ho potrestá. To je ponaučení plynoucí z tohoto příběhu, ve kterém se Paraśurāma rozhněval na Kārtavīryārjunu, zabil ho a pak celý svět jedenadvacetkrát zbavil všech kṣatriyů.

9.15.25

Verš

sa vai ratnaṁ tu tad dṛṣṭvā
ātmaiśvaryātiśāyanam
tan nādriyatāgnihotryāṁ
sābhilāṣaḥ sahaihayaḥ

Synonyma

saḥ — on (Kārtavīryārjuna); vai — jistě; ratnam — velký zdroj bohatství; tu — vskutku; tat — kāmadhenu ve vlastnictví Jamadagniho; dṛṣṭvā — když viděl; ātma-aiśvarya — jeho vlastní jmění; ati-śāyanam — které přesahovalo; tat — to; na — ne; ādriyata — ocenili; agnihotryām — po krávě, která se hodila k provádění oběti agnihotra; sa-abhilāṣaḥ — začal toužit; sa- haihayaḥ — se svými lidmi z rodu Haihayů.

Překlad

Kārtavīryārjuna usoudil, že Jamadagni je mocnější a bohatší než on, protože vlastní drahokam v podobě kāmadhenu. Proto ani on, ani jeho lidé, Haihayové, Jamadagniho přijetí nijak zvlášť neocenili. Naopak si přáli získat kāmadhenu, která se hodila k provádění oběti agnihotra.

Význam

Jamadagni byl mocnější než Kārtavīryārjuna, protože s přečištěným máslem, které získal od kāmadhenu, prováděl agnihotra-yajñu. Nedá se očekávat, že by takovou krávu vlastnil každý. Obyčejný člověk však může mít obyčejnou krávu, chránit ji, dojit dostatek mléka a z něho vyrábět máslo a přečištěné ghí, zvláště vhodné pro konání agnihotra-yajñi. Tu možnost má každý. Proto v Bhagavad-gītě Pán Kṛṣṇa nabádá k ochraně krav (go-rakṣya). To je důležité, protože když je o krávy dobře postaráno, budou dávat mléko v dostatečném množství. V Americe máme praktickou zkušenost, že na farmách naší Mezinárodní společnosti pro vědomí Kṛṣṇy poskytujeme kravám patřičnou ochranu a dostáváme mléka víc než dost. Na jiných farmách krávy nedávají tolik mléka jako u nás-naše krávy dobře vědí, že je nezabijeme, a proto jsou šťastné a v hojné míře nám dávají mléko. Tento pokyn Pána Kṛṣṇy-go-rakṣya-je tedy nesmírně významný. Celý svět se musí od Kṛṣṇy učit, jak žít šťastně bez nedostatků, pouze díky pěstování obilí (annād bhavanti bhūtāni) a ochraně krav (go- rakṣya). Kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyaṁ vaiśya-karma svabhāva-jam. Lidé, kteří náleží ke třetí společenské třídě, to znamená obchodníci, musejí pečovat o půdu, aby se na ní mohlo pěstovat obilí, a poskytovat ochranu kravám. To je příkaz Bhagavad-gīty. Ti, kdo jedí maso, budou proti ochraně krav protestovat, ale můžeme jim odpovědět tím, že Kṛṣṇa přikazuje ochraňovat především krávy, takže mohou jíst maso jiných, méně důležitých zvířat, jako jsou prasata, psi, kozy a ovce. Nikdy by však neměli brát život kravám, neboť to má zhoubné účinky na duchovní rozvoj celé společnosti.

9.15.26

Verš

havirdhānīm ṛṣer darpān
narān hartum acodayat
te ca māhiṣmatīṁ ninyuḥ
sa-vatsāṁ krandatīṁ balāt

Synonyma

haviḥ-dhānīm — kāmadhenu; ṛṣeḥ — velkého mudrce Jamadagniho; darpāt — jelikož byl pyšný na svou hmotnou sílu; narān — všechny své lidi (vojáky); hartum — ukrást či odvést; acodayat — navedl; te — Kārtavīryārjunovi lidé; ca — také; māhiṣmatīm — do sídelního města Kārtavīryārjuny; ninyuḥ — odvedli; sa-vatsām — s teletem; krandatīm — naříkající; balāt — protože byla odváděna násilím.

Překlad

Kārtavīryārjuna, pyšný na svou hmotnou sílu, navedl své lidi, aby Jamadagniho kāmadhenu ukradli. Muži ji pak naříkající i s jejím teletem odvlekli do Māhiṣmatī, Kārtavīryārjunova sídelního města.

Význam

V tomto verši je významné slovo havirdhānīm, které se vztahuje na krávu, která je potřebná k získávání havi neboli ghí nezbytného při obětech. Bhagavad-gītā (3.9) uvádí: yajñārthāt karmaṇo 'nyatra loko 'yaṁ karma-bandhanaḥ-jestliže neprovádíme yajñu, jsme nuceni se těžce lopotit pro smyslový požitek jako psi a prasata. To není žádná civilizace. Lidská bytost by se měla učit provádět yajñu. Yajñād bhavati parjanyaḥ. Jestliže se pravidelně konají oběti, bude dostatečné množství srážek, a když pravidelně prší, je země úrodná a vhodná k pěstování všeho potřebného k životu. Yajña je tedy nezbytná. Pro konání yajñi je nezbytné přečištěné máslo, a abychom ho získali, musíme chránit krávy. Z toho plyne, že když opustíme védský standard civilizace, budeme nevyhnutelně trpět. Takzvaní učenci a filozofové neznají tajemství úspěchu v životě, a proto strádají, vydáni napospas prakṛti neboli přírodě (prakṛteḥ kriyamāṇāni guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ). Přestože jsou však nuceni trpět, myslí si, že civilizace dělá pokrok (ahaṅkāra-vimūḍhātmā kartāham iti manyate). Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy si tedy klade za cíl obnovit civilizaci takového druhu, ve které bude každý šťastný. To je záměr našeho hnutí. Sarve sukhena bhavantu.

9.15.27

Verš

atha rājani niryāte
rāma āśrama āgataḥ
śrutvā tat tasya daurātmyaṁ
cukrodhāhir ivāhataḥ

Synonyma

atha — poté; rājani — když král; niryāte — odešel; rāmaḥ — Paraśurāma, nejmladší syn Jamadagniho; āśrame — do chýše; āgataḥ — vrátil se; śrutvā — když slyšel; tat — ten; tasya — Kārtavīryārjuny; daurātmyam — ohavný čin; cukrodha — nesmírně se rozzlobil; ahiḥ — had; iva — jako; āhataḥ — na něhož někdo šlápl nebo mu ublížil.

Překlad

Poté, když už byl Kārtavīryārjuna pryč i s kāmadhenu, se do āśramu vrátil Paraśurāma, nejmladší syn Jamadagniho. Jakmile slyšel o králově ohavném činu, rozzlobil se jako had, na něhož někdo šlápl.

9.15.28

Verš

ghoram ādāya paraśuṁ
satūṇaṁ varma kārmukam
anvadhāvata durmarṣo
mṛgendra iva yūthapam

Synonyma

ghoram — ukrutnou; ādāya — beroucí do ruky; paraśum — sekyru; sa- tūṇam — s toulcem; varma — štít; kārmukam — luk; anvadhāvata — pronásledoval; durmarṣaḥ — rozlícený Pán Paraśurāma; mṛgendraḥ — lev; iva — jako; yūthapam — (jde zaútočit) na slona.

Překlad

Rozlícený Pán Paraśurāma uchopil svou hrozivou sekyru, svůj štít, luk a toulec se šípy a pronásledoval Kārtavīryārjunu, tak jako lev pronásleduje slona.

9.15.29

Verš

tam āpatantaṁ bhṛgu-varyam ojasā
dhanur-dharaṁ bāṇa-paraśvadhāyudham
aiṇeya-carmāmbaram arka-dhāmabhir
yutaṁ jaṭābhir dadṛśe purīṁ viśan

Synonyma

tam — tohoto Pána Paraśurāmu; āpatantam — jdoucího za ním; bhṛgu- varyam — nejlepšího z dynastie Bhṛgua, Pána Paraśurāmu; ojasā — divoce; dhanuḥ-dharam — nesoucího luk; bāṇa — šípy; paraśvadha — sekyru; āyudham — ozbrojeného všemi těmito zbraněmi; aiṇeya-carma — černá jelení kůže; ambaram — zahalující jeho tělo; arka-dhāmabhiḥ — vypadajícími jako sluneční světlo; yutam jaṭābhiḥ — s vlasy; dadṛśe — viděl; purīm — do hlavního města; viśan — vstupujícího.

Překlad

Když král Kārtavīryārjuna vstupoval do svého sídelního města Māhiṣmatī Purī, spatřil Pána Paraśurāmu, nejlepšího z Bhṛguovy dynastie, jenž mu kráčel v patách se sekyrou, štítem, lukem a šípy v ruce. Byl zahalen do černé jelení kůže a prameny jeho spletených vlasů zářily jako světlo slunce.

9.15.30

Verš

acodayad dhasti-rathāśva-pattibhir
gadāsi-bāṇarṣṭi-śataghni-śaktibhiḥ
akṣauhiṇīḥ sapta-daśātibhīṣaṇās
tā rāma eko bhagavān asūdayat

Synonyma

acodayat — poslal do boje; hasti — se slony; ratha — s vozy; aśva — s koňmi; pattibhiḥ — a s pěšáky; gadā — s kyji; asi — s meči; bāṇa — s šípy; ṛṣṭi — se zbraněmi zvanými ṛṣṭi; śataghni — se zbraněmi zvanými śataghni; śaktibhiḥ — se zbraněmi zvanými śakti; akṣauhiṇīḥ — celé jednotky akṣauhiṇī; sapta-daśa — sedmnáct; ati-bhīṣaṇāḥ — velmi kruté; tāḥ — je všechny; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; ekaḥ — sám; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; asūdayat — zabil.

Překlad

Když Kārtavīryārjuna spatřil Paraśurāmu, ihned z něho dostal strach a poslal mnoho slonů, vozů, koní a pěšáků s kyji, meči, šípy a zbraněmi ṛṣṭi, śataghni, śakti a mnoha dalšími, aby proti němu bojovali. Vyslal celých sedmnáct akṣauhiṇī vojáků, aby ho zadrželi, ale Pán Paraśurāma je sám všechny pobil.

Význam

Slovo akṣauhiṇī označuje vojenskou jednotku složenou z 21 870 bojových vozů a slonů, 109 350 pěších vojáků a 65 610 koní. Přesný popis uvádí Mahābhārata, Ādi Parva, ve druhé kapitole:

eko ratho gajaś caikaḥ
narāḥ pañca padātayaḥ
trayaś ca turagās taj-jñaiḥ
pattir ity abhidhīyate

pattiṁ tu triguṇām etāṁ
viduḥ senāmukhaṁ budhāḥ
trīṇi senāmukhāny eko
gulma ity adhidhīyate

trayo gulmā gaṇo nāma
vāhinī tu gaṇās trayaḥ
śrutās tisras tu vāhinyaḥ
pṛtaneti vicakṣaṇaiḥ

camūs tu pṛtanās tisraś
caṁvas tisras tv anīkinī
anīkinīṁ daśa-guṇām
āhur akṣauhiṇīṁ budhāḥ

akṣauhiṇyas tu saṅkhyātā
rathānāṁ dvija-sattamāḥ
saṅkhyā-gaṇita-tattvajñaiḥ
sahasrāṇy eka-viṁśati

śatāny upari cāṣṭau ca
bhūyas tathā ca saptatiḥ
gajānāṁ tu parīmāṇaṁ
tāvad evātra nirdiśet

jñeyaṁ śata-sahasraṁ tu
sahasrāṇi tathā nava
narāṇām adhi pañcāśac
chatāni trīṇi cānaghāḥ

pañca-ṣaṣṭi-sahasrāṇi
tathāśvānāṁ śatāni ca
daśottarāṇi ṣaṭ cāhur
yathāvad abhisaṅkhyayā

etām akṣauhiṇīṁ prāhuḥ
saṅkhyā-tattva-vido janāḥ

“Jeden bojový vůz, jeden slon, pět pěšáků a tři koně tvoří jednotku, kterou znalci vojenské vědy nazývají patti. Moudří také vědí, že senāmukha je ztrojnásobená patti. Tři senāmukhy tvoří jednu gulmu, tři gulmy se nazývají gaṇa a tři gaṇy představují jednu vāhinī. Tři vāhinī označují znalci jako jednu pṛtanu, tři pṛtany se rovnají jedné camū a tři camū jsou jedna anīkinī. Deset anīkinī prohlašují moudří za jednu akṣauhiṇī. Znalci těchto počtů určují množství vozů v jedné akṣauhiṇī na 21 870, ó nejlepší z dvojzrozených, a slonů je tam stejně tolik. Pěších vojáků je 109 350 a koní 65 610. Tomu se říká akṣauhiṇī.”

9.15.31

Verš

yato yato ’sau praharat-paraśvadho
mano-’nilaujāḥ para-cakra-sūdanaḥ
tatas tataś chinna-bhujoru-kandharā
nipetur urvyāṁ hata-sūta-vāhanāḥ

Synonyma

yataḥ — kdekoliv; yataḥ — kdekoliv; asau — Pán Paraśurāma; praharat — sekající; paraśvadhaḥ — mistr v zacházení se svou zbraní, sekyrou neboli paraśu; manaḥ — jako mysl; anila — jako vítr; ojāḥ — mocný; para-cakra — nepřátelské vojenské síly; sūdanaḥ — ničitel; tataḥ — tam; tataḥ — a zase tam; chinna — usekané a rozházené; bhuja — ruce; ūru — nohy; kandharāḥ — plece; nipetuḥ — padali; urvyām — na zem; hata — zabití; sūta — vozatajové; vāhanāḥ — koně a sloni, na nichž seděli jezdci.

Překlad

Pán Paraśurāma byl mistrem v pobíjení vojska nepřítele a rychlostí mysli a větru rozsekával nepřátele svou sekyrou (paraśu). Všude, kam se vydal, padali jeho protivníci k zemi s usekanýma nohama, rukama i rameny a spolu s jejich vozataji i slony a koňmi, na kterých jeli, byli usmrceni.

Význam

Na začátku, když vojsko nepřítele čítalo obrovské množství bojujících vojáků, slonů a koní, Pán Paraśurāma vnikl mezi ně a zabíjel je rychlostí mysli. Když se potom poněkud unavil, zpomalil na rychlost větru a pokračoval v rázném pobíjení nepřátel. Mysl je rychlejší než vítr.

9.15.32

Verš

dṛṣṭvā sva-sainyaṁ rudhiraugha-kardame
raṇājire rāma-kuṭhāra-sāyakaiḥ
vivṛkṇa-varma-dhvaja-cāpa-vigrahaṁ
nipātitaṁ haihaya āpatad ruṣā

Synonyma

dṛṣṭvā — když viděl; sva-sainyam — své vojáky; rudhira-ogha-kardame — rozbahněném proudy krve; raṇa-ajire — na bojišti; rāma-kuṭhāra — sekyrou Pána Paraśurāmy; sāyakaiḥ — a šípy; vivṛkṇa — rozházené; varma — štíty; dhvaja — vlajky; cāpa — luky; vigraham — těla; nipātitam — padlá; haihayaḥ — Kārtavīryārjuna; āpatat — prudce se tam vřítil; ruṣā — dohnaný k zuřivosti.

Překlad

Pán Paraśurāma svou sekyrou a šípy rozbíjel na kusy štíty, vlajky, luky a těla Kārtavīryārjunových vojáků, kteří padli na bojišti, a rozbahnil zemi jejich krví. Když Kārtavīryārjuna viděl tuto prohru, rozzuřeně se vřítil na bitevní pole.

9.15.33

Verš

athārjunaḥ pañca-śateṣu bāhubhir
dhanuḥṣu bāṇān yugapat sa sandadhe
rāmāya rāmo ’stra-bhṛtāṁ samagraṇīs
tāny eka-dhanveṣubhir ācchinat samam

Synonyma

atha — poté; arjunaḥ — Kārtavīryārjuna; pañca-śateṣu — pět set; bāhubhiḥ — svými pažemi; dhanuḥṣu — k lukům; bāṇān — šípy; yugapat — současně; saḥ — on; sandadhe — přiložil; rāmāya — aby zabil Pána Paraśurāmu; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; astra-bhṛtām — ze všech vojáků, kteří vládnou zbraní; samagraṇīḥ — jasně nejlepší; tāni — všechny Kārtavīryārjunovy luky; eka-dhanvā — jenž měl jeden luk; iṣubhiḥ — šípy; ācchinat — roztříštil; samam — s.

Překlad

Kārtavīryārjuna pak svými tisíci pažemi současně přiložil šípy k pěti stům luků, aby Pána Paraśurāmu zabil. Pán Paraśurāma, nejlepší z bojovníků, však vystřelil svým jediným lukem tolik šípů, že všechny šípy a luky v Kārtavīryārjunových rukách ihned roztříštil.

9.15.34

Verš

punaḥ sva-hastair acalān mṛdhe ’ṅghripān
utkṣipya vegād abhidhāvato yudhi
bhujān kuṭhāreṇa kaṭhora-neminā
ciccheda rāmaḥ prasabhaṁ tv aher iva

Synonyma

punaḥ — znovu; sva-hastaiḥ — svýma rukama; acalān — kopce; mṛdhe — na bojišti; aṅghripān — stromy; utkṣipya — poté, co vyvrátil; vegāt — velkou silou; abhidhāvataḥ — toho, kdo se nezadržitelně řítil; yudhi — na bojiště; bhujān — všechny paže; kuṭhāreṇa — svou sekyrou; kaṭhora-neminā — která byla velice ostrá; ciccheda — rozsekal; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; prasabham — velkou silou; tu — ale; aheḥ iva — jako hlavu hada.

Překlad

Když byly jeho šípy rozbity na kusy, Kārtavīryārjuna vlastníma rukama vyvrátil mnoho stromů a kopců a znovu se nezadržitelně řítil na Pána Paraśurāmu, aby ho zabil. Tehdy však Paraśurāma s nesmírnou silou usekal svou sekyrou jeho paže, jako když se usekne hlava hadovi.

9.15.35-36

Verš

kṛtta-bāhoḥ śiras tasya
gireḥ śṛṅgam ivāharat
hate pitari tat-putrā
ayutaṁ dudruvur bhayāt

agnihotrīm upāvartya
savatsāṁ para-vīra-hā
samupetyāśramaṁ pitre
parikliṣṭāṁ samarpayat

Synonyma

kṛtta-bāhoḥ — Kārtavīryārjuny, jenž měl usekané paže; śiraḥ — hlava; tasya — jeho (Kārtavīryārjuny); gireḥ — hory; śṛṅgam — vrchol; iva — jako; āharat — (Paraśurāma) mu sťal; hate pitari — když byl jejich otec zabit; tat- putrāḥ — jeho synové; ayutam — deset tisíc; dudruvuḥ — uprchli; bhayāt — strachy; agnihotrīm — kāmadhenu; upāvartya — přivádějící; sa-vatsām — s jejím teletem; para-vīra-hā — Paraśurāma, který dovedl zabít hrdiny na straně nepřátel; samupetya — poté, co se vrátil; āśramam — do obydlí svého otce; pitre — svému otci; parikliṣṭām — která zakusila obrovské utrpení; samarpayat — předal.

Překlad

Poté Paraśurāma sťal jako vrchol hory hlavu již bezrukého Kārtavīryārjuny. Když deset tisíc Kārtavīryārjunových synů spatřilo, že jejich otec padl, všichni strachy utekli. Paraśurāma, jenž pobil své nepřátele, poté vysvobodil kāmadhenu, která prožila veliké utrpení, a přivedl ji i s teletem zpátky do svého obydlí, kde ji předal otci, Jamadagnimu.

9.15.37

Verš

sva-karma tat kṛtaṁ rāmaḥ
pitre bhrātṛbhya eva ca
varṇayām āsa tac chrutvā
jamadagnir abhāṣata

Synonyma

sva-karma — své činnosti; tat — všechny ty skutky; kṛtam — které byly vykonány; rāmaḥ — Paraśurāma; pitre — svému otci; bhrātṛbhyaḥ — svým bratrům; eva ca — jakož i; varṇayām āsa — popsal; tat — to; śrutvā — když vyslechl; jamadagniḥ — Paraśurāmův otec; abhāṣata — promluvil.

Překlad

Paraśurāma popsal svému otci a bratrům, jak zabil Kārtavīryārjunu. Když Jamadagni vyslechl vyprávění o těchto skutcích, ke svému synovi promluvil.

9.15.38

Verš

rāma rāma mahābāho
bhavān pāpam akāraṣīt
avadhīn naradevaṁ yat
sarva-devamayaṁ vṛthā

Synonyma

rāma rāma — můj milý synu Paraśurāmo; mahābāho — ó velký hrdino; bhavān — ty; pāpam — hříšné činy; akāraṣīt — spáchal jsi; avadhīt — zabil jsi; naradevam — krále; yat — který je; sarva-deva-mayam — vtělení všech polobohů; vṛthā — zbytečně.

Překlad

“Ó velký hrdino, můj milý synu Paraśurāmo, zbytečně jsi zabil krále, který je pokládán za vtělení všech polobohů, a spáchal jsi tak hřích.”

9.15.39

Verš

vayaṁ hi brāhmaṇās tāta
kṣamayārhaṇatāṁ gatāḥ
yayā loka-gurur devaḥ
pārameṣṭhyam agāt padam

Synonyma

vayam — my; hi — jistě; brāhmaṇāḥ — jsme kvalifikovaní brāhmaṇové; tāta — můj milý synu; kṣamayā — se schopností odpouštět; arhaṇatām — postavení uctívaných; gatāḥ — získali jsme; yayā — díky této vlastnosti; loka-guruḥ — duchovní učitel tohoto vesmíru; devaḥ — Pán Brahmā; pārameṣṭhyam — nejvyšší osoba ve vesmíru; agāt — získal; padam — postavení.

Překlad

“Můj milý synu, jsme všichni brāhmaṇové a obyčejní lidé nás uctívají pro naši schopnost odpouštět. Právě díky této vlastnosti získal Pán Brahmā, nejvyšší duchovní učitel tohoto vesmíru, své postavení.”

9.15.40

Verš

kṣamayā rocate lakṣmīr
brāhmī saurī yathā prabhā
kṣamiṇām āśu bhagavāṁs
tuṣyate harir īśvaraḥ

Synonyma

kṣamayā — pouhým odpouštěním; rocate — je příjemné; lakṣmīḥ — bohyni štěstí; brāhmī — v souvislosti s bráhmanskými vlastnostmi; saurī — bůh Slunce; yathā — jako; prabhā — sluneční světlo; kṣamiṇām — vůči brāhmaṇům, kteří takto odpouštějí; āśu — velice brzy; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tuṣyate — je potěšen; hariḥ — Pán; īśvaraḥ — svrchovaný vládce.

Překlad

“Povinností brāhmaṇy je pěstovat schopnost odpouštět, která září tak jako slunce. Ti, kdo odpouštějí, těší Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství.”

Význam

Různé osoby jsou krásné různými vlastnostmi. Cāṇakya Paṇḍita říká, že kukačka, přestože má černou barvu, je krásná díky svému sladkému hlasu. Podobně žena je krásná svou cudností a věrností svému muži a ošklivý člověk získá na kráse, když se stane moudrým učencem. Ve stejném duchu jsou svými vlastnostmi krásní brāhmaṇové, kṣatriyové, vaiśyové a śūdrové. Brāhmaṇové jsou krásní, když odpouštějí; kṣatriyové, když se chovají jako hrdinové a nikdy neutíkají z bitvy; vaiśyové, když obohacují kulturu a chrání krávy, a śūdrové, když věrně plní své povinnosti, jimiž těší své pány. Každý tedy zkrásní, když projeví své typické vlastnosti. A typickou vlastností brāhmaṇy, o které se mluví zde, je schopnost odpouštět.

9.15.41

Verš

rājño mūrdhābhiṣiktasya
vadho brahma-vadhād guruḥ
tīrtha-saṁsevayā cāṁho
jahy aṅgācyuta-cetanaḥ

Synonyma

rājñaḥ — krále; mūrdha-abhiṣiktasya — který je slavný jako svrchovaný panovník; vadhaḥ — zabití; brahma-vadhāt — než zabití brāhmaṇy; guruḥ — těžší; tīrtha-saṁsevayā — uctíváním svatých míst; ca — také; aṁhaḥ — hříšný čin; jahi — smyj; aṅga — můj milý synu; acyuta-cetanaḥ — plně si vědom Kṛṣṇy.

Překlad

“Můj milý synu, zabití krále, který je svrchovaným panovníkem, je těžší hřích než zabití brāhmaṇy. Nyní však můžeš tento velký hřích odčinit, když si budeš vědom Kṛṣṇy a půjdeš uctívat svatá místa.”

Význam

Ten, kdo se naprosto odevzdá Nejvyšší Osobnosti Božství, je oproštěn od všech hříchů (ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo mokṣayiṣyāmi mā śucaḥ). I ten nejhříšnější člověk je od toho dne či okamžiku, kdy se plně odevzdá Śrī Kṛṣṇovi, očištěn. Jamadagni však přesto chtěl, aby jeho syn Paraśurāma šel příkladem a uctíval svatá místa. Obyčejný člověk se nedokáže okamžitě odevzdat Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto se doporučuje, aby putoval z jednoho svatého místa na druhé, vyhledával tam svaté osoby, a tak se postupně zbavoval reakcí za své hříšné činy.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k patnácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Paraśurāma, válečnická inkarnace Pána”.

KAPITOLA ŠESTNÁCTÁ

Pán Paraśurāma ničí vládnoucí třídu světa

9.16.1

Verš

śrī-śuka uvāca
pitropaśikṣito rāmas
tatheti kuru-nandana
saṁvatsaraṁ tīrtha-yātrāṁ
caritvāśramam āvrajat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; pitrā — svým otcem; upaśikṣitaḥ — když dostal tuto radu; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; tathā iti — nechť se tak stane; kuru-nandana — ó synu Kuruovské dynastie, Mahārāji Parīkṣite; saṁvatsaram — celý jeden rok; tīrtha-yātrām — pouť na všechna svatá místa; caritvā — poté, co uskutečnil; āśramam — do svého obydlí; āvrajat — vrátil se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Můj milý Mahārāji Parīkṣite, synu Kuruovské dynastie, když Pán Paraśurāma dostal od otce tento příkaz, ihned souhlasil a řekl: “Nechť se tak stane.” Po celý jeden rok pak putoval po svatých místech a nato se vrátil do otcova obydlí.

9.16.2

Verš

kadācid reṇukā yātā
gaṅgāyāṁ padma-mālinam
gandharva-rājaṁ krīḍantam
apsarobhir apaśyata

Synonyma

kadācit — jednoho dne; reṇukā — Jamadagniho manželka, matka Pána Paraśurāmy; yātā — šla; gaṅgāyām — na břeh Gangy; padma-mālinam — ozdobeného girlandou z lotosových květů; gandharva-rājam — krále Gandharvů; krīḍantam — dovádějícího; apsarobhiḥ — s Apsarami (nebeskými kurtizánami); apaśyata — viděla.

Překlad

Když jednou šla Reṇukā, Jamadagniho žena, ke břehu řeky Gangy pro vodu, uviděla krále Gandharvů, ozdobeného girlandou z lotosů, jak v řece dovádí s nebeskými ženami (Apsarami).

9.16.3

Verš

vilokayantī krīḍantam
udakārthaṁ nadīṁ gatā
homa-velāṁ na sasmāra
kiñcic citraratha-spṛhā

Synonyma

vilokayantī — když hleděla na; krīḍantam — krále Gandharvů, který se věnoval těmto činnostem; udaka-artham — pro vodu; nadīm — k řece; gatā — jak šla; homa-velām — čas vykonat ohnivou oběť (homa); na sasmāra — nevzpomněla si; kiñcit — nepatrně; citraratha — krále Gandharvů jménem Citraratha; spṛhā — zatoužila po společnosti.

Překlad

Šla pro vodu z Gangy, ale když spatřila Citrarathu, krále Gandharvů, užívat si s nebeskými dívkami, pocítila k němu zvláštní náklonnost. Nevzpomněla si, že čas určený pro ohnivou oběť brzy pomine.

9.16.4

Verš

kālātyayaṁ taṁ vilokya
muneḥ śāpa-viśaṅkitā
āgatya kalaśaṁ tasthau
purodhāya kṛtāñjaliḥ

Synonyma

kāla-atyayam — plynutí času; tam — to; vilokya — když zjistila; muneḥ — velkého mudrce Jamadagniho; śāpa-viśaṅkitā — obávající se prokletí; āgatya — když se vrátila; kalaśam — nádobu na vodu; tasthau — stála; purodhāya — poté, co postavila před mudrce; kṛta-añjaliḥ — se sepjatýma rukama.

Překlad

Později Reṇukā zjistila, že čas vyhrazený pro oběť již uplynul, a jelikož se bála kletby od svého manžela, po návratu před něho pouze postavila nádobu s vodou a stála tam se sepjatýma rukama.

9.16.5

Verš

vyabhicāraṁ munir jñātvā
patnyāḥ prakupito ’bravīt
ghnataināṁ putrakāḥ pāpām
ity uktās te na cakrire

Synonyma

vyabhicāram — nevěru; muniḥ — velký mudrc Jamadagni; jñātvā — poznal; patnyāḥ — jeho manželky; prakupitaḥ — rozhněval se; abravīt — pravil; ghnata — zabijte; enām — ji; putrakāḥ — moji milí synové; pāpām — hříšnou; iti uktāḥ — jimž bylo řečeno; te — synové; na — ne; cakrire — splnili jeho příkaz.

Překlad

Velký mudrc Jamadagni poznal, že jeho žena mu byla v mysli nevěrná. Velmi se proto rozzlobil a řekl svým synům: “Zabijte tu hříšnou ženu, moji milí synové!” Ti však jeho příkaz nesplnili.

9.16.6

Verš

rāmaḥ sañcoditaḥ pitrā
bhrātṝn mātrā sahāvadhīt
prabhāva-jño muneḥ samyak
samādhes tapasaś ca saḥ

Synonyma

rāmaḥ — Pán Paraśurāma; sañcoditaḥ — nabádaný (zabít svou matku a bratry); pitrā — svým otcem; bhrātṝn — všechny své bratry; mātrā saha — s matkou; avadhīt — okamžitě zabil; prabhāva-jñaḥ — vědom si moci; muneḥ — velkého mudrce; samyak — zcela; samādheḥ — prostřednictvím meditace; tapasaḥ — prostřednictvím askeze; ca — také; saḥ — on.

Překlad

Tehdy Jamadagni nařídil svému nejmladšímu synovi, Paraśurāmovi, aby zabil své bratry, kteří neuposlechli příkazu, i matku, která myšlenkami zcizoložila. Jelikož Pán Paraśurāma znal moc svého otce, zkušeného v meditaci a askezi, ihned svou matku a bratry usmrtil.

Význam

Významné je slovo prabhāva-jñaḥ. Paraśurāma neváhal splnit otcův rozkaz, jelikož znal jeho moc. Věděl, že pokud odmítne nařízení vykonat, stihne ho prokletí, ale pokud ho vykoná, otec z něj bude mít radost, a tehdy bude moci požádat o požehnání, aby matka a bratři znovu ožili. O tom byl Paraśurāma přesvědčen, a proto se nezdráhal svou matku i bratry zabít.

9.16.7

Verš

vareṇa cchandayām āsa
prītaḥ satyavatī-sutaḥ
vavre hatānāṁ rāmo ’pi
jīvitaṁ cāsmṛtiṁ vadhe

Synonyma

vareṇa cchandayām āsa — vyzval, aby přijal požehnání, jaké bude chtít; prītaḥ — velice spokojený (s ním); satyavatī-sutaḥ — Jamadagni, syn Satyavatī; vavre — řekl; hatānām — mé mrtvé matky a bratrů; rāmaḥ — Paraśurāma; api — také; jīvitam — nechť žijí; ca — také; asmṛtim — žádné vzpomínky; vadhe — na to, že jsem je zabil.

Překlad

Jamadagni, syn Satyavatī, měl z Paraśurāmy velkou radost a vyzval ho, aby si řekl o požehnání, jaké bude chtít. Pán Paraśurāma odpověděl: “Nechť má matka a bratři znovu ožijí a nepamatují si, že jsem je zabil. To je požehnání, o které tě žádám.”

9.16.8

Verš

uttasthus te kuśalino
nidrāpāya ivāñjasā
pitur vidvāṁs tapo-vīryaṁ
rāmaś cakre suhṛd-vadham

Synonyma

uttasthuḥ — ihned vstali; te — matka a bratři Pána Paraśurāmy; kuśalinaḥ — šťastně naživu; nidrā-apāye — na konci tvrdého spánku; iva — jako; añjasā — velice brzy; pituḥ — svého otce; vidvān — vědom si; tapaḥ — askeze; vīryam — mocí; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; cakre — vykonal; suhṛt- vadham — zabití členů své rodiny.

Překlad

Díky Jamadagniho požehnání pak matka i bratři Pána Paraśurāmy okamžitě ožili a byli velice šťastní, jako kdyby se probudili z tvrdého spánku. Pán Paraśurāma zabil své příbuzné na příkaz svého otce, neboť si byl plně vědom jeho moci, askeze a učenosti.

9.16.9

Verš

ye ’rjunasya sutā rājan
smarantaḥ sva-pitur vadham
rāma-vīrya-parābhūtā
lebhire śarma na kvacit

Synonyma

ye — ti, kteří; arjunasya — Kārtavīryārjuny; sutāḥ — synové; rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; smarantaḥ — stále vzpomínající; sva-pituḥ vadham — zabití jejich otce (rukou Paraśurāmy); rāma-vīrya-parābhūtāḥ — poraženi vyšší silou Pána Paraśurāmy; lebhire — dosáhli; śarma — štěstí; na — ne; kvacit — kdykoliv.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, synové Kārtavīryārjuny, kteří podlehli nadřazené síle Paraśurāmy, nikdy nepocítili štěstí, neboť stále vzpomínali na to, jak byl jejich otec zabit.

Význam

Jamadagni svou askezí bezpochyby získal obrovskou moc, ale drobná chyba jeho nebohé ženy Reṇuky ho vedla k tomu, že nařídil její zabití. To byl hříšný čin, a proto ho z rukou synů Kārtavīryārjuny čekala smrt, jak se zde dočteme později. Pán Paraśurāma byl za usmrcení Kārtavīryārjuny rovněž poznamenán hříchem, i když nešlo o příliš velký přestupek. Člověk tedy musí jednat opatrně a s rozvahou, bez ohledu na to, zda je Kārtavīryārjunou, Pánem Paraśurāmou, Jamadagnim nebo kýmkoliv jiným. Jinak bude muset trpět následky za své hříšné jednání. To je ponaučení, které dostáváme z védských textů.

9.16.10

Verš

ekadāśramato rāme
sabhrātari vanaṁ gate
vairaṁ siṣādhayiṣavo
labdha-cchidrā upāgaman

Synonyma

ekadā — jednou; āśramataḥ — z Jamadagniho āśramu; rāme — když Pán Paraśurāma; sa-bhrātari — se svými bratry; vanam — do lesa; gate — odešel; vairam — pomstu plynoucí z dávného nepřátelství; siṣādhayiṣavaḥ — toužící uskutečnit; labdha-chidrāḥ — využili příležitosti; upāgaman — přišli k Jamadagniho obydlí.

Překlad

Jednou, když Paraśurāma spolu s Vasumānem a ostatními bratry odešel z āśramu do lesa, Kārtavīryārjunovi synové toho využili a přišli k Jamadagniho obydlí, aby pomstou ukojili svou zášť.

9.16.11

Verš

dṛṣṭvāgny-āgāra āsīnam
āveśita-dhiyaṁ munim
bhagavaty uttamaśloke
jaghnus te pāpa-niścayāḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — když viděli; agni-āgāre — na místě, kde se provádí ohnivá oběť; āsīnam — sedícího; āveśita — zcela pohrouženého v myšlenkách; dhiyam — inteligencí; munim — velkého mudrce Jamadagniho; bhagavati — o Nejvyšší Osobnosti Božství; uttama-śloke — Pánu, který je opěvován nejlepšími z vybraných modliteb; jaghnuḥ — zabili; te — synové Kārtavīryārjuny; pāpa-niścayāḥ — odhodlaní spáchat velice hříšný čin nebo zosobněné hříchy.

Překlad

Synové Kārtavīryārjuny byli odhodláni páchat hříšné činy. Když tedy viděli Jamadagniho, jak sedí u obětního ohně a medituje o Nejvyšší Osobnosti Božství, Pánu, který je opěvován nejlepšími z vybraných modliteb, chopili se příležitosti a zabili ho.

9.16.12

Verš

yācyamānāḥ kṛpaṇayā
rāma-mātrātidāruṇāḥ
prasahya śira utkṛtya
ninyus te kṣatra-bandhavaḥ

Synonyma

yācyamānāḥ — zahrnuti prosbami, aby jejího manžela nechali na živu; kṛpaṇayā — nebohou ženou bez ochránce; rāma-mātrā — matkou Pána Paraśurāmy; ati-dāruṇāḥ — velice krutí; prasahya — násilím; śiraḥ — hlavu Jamadagniho; utkṛtya — oddělili; ninyuḥ — odnesli; te — Kārtavīryārjunovi synové; kṣatra-bandhavaḥ — nikoliv kṣatriyové, ale zlotřilí synové kṣatriyů.

Překlad

Žalostnými modlitbami prosila Reṇukā, matka Paraśurāmy a manželka Jamadagniho, o život svého muže. Synové Kārtavīryārjuny, kteří postrádali vlastnosti kṣatriyů, však byli tak krutí, že mu navzdory jejím modlitbám usekli hlavu a odnesli ji pryč.

9.16.13

Verš

reṇukā duḥkha-śokārtā
nighnanty ātmānam ātmanā
rāma rāmeti tāteti
vicukrośoccakaiḥ satī

Synonyma

reṇukā — Reṇukā, Jamadagniho žena; duḥkha-śoka-artā — zarmoucená a naříkající (nad smrtí svého muže); nighnantī — bijící; ātmānam — vlastní tělo; ātmanā — sama; rāma — ó Paraśurāmo; rāma — ó Paraśurāmo; iti — tak; tāta — můj milý synu; iti — tak; vicukrośa — začala volat; uccakaiḥ — hlasitě; satī — nejpočestnější žena.

Překlad

Nanejvýš počestná Reṇukā, naříkající žalem nad smrtí svého manžela, se bila rukama do těla a hlasitě volala: “Ach Rāmo, můj drahý synu Rāmo!”

9.16.14

Verš

tad upaśrutya dūrasthā
hā rāmety ārtavat svanam
tvarayāśramam āsādya
dadṛśuḥ pitaraṁ hatam

Synonyma

tat — toto volání Reṇuky; upaśrutya — když slyšeli; dūra-sthāḥ — přestože se nacházeli daleko; hā rāma — ó Rāmo, Rāmo; iti — tak; ārta-vat — velice nešťastný; svanam — zvuk; tvarayā — kvapem; āśramam — do Jamadagniho obydlí; āsādya — když přišli; dadṛśuḥ — viděli; pitaram — otce; hatam — zabitého.

Překlad

I když byli synové Jamadagniho i s Pánem Paraśurāmou daleko od domova, jakmile uslyšeli volání Reṇuky, “Ó Rāmo, můj synu,” kvapem se vrátili do āśramu. Tam spatřili již zabitého otce.

9.16.15

Verš

te duḥkha-roṣāmarṣārti-
śoka-vega-vimohitāḥ
hā tāta sādho dharmiṣṭha
tyaktvāsmān svar-gato bhavān

Synonyma

te — všichni synové Jamadagniho; duḥkha — zármutku; roṣa — hněvu; amarṣa — pobouření; ārti — utrpení; śoka — a nářku; vega — vlivem; vimohitāḥ — zmateni; hā tāta — ó otče; sādho — velký světče; dharmiṣṭha — nejzbožnější muži; tyaktvā — opouštějící; asmān — nás; svaḥ-gataḥ — odešel jsi na nebeské planety; bhavān — ty.

Překlad

Synové Jamadagniho, hluboce zasaženi zármutkem, hněvem, pobouřením, bolestí a nářkem, bědovali: “Ó otče, nejzbožnější svatý muži, tys nás opustil a odešel jsi na nebeské planety!”

9.16.16

Verš

vilapyaivaṁ pitur dehaṁ
nidhāya bhrātṛṣu svayam
pragṛhya paraśuṁ rāmaḥ
kṣatrāntāya mano dadhe

Synonyma

vilapya — naříkající; evam — takto; pituḥ — svého otce; deham — tělo; nidhāya — poté, co svěřil; bhrātṛṣu — svým bratrům; svayam — sám; pragṛhya — uchopil; paraśum — sekyru; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; kṣatra-antāya — přivodit konec všech kṣatriyů; manaḥ — mysl; dadhe — rozhodnutý.

Překlad

Pán Paraśurāma, takto naříkající, svěřil bratrům otcovo mrtvé tělo a chopil se své sekyry, rozhodnutý sprovodit všechny kṣatriyi ze světa.

9.16.17

Verš

gatvā māhiṣmatīṁ rāmo
brahma-ghna-vihata-śriyam
teṣāṁ sa śīrṣabhī rājan
madhye cakre mahā-girim

Synonyma

gatvā — šel; māhiṣmatīm — na místo jménem Māhiṣmatī; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; brahma-ghna — kvůli zabití brāhmaṇy; vihata-śriyam — odsouzeno ke zkáze, zbaveno všeho bohatství; teṣām — jich všech (synů Kārtavīryārjuny a dalších kṣatriyských obyvatel); saḥ — on, Pán Paraśurāma; śīrṣabhiḥ — z hlav usekaných od jejich těl; rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; madhye — v oblasti Māhiṣmatī; cakre — vytvořil; mahā-girim — velkou horu.

Překlad

Ó králi, potom Pán Paraśurāma odešel do Māhiṣmatī, které již propadlo zkáze za hříšné zabití brāhmaṇy. Uprostřed tohoto města nakupil horu z hlav useknutých synům Kārtavīryārjuny.

9.16.18-19

Verš

tad-raktena nadīṁ ghorām
abrahmaṇya-bhayāvahām
hetuṁ kṛtvā pitṛ-vadhaṁ
kṣatre ’maṅgala-kāriṇi

triḥ-sapta-kṛtvaḥ pṛthivīṁ
kṛtvā niḥkṣatriyāṁ prabhuḥ
samanta-pañcake cakre
śoṇitodān hradān nava

Synonyma

tat-raktena — z krve Kārtavīryārjunových synů; nadīm — řeka; ghorām — strašlivá; abrahmaṇya-bhaya-āvahām — nahánějící strach králům, kteří nechovali žádnou úctu k bráhmanské kultuře; hetum — důvod; kṛtvā — beroucí; pitṛ-vadham — zabití jeho otce; kṣatre — když celá vládnoucí třída; amaṅgala-kāriṇi — jednala nepříznivým způsobem; triḥ-sapta-kṛtvaḥ — jedenadvacetkrát; pṛthivīm — celý svět; kṛtvā — učinil; niḥkṣatriyām — bez dynastie kṣatriyů; prabhuḥ — Nejvyšší Pán, Paraśurāma; samanta-pañcake — na místě zvaném Samanta-pañcaka; cakre — vytvořil; śoṇita-udān — naplněných krví místo vody; hradān — jezer; nava — devět.

Překlad

Z krve z těl těchto synů vytvořil Pán Paraśurāma děsivou řeku, jež naháněla strach králům, kteří neměli úctu k bráhmanské kultuře. Jelikož držitelé vládní moci páchali hříšné činy, Pán Paraśurāma pod záminkou odplaty za vraždu svého otce jedenadvacetkrát vyhladil všechny kṣatriyi z povrchu Země. Na místě zvaném Samanta-pañcaka dokonce vytvořil devět jezer naplněných jejich krví.

Význam

Paraśurāma je Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, jehož věčným posláním je paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām-chránit oddané a ničit ateisty. Zabíjet všechny hříšné lidi je jedním z úkolů inkarnace Boha. Pán Paraśurāma jedenadvacetkrát zabil všechny kṣatriyi, neboť odpírali poslušnost bráhmanské kultuře. To, že mu kṣatriyové zabili otce, byla jen záminka. Skutečným důvodem bylo, že členové vládnoucí třídy měli poskvrněný charakter a jejich činnosti nebyly vůbec příznivé. Význam bráhmanské kultury zdůrazňují všechny śāstry, zejména pak Bhagavad-gītā (cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ). Je dáno přírodními zákony, že pokud je vláda nezodpovědná a hříšná a nedbá na bráhmanskou kulturu-ať už v době Paraśurāmy, nebo v současnosti-zjeví se inkarnace Boha, jako byl Paraśurāma, a přivodí zkázu v podobě požáru, hladomoru, epidemie nebo nějaké jiné pohromy. Kdykoliv dojde k tomu, že vláda nectí svrchovanost Osobnosti Božství a opomíjí chránit systém varṇāśrama-dharmy, nevyhnutelně bude muset čelit pohromám podobným té, kterou v dávných dobách způsobil Pán Paraśurāma.

9.16.20

Verš

pituḥ kāyena sandhāya
śira ādāya barhiṣi
sarva-devamayaṁ devam
ātmānam ayajan makhaiḥ

Synonyma

pituḥ — svého otce; kāyena — s tělem; sandhāya — když spojil; śiraḥ — hlavu; ādāya — když uložil; barhiṣi — na trávu kuśa; sarva-deva-mayam — všeprostupující Osobnost Božství, pána všech polobohů; devam — Pána Vāsudevu; ātmānam — který je přítomný všude jako Nadduše; ayajat — uctíval; makhaiḥ — oběťmi.

Překlad

Poté Pán Paraśurāma připojil otcovu hlavu k mrtvému tělu a celé tělo i s hlavou uložil na trávu kuśa. Prováděním obětí pak začal uctívat Pána Vāsudevu, který je všeprostupující Nadduší všech polobohů a každé živé bytosti.

9.16.21-22

Verš

dadau prācīṁ diśaṁ hotre
brahmaṇe dakṣiṇāṁ diśam
adhvaryave pratīcīṁ vai
udgātre uttarāṁ diśam

anyebhyo ’vāntara-diśaḥ
kaśyapāya ca madhyataḥ
āryāvartam upadraṣṭre
sadasyebhyas tataḥ param

Synonyma

dadau — daroval; prācīm — východní; diśam — stranu; hotre — knězi zvanému hotā; brahmaṇe — knězi zvanému brahmā; dakṣiṇām — jižní; diśam — stranu; adhvaryave — knězi zvanému adhvaryu; pratīcīm — západní stranu; vai — vskutku; udgātre — knězi zvanému udgātā; uttarām — severní; diśam — stranu; anyebhyaḥ — dalším; avāntara-diśaḥ — různé oblasti (severovýchodní, jihovýchodní, severozápadní a jihozápadní); kaśyapāya — Kaśyapovi Munimu; ca — také; madhyataḥ — prostřední část; āryāvartam — část zvanou Āryāvarta; upadraṣṭre — knězi upadraṣṭā, který dohlížel na správné vyslovování manter; sadasyebhyaḥ — sadasyům, pomocným kněžím; tataḥ param — vše, co zbývalo.

Překlad

Po dokončení oběti daroval Pán Paraśurāma východní stranu knězi hotā, jih knězi brahmā, západ knězi adhvaryu, sever knězi udgātā a čtyři oblasti ležící mezi jednotlivými světovými stranami-severovýchodní, jihovýchodní, severozápadní a jihozápadní-zbývajícím kněžím. Prostředek daroval Kaśyapovi a místo zvané Āryāvarta knězi upadraṣṭā. Vše, co zbývalo, rozdal pomocným kněžím, kterým se říká sadasyové.

Význam

Āryāvarta je název území v Indii mezi Himálajem a pohořím Vindhya.

9.16.23

Verš

tataś cāvabhṛtha-snāna-
vidhūtāśeṣa-kilbiṣaḥ
sarasvatyāṁ mahā-nadyāṁ
reje vyabbhra ivāṁśumān

Synonyma

tataḥ — proto; ca — i; avabhṛtha-snāna — koupelí po dokončení oběti; vidhūta — očištěné; aśeṣa — nekonečné; kilbiṣaḥ — jehož reakce za hříšné činy; sarasvatyām — na břehu velké řeky Sarasvatī; mahā-nadyām — jedna z největších řek v Indii; reje — Pán Paraśurāma vypadal; vyabbhraḥ — bez mraků; iva aṁśumān — jako slunce.

Překlad

Poté, co Pán Paraśurāma dokončil obřadní oběti, vykonal koupel zvanou avabhṛtha-snāna. Když stál na břehu velké řeky Sarasvatī, očištěný od všech hříchů, vypadal jako slunce na jasném nebi bez mraků.

Význam

V Bhagavad-gītě (3.9) je uvedeno: yajñārthāt karmaṇo 'nyatra loko 'yaṁ karma-bandhanaḥ-“Práci je třeba konat jako oběť Viṣṇuovi, neboť jinak poutá k tomuto hmotnému světu.” Karma-bandhanaḥ znamená opakovaně přijímat jedno hmotné tělo za druhým. Tento koloběh zrození a smrti představuje celý problém našeho života. Proto je doporučeno provádět yajñu určenou k uspokojení Pána Viṣṇua. Pán Paraśurāma se musel zodpovídat za hříšné jednání, přestože byl Nejvyšší Osobností Božství. Každý v tomto hmotném světě, i kdyby byl sebeopatrnější, nutně páchá nějaké hříšné činnosti, i přesto že nechce. Při chůzi po ulici například zašlápne mnoho mravenců a jiného hmyzu, a tak nevědomky zabije mnoho živých bytostí. Proto je předepsána védská pañca-yajña, pět různých obětí. V současném věku Kali se však všem lidem dostalo velkého ústupku. Yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi su-medhasaḥ-můžeme uctívat Pána Caitanyu, skrytou inkarnaci Kṛṣṇy. Kṛṣṇa-varṇaṁ tviṣākṛṣṇam—přestože je samotný Kṛṣṇa, stále zpívá Hare Kṛṣṇa a káže vědomí Kṛṣṇy. Tuto inkarnaci se doporučuje uctívat zpíváním, saṅkīrtana-yajñou. Ta je zvláštní výsadou, která zachraňuje lidi před utrpením způsobeným vědomým či nevědomým hříšným jednáním. Obklopují nás nekonečné hříchy, a proto je naší povinností začít rozvíjet vědomí Kṛṣṇy a zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru.

9.16.24

Verš

sva-dehaṁ jamadagnis tu
labdhvā saṁjñāna-lakṣaṇam
ṛṣīṇāṁ maṇḍale so ’bhūt
saptamo rāma-pūjitaḥ

Synonyma

sva-deham — své vlastní tělo; jamadagniḥ — velký mudrc Jamadagni; tu — ale; labdhvā — když znovu získal; saṁjñāna-lakṣaṇam — projevující všechny známky života, poznání a paměť; ṛṣīṇām — z velkých ṛṣiů; maṇḍale — ve skupině sedmi hvězd; saḥ — on, Jamadagni; abhūt — později se stal; saptamaḥ — sedmý; rāma-pūjitaḥ — díky uctívání prováděném Pánem Paraśurāmou.

Překlad

Jamadagni tak byl díky uctívání prováděném Pánem Paraśurāmou přiveden zpátky k životu s dokonale zachovanou pamětí a stal se jedním ze sedmi mudrců ve skupině sedmi hvězd.

Význam

Sedm hvězd, které obíhají kolem polárky v zenitu, se nazývají saptarṣi-maṇḍala. Na těchto sedmi hvězdách, které tvoří nejvyšší část našeho planetárního systému, sídlí sedm mudrců: Kaśyapa, Atri, Vasiṣṭha, Viśvāmitra, Gautama, Jamadagni a Bharadvāja. Těchto sedm hvězd je vidět každou noc a během dvaceti čtyř hodin oběhne po své oběžné dráze kolem polárky. Spolu s nimi obíhají i všechny ostatní hvězdy směrem od východu k západu. Vyšší část vesmíru se nazývá severem a nižší část jihem. Totéž známe z běžného života-když čteme mapu, pokládáme také její horní část za sever.

9.16.25

Verš

jāmadagnyo ’pi bhagavān
rāmaḥ kamala-locanaḥ
āgāminy antare rājan
vartayiṣyati vai bṛhat

Synonyma

jāmadagnyaḥ — syn Jamadagniho; api — rovněž; bhagavān — Osobnost Božství; rāmaḥ — Pán Paraśurāma; kamala-locanaḥ — jehož oči jsou jako okvětní lístky lotosu; āgāmini — nadcházející; antare — v manvantaře, éře jednoho Manua; rājan — ó králi Parīkṣite; vartayiṣyati — bude hlásat; vai — jistě; bṛhat — védské poznání.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, v příští manvantaře bude syn Jamadagniho, Pán Paraśurāma, Osobnost Božství s lotosovýma očima, významným hlasatelem védského poznání. Jinými slovy, stane se jedním ze sedmi mudrců.

9.16.26

Verš

āste ’dyāpi mahendrādrau
nyasta-daṇḍaḥ praśānta-dhīḥ
upagīyamāna-caritaḥ
siddha-gandharva-cāraṇaiḥ

Synonyma

āste — stále žije; adya api — ještě dodnes; mahendra-adrau — v hornaté zemi zvané Mahendra; nyasta-daṇḍaḥ — poté, co odložil všechny zbraně kṣatriyi (luk, šípy a sekyru); praśānta — nyní zcela spokojený jako brāhmaṇa; dhīḥ — s takovou inteligencí; upagīyamāna-caritaḥ — uctívaný pro svůj vznešený charakter a činy; siddha-gandharva-cāraṇaiḥ — nebeskými bytostmi, jako jsou obyvatelé Gandharvaloky, Siddhaloky a Cāraṇaloky.

Překlad

Pán Paraśurāma odložil všechny zbraně kṣatriyi a dodnes žije zcela spokojen jako moudrý brāhmaṇa v hornaté zemi zvané Mahendra. Pro jeho vznešený charakter a činy ho stále uctívají nebeské bytosti, jako jsou Siddhové, Cāraṇové a Gandharvové, a modlí se k němu.

9.16.27

Verš

evaṁ bhṛguṣu viśvātmā
bhagavān harir īśvaraḥ
avatīrya paraṁ bhāraṁ
bhuvo ’han bahuśo nṛpān

Synonyma

evam — takto; bhṛguṣu — v dynastii Bhṛgua; viśva-ātmā — duše vesmíru, Nadduše; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; hariḥ — Pán; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; avatīrya — když se zjevil jako inkarnace; param — velkou; bhāram — břímě; bhuvaḥ — světa; ahan — zabil; bahuśaḥ — mnohokrát; nṛpān — krále.

Překlad

Nejvyšší duše, Nejvyšší Osobnost Božství, Pán a svrchovaný vládce takto sestoupil jako inkarnace v dynastii Bhṛgua a zbavil vesmír břímě v podobě nežádoucích králů tím, že je mnohokrát vyhladil.

9.16.28

Verš

gādher abhūn mahā-tejāḥ
samiddha iva pāvakaḥ
tapasā kṣātram utsṛjya
yo lebhe brahma-varcasam

Synonyma

gādheḥ — Mahārājovi Gādhimu; abhūt — narodil se; mahā-tejāḥ — velice mocný; samiddhaḥ — planoucí; iva — jako; pāvakaḥ — oheň; tapasā — askezí; kṣātram — postavení kṣatriyi; utsṛjya — vzdal se; yaḥ — ten, kdo (Viśvāmitra); lebhe — získal; brahma-varcasam — vlastnosti brāhmaṇy.

Překlad

Viśvāmitra, syn Mahārāje Gādhiho, byl mocný jako plameny ohně. Ze svého původního postavení kṣatriyi se pomocí askeze stal mocným brāhmaṇou.

Význam

Śukadeva Gosvāmī dovyprávěl o Pánu Paraśurāmovi a nyní začíná vyprávět o Viśvāmitrovi. Z Paraśurāmova příběhu vidíme, že i když Paraśurāma patřil k bráhmanské třídě, vzhledem k okolnostem musel jednat jako kṣatriya. Později, když už nevystupoval v úloze kṣatriyi, se znovu stal brāhmaṇou a vrátil se na Mahendra-parvatu. Viśvāmitra se zase narodil v rodině kṣatriyů, ale pomocí askeze dosáhl postavení brāhmaṇy. Tyto události potvrzují výroky śāster, že brāhmaṇa se může stát kṣatriyou, kṣatriya se může stát brāhmaṇou či vaiśyou a vaiśya se může stát brāhmaṇou tím, že získá potřebné vlastnosti. Společenské postavení tedy nezávisí na původu. Nārada to potvrzuje ve Śrīmad-Bhāgavatamu (7.11.35):

yasya yal lakṣaṇaṁ proktaṁ
puṁso varṇābhivyañjakam
yad anyatrāpi dṛśyeta
tat tenaiva vinirdiśet

“Pokud někdo projevuje znaky brāhmaṇy, kṣatriyi, vaiśyi či śūdry, má být nazýván podle nich i v případě, že se narodil v nějaké jiné třídě.” Abychom poznali, kdo je brāhmaṇa a kdo kṣatriya, musíme zvážit, jaké vlastnosti má a jaké činnosti provádí. Pokud se všichni nekvalifikovaní śūdrové stanou takzvanými brāhmaṇy a kṣatriyi, nebude možné udržet ve společnosti pořádek. Nutně se objeví rozpory, lidská společnost se změní ve zvířecí a na celém světě zavládnou pekelné poměry.

9.16.29

Verš

viśvāmitrasya caivāsan
putrā eka-śataṁ nṛpa
madhyamas tu madhucchandā
madhucchandasa eva te

Synonyma

viśvāmitrasya — Viśvāmitry; ca — také; eva — jistě; āsan — byli; putrāḥ — synové; eka-śatam — 101; nṛpa — ó králi Parīkṣite; madhyamaḥ — prostřední; tu — vskutku; madhucchandāḥ — známý jako Madhucchandā; madhucchandasaḥ — zvaní Madhucchandové; eva — jistě; te — ti všichni.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Viśvāmitra měl 101 synů, z nichž prostřední se jmenoval Madhucchandā. Podle něho byli všichni ostatní synové nazýváni Madhucchandové.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti uvádí následující výrok Véd: tasya ha viśvāmitrasyaika-śataṁ putrā āsuḥ pañcāśad eva jyāyāṁso madhucchandasaḥ pañcāśat kanīyāṁsaḥ. “Viśvāmitra měl 101 synů. Padesát jich bylo starších než Madhucchandā a padesát mladších.”

9.16.30

Verš

putraṁ kṛtvā śunaḥśephaṁ
devarātaṁ ca bhārgavam
ājīgartaṁ sutān āha
jyeṣṭha eṣa prakalpyatām

Synonyma

putram — syna; kṛtvā — přijal; śunaḥśepham — který se jmenoval Śunaḥśepha; devarātam — Devarāta, jemuž polobozi zachránili život; ca — také; bhārgavam — narozen v dynastii Bhṛgua; ājīgartam — Ajīgartova syna; sutān — svým vlastním synům; āha — nařídil; jyeṣṭhaḥ — nejstaršího; eṣaḥ — Śunaḥśephu; prakalpyatām — aby pokládali za.

Překlad

Viśvāmitra adoptoval syna Ajīgarty Śunaḥśephu, jenž se narodil v dynastii Bhṛgua a byl též známý jako Devarāta. Ostatním synům nařídil, aby přijali Śunaḥśephu za svého nejstaršího bratra.

9.16.31

Verš

yo vai hariścandra-makhe
vikrītaḥ puruṣaḥ paśuḥ
stutvā devān prajeśādīn
mumuce pāśa-bandhanāt

Synonyma

yaḥ — ten, kdo (Śunaḥśepha); vai — jistě; hariścandra-makhe — během yajñi krále Hariścandry; vikrītaḥ — byl prodán; puruṣaḥ — člověk; paśuḥ — obětní zvíře; stutvā — modlil se; devān — k polobohům; prajā-īśa-ādīn — v čele s Pánem Brahmou; mumuce — byl propuštěn na svobodu; pāśa- bandhanāt — z provazů, jimiž byl spoután jako zvíře.

Překlad

Śunaḥśephu jeho otec prodal, aby sloužil jako lidská oběť, která měla být obětována při yajñi krále Hariścandry. Když byl Śunaḥśepha přiveden do obětní arény, modlil se k polobohům o záchranu a jejich milostí byl propuštěn na svobodu.

Význam

Zde je vylíčen příběh Śunaḥśephy. Když měl Hariścandra obětovat svého syna Rohitu, Rohita se zachránil tím, že koupil Śunaḥśephu, aby byl obětován místo něho. Śunaḥśephu jeho otec prodal Mahārājovi Hariścandrovi proto, že se jednalo o prostředního syna, mezi nejstarším a nejmladším. Ukazuje se, že obětování člověka při yajñi místo zvířete se provádí již velice dlouho.

9.16.32

Verš

yo rāto deva-yajane
devair gādhiṣu tāpasaḥ
deva-rāta iti khyātaḥ
śunaḥśephas tu bhārgavaḥ

Synonyma

yaḥ — ten, kdo (Śunaḥśepha); rātaḥ — byl ochráněný; deva-yajane — v aréně určené k uctívání polobohů; devaiḥ — právě těmito polobohy; gādhiṣu — v dynastii Gādhiho; tāpasaḥ — pokročilý v duchovním životě; deva-rātaḥ — ochráněný polobohy; iti — tak; khyātaḥ — proslulý; śunaḥśephaḥ tu — a také Śunaḥśepha; bhārgavaḥ — v dynastii Bhṛgua.

Překlad

Třebaže se Śunaḥśepha narodil v dynastii Bhārgavů, byl vysoce pokročilý v duchovním životě, a proto jej polobozi účastnící se oběti zachránili. Následkem toho rovněž proslul jako potomek Gādhiho jménem Devarāta.

9.16.33

Verš

ye madhucchandaso jyeṣṭhāḥ
kuśalaṁ menire na tat
aśapat tān muniḥ kruddho
mlecchā bhavata durjanāḥ

Synonyma

ye — ti, kteří; madhucchandasaḥ — synové Viśvāmitry přezdívaní Madhucchandové; jyeṣṭhāḥ — nejstarší; kuśalam — výborný; menire — přijali; na — ne; tat — ten (návrh, aby ho pokládali za nejstaršího syna); aśapat — proklel; tān — všechny syny; muniḥ — Viśvāmitra Muni; kruddhaḥ — rozzlobený; mlecchāḥ — neposlušni védských zásad; bhavata — všichni se staňte; durjanāḥ — špatní synové.

Překlad

Padesát starších Madhucchandů, synů Viśvāmitry, s otcovou žádostí, aby považovali Śunaḥśephu za nejstaršího syna, nesouhlasilo. Rozzlobený Viśvāmitra je proto proklel: “Jste špatní synové. Nechť se všichni stanete mlecchy, kteří se staví proti zásadám védské kultury!”

Význam

Ve védské literatuře se vyskytují pojmenování jako mleccha a yavana. Mlecchové jsou ti, kdo se neřídí védskými zásadami. Viśvāmitra Muni proklel své syny, aby se stali právě takovými mlecchy. V dřívějších dobách jich bylo méně, ale v současné Kali-yuze není třeba nikoho proklínat, neboť lidé se rodí automaticky jako mlecchové. Toto je pouhý začátek Kali-yugy, ale na jejím konci budou veškeré obyvatelstvo tvořit jen samí mlecchové, jelikož nikdo nebude následovat védské zásady. Tehdy se zjeví inkarnace Kalkiho, který svým mečem všechny mlecchy bez rozdílu zabije (mleccha-nivaha-nidhane kalayasi kara-bālam).

9.16.34

Verš

sa hovāca madhucchandāḥ
sārdhaṁ pañcāśatā tataḥ
yan no bhavān sañjānīte
tasmiṁs tiṣṭhāmahe vayam

Synonyma

saḥ — prostřední syn Viśvāmitry; ha — jistě; uvāca — pravil; madhucchandāḥ — Madhucchandā; sārdham — s; pañcāśatā — druhých padesát synů zvaných Madhucchandové; tataḥ — poté, co byla první polovina prokleta; yat — co; naḥ — nám; bhavān — ó otče; sañjānīte — jak si přeješ; tasmin — v tom; tiṣṭhāmahe — zůstaneme; vayam — my všichni.

Překlad

Když byli starší Madhucchandové prokleti, mladších padesát i se samotným Madhucchandou přišlo za otcem a přistoupilo na jeho návrh. “Milý otče,” řekli, “učiníme vše, co si budeš přát.”

9.16.35

Verš

jyeṣṭhaṁ mantra-dṛśaṁ cakrus
tvām anvañco vayaṁ sma hi
viśvāmitraḥ sutān āha
vīravanto bhaviṣyatha
ye mānaṁ me ’nugṛhṇanto
vīravantam akarta mām

Synonyma

jyeṣṭham — nejstarší; mantra-dṛśam — znalec manter; cakruḥ — přijali; tvām — tebe; anvañcaḥ — souhlasíme, že budeme následovat; vayam — my; sma — jistě; hi — určitě; viśvāmitraḥ — velký mudrc Viśvāmitra; sutān — poslušným synům; āha — řekl; vīra-vantaḥ — otci synů; bhaviṣyatha — stanete se v budoucnosti; ye — vy všichni, kteří; mānam — čest; me — moje; anugṛhṇantaḥ — přijali; vīra-vantam — otcem řádných synů; akarta — učinili jste; mām — mě.

Překlad

Tak mladší Madhucchandové přijali Śunaḥśephu za svého nejstaršího bratra a řekli mu: “Budeme plnit tvé příkazy.” Viśvāmitra pak svým poslušným synům řekl: “Jsem velice spokojen, že jste Śunaḥśephu přijali jako nejstaršího bratra. Tím, že jste uposlechli můj pokyn, jste ze mě učinili otce řádných synů, a proto vám všem dávám požehnání, abyste se také stali otci.”

Význam

Ze sta synů jich polovina Viśvāmitru neuposlechla, jelikož nepřijali Śunaḥśephu za svého nejstaršího bratra, ale druhá polovina jeho příkaz ctila. Otec proto poslušným synům požehnal, že se také stanou otci. Jinak by i oni byli prokleti, že budou mlecchy bez synů.

9.16.36

Verš

eṣa vaḥ kuśikā vīro
devarātas tam anvita
anye cāṣṭaka-hārīta-
jaya-kratumad-ādayaḥ

Synonyma

eṣaḥ — tento (Śunaḥśepha); vaḥ — jako vy; kuśikāḥ — ó Kuśikové; vīraḥ — můj syn; devarātaḥ — zvaný Devarāta; tam — jeho; anvita — poslouchejte; anye — další; ca — také; aṣṭaka — Aṣṭaka; hārīta — Hārīta; jaya — Jaya; kratumat — Kratumān; ādayaḥ — a jiní.

Překlad

Viśvāmitra pravil: “Ó Kuśikové (potomci Kauśiky), tento Devarāta je můj syn a je jedním z vás. Prosím, poslouchejte jeho nařízení.” Ó králi Parīkṣite, Viśvāmitra měl ještě mnoho jiných synů jako například Aṣṭaku, Hārītu, Jayu a Kratumāna.

9.16.37

Verš

evaṁ kauśika-gotraṁ tu
viśvāmitraiḥ pṛthag-vidham
pravarāntaram āpannaṁ
tad dhi caivaṁ prakalpitam

Synonyma

evam — tak (někteří synové byli prokleti a jiní naopak požehnáni); kauśika-gotram — dynastie Kauśiky; tu — jistě; viśvāmitraiḥ — podle synů Viśvāmitry; pṛthak-vidham — rozličná; pravara-antaram — vzájemných rozdílů; āpannam — nabyla; tat — ta; hi — jistě; ca — také; evam — tak; prakalpitam — určeno.

Překlad

Některé ze svých synů Viśvāmitra proklel a jiným požehnal a jednoho syna také adoptoval. Dynastie Kauśiky byla tedy různorodá, ale Devarāta byl ze všech synů považován za nejstaršího.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k šestnácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Pán Paraśurāma ničí vládnoucí třídu světa”.

KAPITOLA SEDMNÁCTÁ

Dynastie potomků Purūravy

9.17.1-3

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
yaḥ purūravasaḥ putra
āyus tasyābhavan sutāḥ
nahuṣaḥ kṣatravṛddhaś ca
rajī rābhaś ca vīryavān

anenā iti rājendra
śṛṇu kṣatravṛdho ’nvayam
kṣatravṛddha-sutasyāsan
suhotrasyātmajās trayaḥ

kāśyaḥ kuśo gṛtsamada
iti gṛtsamadād abhūt
śunakaḥ śaunako yasya
bahvṛca-pravaro muniḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; yaḥ — ten, který; purūravasaḥ — Purūravy; putraḥ — syn; āyuḥ — jeho jméno bylo Āyu; tasya — jeho; abhavan — byli; sutāḥ — synové; nahuṣaḥ — Nahuṣa; kṣatravṛddhaḥ ca — a Kṣatravṛddha; rajī — Rajī; rābhaḥ — Rābha; ca — také; vīryavān — velice mocní; anenāḥ — Anenā; iti — takto; rāja-indra — ó Mahārāji Parīkṣite; śṛṇu — slyš ode mě; kṣatravṛdhaḥ — Kṣatravṛddhy; anvayam — dynastie; kṣatravṛddha — Kṣatravṛddhy; sutasya — syna; āsan — byli; suhotrasya — Suhotry; ātmajāḥ — synové; trayaḥ — tři; kāśyaḥ — Kāśya; kuśaḥ — Kuśa; gṛtsamadaḥ — Gṛtsamada; iti — tak; gṛtsamadāt — Gṛtsamady; abhūt — byl; śunakaḥ — Śunaka; śaunakaḥ — Śaunaka; yasya — jehož (Śunakův); bahu-ṛca-pravaraḥ — nejlepší ze znalců Ṛg Vedy; muniḥ — velký světec.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Purūravā měl syna, který se jmenoval Āyu. Jeho mocnými syny byli Nahuṣa, Kṣatravṛddha, Rajī, Rābha a Anenā. Nyní slyš o Kṣatravṛddhově dynastii, ó Mahārāji Parīkṣite. Synem Kṣatravṛddhy byl Suhotra a jeho tři synové se jmenovali Kāśya, Kuśa a Gṛtsamada. Gṛtsamadovým synem byl Śunaka, jemuž se narodil velký světec Śaunaka, nejlepší ze znalců Ṛg Vedy.

9.17.4

Verš

kāśyasya kāśis tat-putro
rāṣṭro dīrghatamaḥ-pitā
dhanvantarir dīrghatamasa
āyur-veda-pravartakaḥ
yajña-bhug vāsudevāṁśaḥ
smṛta-mātrārti-nāśanaḥ

Synonyma

kāśyasya — Kāśyi; kāśiḥ — Kāśi; tat-putraḥ — jeho syn; rāṣṭraḥ — Rāṣṭra; dīrghatamaḥ-pitā — stal se otcem Dīrghatamy; dhanvantariḥ — Dhanvantari; dīrghatamasaḥ — Dīrghatamův; āyuḥ-veda-pravartakaḥ — zakladatel lékařské vědy, Āyur Vedy; yajña-bhuk — ten, kdo přijímá výsledky oběti; vāsudeva-aṁśaḥ — inkarnace Pána Vāsudevy; smṛta-mātra — vzpomínání na něho; ārti-nāśanaḥ — ihned odstraní nemoci všeho druhu.

Překlad

Kāśyův syn se jmenoval Kāśi a jeho synem byl Rāṣṭra, Dīrghatamův otec. Dīrghatama měl syna zvaného Dhanvantari, který zavedl lékařskou vědu a byl inkarnací Pána Vāsudevy, příjemce výsledků obětí. Ten, kdo vzpomíná na Dhanvantariho jméno, může být vyléčen ze všech nemocí.

9.17.5

Verš

tat-putraḥ ketumān asya
jajñe bhīmarathas tataḥ
divodāso dyumāṁs tasmāt
pratardana iti smṛtaḥ

Synonyma

tat-putraḥ — jeho syn (Dhanvantariho); ketumān — Ketumān; asya — jeho; jajñe — narodil se; bhīmarathaḥ — syn jménem Bhīmaratha; tataḥ — jemu; divodāsaḥ — syn jménem Divodāsa; dyumān — Dyumān; tasmāt — od něho; pratardanaḥ — Pratardana; iti — tak; smṛtaḥ — nazývaný.

Překlad

Synem Dhanvantariho byl Ketumān a jeho synem Bhīmaratha. Syn Bhīmarathy se jmenoval Divodāsa a jeho synem byl Dyumān, rovněž zvaný Pratardana.

9.17.6

Verš

sa eva śatrujid vatsa
ṛtadhvaja itīritaḥ
tathā kuvalayāśveti
prokto ’larkādayas tataḥ

Synonyma

saḥ — tento Dyumān; eva — jistě; śatrujit — Śatrujit; vatsaḥ — Vatsa; ṛtadhvajaḥ — Ṛtadhvaja; iti — takto; īritaḥ — známý; tathā — jakož i; kuvalayāśva — Kuvalayāśva; iti — takto; proktaḥ — nazývaný; alarka-ādayaḥ — Alarka a další synové; tataḥ — jemu.

Překlad

Dyumān byl též známý jako Śatrujit, Vatsa, Ṛtadhvaja a Kuvalayāśva. Narodil se mu Alarka a další synové.

9.17.7

Verš

ṣaṣṭiṁ varṣa-sahasrāṇi
ṣaṣṭiṁ varṣa-śatāni ca
nālarkād aparo rājan
bubhuje medinīṁ yuvā

Synonyma

ṣaṣṭim — šedesát; varṣa-sahasrāṇi — tisíc let; ṣaṣṭim — šedesát; varṣa- śatāni — set let; ca — také; na — ne; alarkāt — kromě Alarky; aparaḥ — kdokoliv jiný; rājan — ó králi Parīkṣite; bubhuje — užíval si; medinīm — světa; yuvā — jako mladý muž.

Překlad

Alarka, Dyumānův syn, vládl Zemi šedesát šest tisíc let, můj milý králi Parīkṣite. Kromě něho nikdo jiný nevládl jako mladý muž tomuto světu tak dlouho.

9.17.8

Verš

alarkāt santatis tasmāt
sunītho ’tha niketanaḥ
dharmaketuḥ sutas tasmāt
satyaketur ajāyata

Synonyma

alarkāt — Alarky; santatiḥ — syn jménem Santati; tasmāt — jemu; sunīthaḥ — Sunītha; atha — jemu; niketanaḥ — syn jménem Niketana; dharmaketuḥ — Dharmaketu; sutaḥ — syn; tasmāt — a Dharmaketuovi; satyaketuḥ — Satyaketu; ajāyata — narodil se.

Překlad

Alarkovým synem byl Santati a jeho synem byl Sunītha. Synem Sunīthy byl Niketana, jeho synem byl Dharmaketu, a ten měl syna Satyaketua.

9.17.9

Verš

dhṛṣṭaketus tatas tasmāt
sukumāraḥ kṣitīśvaraḥ
vītihotro ’sya bhargo ’to
bhārgabhūmir abhūn nṛpa

Synonyma

dhṛṣṭaketuḥ — Dhṛṣṭaketu; tataḥ — poté; tasmāt — Dhṛṣṭaketuovi; sukumāraḥ — syn jménem Sukumāra; kṣiti-īśvaraḥ — panovník celého světa; vītihotraḥ — syn jménem Vītihotra; asya — jeho syn; bhargaḥ — Bharga; ataḥ — jemu; bhārgabhūmiḥ — syn jménem Bhārgabhūmi; abhūt — narozen; nṛpa — ó králi.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Satyaketu přivedl na svět syna jménem Dhṛṣṭaketu, a tomu se narodil Sukumāra, panovník celého světa. Sukumārův syn se jmenoval Vītihotra, jeho synem byl Bharga a Bhargovi se narodil Bhārgabhūmi.

9.17.10

Verš

itīme kāśayo bhūpāḥ
kṣatravṛddhānvayāyinaḥ
rābhasya rabhasaḥ putro
gambhīraś cākriyas tataḥ

Synonyma

iti — tak; ime — ti všichni; kāśayaḥ — narození v dynastii Kāśiho; bhūpāḥ — králové; kṣatravṛddha-anvaya-āyinaḥ — a v dynastii Kṣatravṛddhy; rābhasya — Rābhy; rabhasaḥ — Rabhasa; putraḥ — syn; gambhīraḥ — Gambhīra; ca — také; akriyaḥ — Akriya; tataḥ — jemu.

Překlad

Všichni tito králové byli potomky Kāśiho, ó Mahārāji Parīkṣite, a rovněž je lze nazvat potomky Kṣatravṛddhy. Synem Rābhy se stal Rabhasa, synem Rabhasy Gambhīra, a tomu se narodil syn jménem Akriya.

9.17.11

Verš

tad-gotraṁ brahmavij jajñe
śṛṇu vaṁśam anenasaḥ
śuddhas tataḥ śucis tasmāc
citrakṛd dharmasārathiḥ

Synonyma

tat-gotram — Akriyův potomek; brahmavit — Brahmavit; jajñe — narodil se; śṛṇu — slyš ode mě; vaṁśam — potomkové; anenasaḥ — Aneny; śuddhaḥ — syn jménem Śuddha; tataḥ — jemu; śuciḥ — Śuci; tasmāt — jemu; citrakṛt — Citrakṛt; dharma-sārathiḥ — Dharmasārathi.

Překlad

Akriyův syn se jmenoval Brahmavit, ó králi. Nyní slyš o potomcích Aneny. Anenā měl syna jménem Śuddha, jehož synem byl Śuci. Synem Śuciho byl Dharmasārathi, nazývaný též Citrakṛt.

9.17.12

Verš

tataḥ śāntarajo jajñe
kṛta-kṛtyaḥ sa ātmavān
rajeḥ pañca-śatāny āsan
putrāṇām amitaujasām

Synonyma

tataḥ — Citrakṛtovi; śāntarajaḥ — syn jménem Śāntaraja; jajñe — narodil se; kṛta-kṛtyaḥ — prováděl obřady všeho druhu; saḥ — on; ātmavān — seberealizovaná duše; rajeḥ — Rajīho; pañca-śatāni — pět set; āsan — bylo; putrāṇām — synů; amita-ojasām — velice mocných.

Překlad

Citrakṛtovi se narodil syn jménem Śāntaraja. Byl seberealizovanou duší a prováděl védské obřady všeho druhu. Proto nezplodil žádné potomky. Synů Rajīho bylo pět set a všichni byli velice mocní.

9.17.13

Verš

devair abhyarthito daityān
hatvendrāyādadād divam
indras tasmai punar dattvā
gṛhītvā caraṇau rajeḥ
ātmānam arpayām āsa
prahrādādy-ari-śaṅkitaḥ

Synonyma

devaiḥ — polobohy; abhyarthitaḥ — žádaný; daityān — démony; hatvā — když zabil; indrāya — Indrovi, nebeskému králi; adadāt — dal; divam — nebeské království; indraḥ — nebeský král; tasmai — jemu, Rajīmu; punaḥ — znovu; dattvā — vrátil; gṛhītvā — uchopil; caraṇau — nohy; rajeḥ — Rajīho; ātmānam — sebe; arpayām āsa — odevzdal; prahrāda-ādi — Prahlāda a další; ari-śaṅkitaḥ — obávající se takových nepřátel.

Překlad

Na žádost polobohů zabil Rajī démony a vrátil nebeské království Pánu Indrovi. Indra, který měl strach z démonů, jako byl Prahlāda, však Rajīmu nebeské království vrátil a odevzdal se jeho lotosovým nohám.

9.17.14

Verš

pitary uparate putrā
yācamānāya no daduḥ
triviṣṭapaṁ mahendrāya
yajña-bhāgān samādaduḥ

Synonyma

pitari — když jejich otec; uparate — zemřel; putrāḥ — synové; yācamānāya — ačkoliv je o ně požádal; no — ne; daduḥ — vrátili; triviṣṭapam — nebeské království; mahendrāya — Mahendrovi; yajña-bhāgān — podíl z obřadních obětí; samādaduḥ — dali.

Překlad

Po Rajīho smrti prosil Indra jeho syny, aby mu nebeskou planetu vrátili. Oni si ji však nechali, i když svolili, že Indrovi vrátí jeho podíl prostřednictvím obětí.

Význam

Rajī dobyl nebeské království, a proto když nebeský král Indra žádal jeho syny, ať mu je vrátí, odmítli. Nebeské království považovali za své dědictví, neboť je nevzali Indrovi, ale zdědili po otci. Proč by je tedy měli vracet polobohům?

9.17.15

Verš

guruṇā hūyamāne ’gnau
balabhit tanayān rajeḥ
avadhīd bhraṁśitān mārgān
na kaścid avaśeṣitaḥ

Synonyma

guruṇā — duchovním učitelem (Bṛhaspatim); hūyamāne agnau — když byly obětiny vkládány do obětního ohně; balabhit — Indra; tanayān — syny; rajeḥ — Rajīho; avadhīt — zabil; bhraṁśitān — jež opustili; mārgāt — cestu morálních zásad; na — ne; kaścit — některý; avaśeṣitaḥ — zůstal naživu.

Překlad

Poté Bṛhaspati, duchovní učitel polobohů, obětoval do ohně se záměrem, aby se Rajīho synové zpronevěřili morálním zásadám. Když se tak stalo, Indra je díky jejich úpadku snadno pobil. Ani jeden z nich nezůstal naživu.

9.17.16

Verš

kuśāt pratiḥ kṣātravṛddhāt
sañjayas tat-suto jayaḥ
tataḥ kṛtaḥ kṛtasyāpi
jajñe haryabalo nṛpaḥ

Synonyma

kuśāt — Kuśovi; pratiḥ — syn jménem Prati; kṣātravṛddhāt — vnuku Kṣatravṛddhy; sañjayaḥ — syn jménem Sañjaya; tat-sutaḥ — jeho syn; jayaḥ — Jaya; tataḥ — jemu; kṛtaḥ — Kṛta; kṛtasya — Kṛtovi; api — rovněž; jajñe — narodil se; haryabalaḥ — Haryabala; nṛpaḥ — král.

Překlad

Kuśovi, vnuku Kṣatravṛddhy, se narodil syn jménem Prati. Synem Pratiho byl Sañjaya a jeho synem Jaya. Jayovi se narodil Kṛta a Kṛtovi král Haryabala.

9.17.17

Verš

sahadevas tato hīno
jayasenas tu tat-sutaḥ
saṅkṛtis tasya ca jayaḥ
kṣatra-dharmā mahā-rathaḥ
kṣatravṛddhānvayā bhūpā
ime śṛṇv atha nāhuṣān

Synonyma

sahadevaḥ — Sahadeva; tataḥ — Sahadevovi; hīnaḥ — syn jménem Hīna; jayasenaḥ — Jayasena; tu — také; tat-sutaḥ — syn Hīny; saṅkṛtiḥ — Saṅkṛti; tasya — Saṅkṛtiho; ca — také; jayaḥ — syn jménem Jaya; kṣatra-dharmā — dokonale znalý povinností kṣatriyů; mahā-rathaḥ — velmi mocný bojovník; kṣatravṛddha-anvayāḥ — v dynastii Kṣatravṛddhy; bhūpāḥ — králové; ime — všichni tito; śṛṇu — vyslechni ode mě; atha — nyní; nāhuṣān — potomky Nahuṣi.

Překlad

Haryabalovi se narodil syn jménem Sahadeva a jemu syn Hīna. Synem Hīny byl Jayasena a synem Jayaseny Saṅkṛti. Saṅkṛtiho synem byl mocný a zkušený bojovník jménem Jaya. Tito králové patřili do Kṣatravṛddhovy dynastie. Nyní ti popíši dynastii Nahuṣi.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k sedmnácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie potomků Purūravy”.

KAPITOLA OSMNÁCTÁ

Král Yayāti získává zpět své mládí

9.18.1

Verš

śrī-śuka uvāca
yatir yayātiḥ saṁyātir
āyatir viyatiḥ kṛtiḥ
ṣaḍ ime nahuṣasyāsann
indriyāṇīva dehinaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; yatiḥ — Yati; yayātiḥ — Yayāti; saṁyātiḥ — Saṁyāti; āyatiḥ — Āyati; viyatiḥ — Viyati; kṛtiḥ — Kṛti; ṣaṭ — šest; ime — ti všichni; nahuṣasya — krále Nahuṣi; āsan — byli; indriyāṇi — smysly (kterých je šest); iva — jako; dehinaḥ — vtělené duše.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi Parīkṣite, král Nahuṣa měl šest synů, tak jako má vtělená duše šest smyslů. Jmenovali se Yati, Yayāti, Saṁyāti, Āyati, Viyati a Kṛti.

9.18.2

Verš

rājyaṁ naicchad yatiḥ pitrā
dattaṁ tat-pariṇāmavit
yatra praviṣṭaḥ puruṣa
ātmānaṁ nāvabudhyate

Synonyma

rājyam — království; na aicchat — nepřijal; yatiḥ — nejstarší syn, Yati; pitrā — jeho otcem; dattam — nabízené; tat-pariṇāma-vit — jelikož věděl, jaké následky má stát se mocným jako král; yatra — kam; praviṣṭaḥ — když vstoupí; puruṣaḥ — taková osoba; ātmānam — seberealizaci; na — ne; avabudhyate — bude brát vážně a chápat.

Překlad

Když člověk zaujme postavení krále či vedoucího představitele vlády, není schopen porozumět smyslu seberealizace. Yati, nejstarší Nahuṣův syn, to věděl, a proto nepřijal vládní moc, přestože mu ji otec nabízel.

Význam

Seberealizace je hlavním cílem lidstva, který berou vážně lidé v kvalitě dobra, s vyvinutými bráhmanskými vlastnostmi. Kṣatriyové bývají většinou obdařeni hmotnými vlastnostmi, jež napomáhají k získávání hmotného majetku a uspokojování smyslů, ale duchovně pokročilé osoby se o hmotné bohatství nezajímají. Raději se spokojí s holými nezbytnostmi, které jim umožňují život zasvěcený duchovnímu pokroku v seberealizaci. Zde je konkrétně uvedeno, že ten, kdo vstoupí na politickou scénu-a zvláště to platí v moderní době-ztrácí příležitost dosáhnout lidské dokonalosti. Každému je však dostupná ta nejvyšší dokonalost, pokud bude naslouchat Śrīmad-Bhāgavatamu. To se nazývá nityaṁ bhāgavata-sevayā. Mahārāja Parīkṣit se věnoval politice, ale na konci života vyslechl Śrīmad- Bhāgavatam od Śukadevy Gosvāmīho, a díky tomu snadno dosáhl dokonalosti. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto doporučoval:

sthāne sthitāḥ śruti-gatāṁ tanu-vāṅ-manobhir
ye prāyaśo 'jita jito 'py asi tais tri-lokyām

(Bhāg. 10.14.3)

Pokud člověk pravidelně naslouchá Śrīmad-Bhāgavatamu od seberealizované duše, bude vysvobozen z hmotného zajetí bez ohledu na to, zda je pod vlivem kvality vášně, nevědomosti či dobra.

9.18.3

Verš

pitari bhraṁśite sthānād
indrāṇyā dharṣaṇād dvijaiḥ
prāpite ’jagaratvaṁ vai
yayātir abhavan nṛpaḥ

Synonyma

pitari — když jeho otec; bhraṁśite — byl donucený poklesnout; sthānāt — z nebeských planet; indrāṇyāḥ — Śacī, Indrovy manželky; dharṣaṇāt — kvůli hanobení; dvijaiḥ — jimi (poté, co si stěžovala brāhmaṇům); prāpite — degradovaný; ajagaratvam — životu hada; vai — jistě; yayātiḥ — syn jménem Yayāti; abhavat — stal se; nṛpaḥ — králem.

Překlad

Jelikož Nahuṣa, otec Yayātiho, obtěžoval Indrovu manželku Śacī, stěžovala si Agastyovi a jiným brāhmaṇům. Tito svatí brāhmaṇové proto Nahuṣu prokleli, aby poklesl z nebeských planet a žil jako hroznýš. Následně se králem stal Yayāti.

9.18.4

Verš

catasṛṣv ādiśad dikṣu
bhrātṝn bhrātā yavīyasaḥ
kṛta-dāro jugoporvīṁ
kāvyasya vṛṣaparvaṇaḥ

Synonyma

catasṛṣu — čtyřem; ādiśat — dovolil vládnout; dikṣu — světovým stranám; bhrātṝn — čtyři bratři; bhrātā — Yayāti; yavīyasaḥ — mladý; kṛta-dāraḥ — oženil se; jugopa — vládl; ūrvīm — světu; kāvyasya — s dcerou Śukrācāryi; vṛṣaparvaṇaḥ — s dcerou Vṛṣaparvy.

Překlad

Král Yayāti měl čtyři mladší bratry, kterým dovolil vládnout čtyřem světovým stranám. Sám se oženil s Devayānī, dcerou Śukrācāryi, a Śarmiṣṭhou, dcerou Vṛṣaparvy, a vládl celé Zemi.

9.18.5

Verš

śrī-rājovāca
brahmarṣir bhagavān kāvyaḥ
kṣatra-bandhuś ca nāhuṣaḥ
rājanya-viprayoḥ kasmād
vivāhaḥ pratilomakaḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit se dotázal; brahma-ṛṣiḥ — nejlepší z brāhmaṇů; bhagavān — velice mocný; kāvyaḥ — Śukrācārya; kṣatra- bandhuḥ — patřil do třídy kṣatriyů; ca — i; nāhuṣaḥ — král Yayāti; rājanya- viprayoḥ — mezi brāhmaṇou a kṣatriyou; kasmāt — jak; vivāhaḥ — manželský vztah; pratilomakaḥ — odporující běžným usměrňujícím zásadám.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit řekl: “Śukrācārya byl velice mocný brāhmaṇa a Mahārāja Yayāti byl kṣatriya. Rád bych proto věděl, jak došlo k tomuto sňatku typu pratiloma.”

Význam

Ve védské společnosti je obvyklé uzavírat manželství mezi kṣatriyi, nebo mezi brāhmaṇy. Pokud se ale někdy uzavře sňatek mezi příslušníky různých tříd, takové manželství je pak dvojího druhu: anuloma a pratiloma. Anuloma neboli manželství brāhmaṇy s dcerou kṣatriyi je přípustné, avšak pratiloma neboli manželství mezi kṣatriyou a dcerou brāhmaṇy se běžně nedovoluje. Mahārāje Parīkṣita proto zajímalo, jak mohl mocný brāhmaṇa, jako byl Śukrācārya, přistoupit na myšlenku pratilomy. Chtěl vědět, co vedlo k tomuto neobvyklému sňatku.

9.18.6-7

Verš

śrī-śuka uvāca
ekadā dānavendrasya
śarmiṣṭhā nāma kanyakā
sakhī-sahasra-saṁyuktā
guru-putryā ca bhāminī

devayānyā purodyāne
puṣpita-druma-saṅkule
vyacarat kala-gītāli-
nalinī-puline ’balā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ekadā — jednou; dānava- indrasya — Vṛṣaparvy; śarmiṣṭhā — Śarmiṣṭhā; nāma — jménem; kanyakā — dcera; sakhī-sahasra-saṁyuktā — v doprovodu tisíce přítelkyň; guru- putryā — s dcerou gurua, Śukrācāryi; ca — také; bhāminī — velmi vznětlivá; devayānyā — s Devayānī; pura-udyāne — v palácové zahradě; puṣpita — plné květů; druma — s krásnými stromy; saṅkule — hustě osázené; vyacarat — procházela se; kala-gīta — se sladkými zvuky; ali — s čmeláky; nalinī — s lotosy; puline — v této zahradě; abalā — nevinná.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Vṛṣaparvova dcera Śarmiṣṭhā, nevinná, ale od přírody vznětlivá, se jednoho dne procházela s Devayānī, dcerou Śukrācāryi, a s tisíci přítelkyň palácovou zahradou. Tato zahrada byla plná lotosů a stromů obsypaných květy a plody a žili v ní sladce zpívající ptáci a čmeláci.

9.18.8

Verš

tā jalāśayam āsādya
kanyāḥ kamala-locanāḥ
tīre nyasya dukūlāni
vijahruḥ siñcatīr mithaḥ

Synonyma

tāḥ — ony; jala-āśayam — ke břehu jezera; āsādya — když přišly; kanyāḥ — všechny dívky; kamala-locanāḥ — s očima podobnýma okvětním lístkům lotosu; tīre — na břehu; nyasya — poté, co odložily; dukūlāni — oblečení; vijahruḥ — začaly dovádět; siñcatīḥ — cákající vodu; mithaḥ — jedna na druhou.

Překlad

Když mladé dívky s lotosovýma očima přišly ke břehu vodní nádrže, chtěly se pobavit tím, že se v ní vykoupou. Nechaly tedy šaty na břehu a začaly dovádět a cákat po sobě vodou.

9.18.9

Verš

vīkṣya vrajantaṁ giriśaṁ
saha devyā vṛṣa-sthitam
sahasottīrya vāsāṁsi
paryadhur vrīḍitāḥ striyaḥ

Synonyma

vīkṣya — když spatřily; vrajantam — kolemprojíždějícího; giriśam — Pána Śivu; saha — s; devyā — Pārvatī, manželka Pána Śivy; vṛṣa-sthitam — sedícího na svém býku; sahasā — rychle; uttīrya — vyběhly z vody; vāsāṁsi — oděvy; paryadhuḥ — oblékly si; vrīḍitāḥ — stydící se; striyaḥ — mladé dívky.

Překlad

Když si takto hrály ve vodě, najednou uviděly kolem projíždět Pána Śivu, sedícího s manželkou Pārvatī na hřbetě svého býka. Styděly se za svou nahotu, a proto rychle vyběhly z vody a zahalily se svými oděvy.

9.18.10

Verš

śarmiṣṭhājānatī vāso
guru-putryāḥ samavyayat
svīyaṁ matvā prakupitā
devayānīdam abravīt

Synonyma

śarmiṣṭhā — dcera Vṛṣaparvy; ajānatī — nevědomky; vāsaḥ — šaty; guru- putryāḥ — Devayānī, dcery gurua; samavyayat — oblékla si; svīyam — její; matvā — myslela si; prakupitā — rozzlobená; devayānī — Śukrācāryova dcera; idam — toto; abravīt — řekla.

Překlad

Śarmiṣṭhā si nevědomky oblékla šaty Devayānī, a tím ji velice rozzlobila. Devayānī pak řekla:

9.18.11

Verš

aho nirīkṣyatām asyā
dāsyāḥ karma hy asāmpratam
asmad-dhāryaṁ dhṛtavatī
śunīva havir adhvare

Synonyma

aho — ó; nirīkṣyatām — jen se podívejte; asyāḥ — její (Śarmiṣṭhy); dāsyāḥ — jako naše služebná; karma — jednání; hi — zajisté; asāmpratam — nedbající na etiketu; asmat-dhāryam — mé šaty; dhṛtavatī — oblékla si; śunī iva — jako pes; haviḥ — přečištěné máslo; adhvare — určené k obětování.

Překlad

“Jen se podívejte, co si dovoluje tahle služebná! Śarmiṣṭhā si oblékla moje šaty bez ohledu na jakoukoliv etiketu jako pes, který krade přečištěné máslo určené pro oběť!”

9.18.12-14

Verš

yair idaṁ tapasā sṛṣṭaṁ
mukhaṁ puṁsaḥ parasya ye
dhāryate yair iha jyotiḥ
śivaḥ panthāḥ pradarśitaḥ

yān vandanty upatiṣṭhante
loka-nāthāḥ sureśvarāḥ
bhagavān api viśvātmā
pāvanaḥ śrī-niketanaḥ

vayaṁ tatrāpi bhṛgavaḥ
śiṣyo ’syā naḥ pitāsuraḥ
asmad-dhāryaṁ dhṛtavatī
śūdro vedam ivāsatī

Synonyma

yaiḥ — jimiž; idam — celý tento vesmír; tapasā — askezí; sṛṣṭam — byl stvořen; mukham — tvář; puṁsaḥ — Nejvyšší Osoby; parasya — transcendentální; ye — ti, kteří (jsou); dhāryate — je vždy nesena; yaiḥ — jimiž; iha — zde; jyotiḥ — brahmajyoti, záře Nejvyššího Pána, Kṛṣṇy; śivaḥ — nanejvýš příznivá; panthāḥ — cesta; pradarśitaḥ — je ukazována; yān — jimž; vandanti — přednášeny modlitby; upatiṣṭhante — ctí a následují; loka- nāthāḥ — vládci různých planet; sura-īśvarāḥ — polobozi; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; api — i; viśva-ātmā — Nadduše; pāvanaḥ — očišťující; śrī-niketanaḥ — manžel bohyně štěstí; vayam — my (jsme); tatra api — ještě vznešenější než jiní brāhmaṇi; bhṛgavaḥ — potomci Bhṛgua; śiṣyaḥ — žák; asyāḥ — její; naḥ — náš; pitā — otec; asuraḥ — démon; asmat- dhāryam — které máme nosit my; dhṛtavatī — oblékla si; śūdraḥ — pracující, jenž není brāhmaṇou; vedam — Védy; iva — jako; asatī — nestoudná.

Překlad

“Patříme ke kvalifikovaným brāhmaṇům, kteří jsou uznáváni jako tvář Nejvyšší Osobnosti Božství. Svou askezí stvořili brāhmaṇové celý tento vesmír a ve svých srdcích stále chovají Absolutní Pravdu. To oni ukazují cestu vedoucí ke štěstí, cestu védské civilizace. Jelikož jsou na tomto světě jediným cílem uctívání, i velcí polobozi, vládci různých planet, a dokonce i Nejvyšší Osobnost Božství, Nadduše, nejvyšší očišťovatel a manžel bohyně štěstí, se k nim modlí a uctívají je. A my jsme hodni ještě větší úcty, neboť pocházíme z dynastie Bhṛgua. Přestože otec této ženy, jeden z démonů, je naším žákem, oblékla si moje šaty, jako když se śūdra zmocní védského poznání.”

9.18.15

Verš

evaṁ kṣipantīṁ śarmiṣṭhā
guru-putrīm abhāṣata
ruṣā śvasanty uraṅgīva
dharṣitā daṣṭa-dacchadā

Synonyma

evam — takto; kṣipantīm — kárající; śarmiṣṭhā — dcera Vṛṣaparvy; guru- putrīm — dceři gurua, Śukrācāryi; abhāṣata — řekla; ruṣā — rozhněvaná; śvasantī — ztěžka dýchající; uraṅgī iva — jako had; dharṣitā — dotčená, po šlápnutí; daṣṭa-dat-chadā — kousající se do rtu.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Śarmiṣṭhā, takto kárána krutými slovy, soptila hněvem. Sípala jako had, kousala se do spodního rtu a dceři Śukrācāryi řekla:

9.18.16

Verš

ātma-vṛttam avijñāya
katthase bahu bhikṣuki
kiṁ na pratīkṣase ’smākaṁ
gṛhān balibhujo yathā

Synonyma

ātma-vṛttam — své postavení; avijñāya — nechápající; katthase — mluvíš nepříčetně; bahu — tolik; bhikṣuki — žebrák; kim — zda; na — ne; pratīkṣase — čekáš; asmākam — našeho; gṛhān — u domu; balibhujaḥ — vrány; yathā — jako.

Překlad

“Proč tolik mluvíš, ty žebračko, když nechápeš své postavení? Což nečekáte u našeho domu a nezávisíte na nás jako vrány?”

Význam

Vrány nejsou schopny se živit samy a závisejí na zbytcích jídla, které hospodáři vyhodí do nádoby na odpadky. Brāhmaṇa zase závisí na svých žácích, a proto Śarmiṣṭhā po vyslechnutí ostrých slov nařkla Devayānī, že patří do rodiny žebráků, kteří připomínají vrány. Slovní potyčky vyvolané pro sebemenší záminku jsou pro ženy přirozené. Jak z tohoto příběhu vidíme, mají tuto povahu už odedávna.

9.18.17

Verš

evaṁ-vidhaiḥ suparuṣaiḥ
kṣiptvācārya-sutāṁ satīm
śarmiṣṭhā prākṣipat kūpe
vāsaś cādāya manyunā

Synonyma

evam-vidhaiḥ — těmito; su-paruṣaiḥ — bezcitnými slovy; kṣiptvā — poté, co se obořila; ācārya-sutām — na Śukrācāryovu dceru; satīm — Devayānī; śarmiṣṭhā — Śarmiṣṭhā; prākṣipat — svrhla (ji); kūpe — do studny; vāsaḥ — šaty; ca — a; ādāya — vzala; manyunā — ze zlosti.

Překlad

Těmito bezcitnými slovy se Śarmiṣṭhā obořila na Devayānī, Śukrācāryovu dceru. Ze zlosti jí pak vzala šaty a svrhla ji do studny.

9.18.18

Verš

tasyāṁ gatāyāṁ sva-gṛhaṁ
yayātir mṛgayāṁ caran
prāpto yadṛcchayā kūpe
jalārthī tāṁ dadarśa ha

Synonyma

tasyām — když ona; gatāyām — odešla; sva-gṛham — domů; yayātiḥ — král Yayāti; mṛgayām — na lovu; caran — jedoucí; prāptaḥ — dospěl; yadṛcchayā — shodou okolností; kūpe — ve studni; jala-arthī — jelikož se chtěl napít vody; tām — ji (Devayānī); dadarśa — uviděl; ha — zajisté.

Překlad

Poté, co Śarmiṣṭhā shodila Devayānī do studny, odešla domů. Mezitím se ke studni přišel napít vody král Yayāti, který si vyjel na lov, a shodou okolností tam Devayānī uviděl.

9.18.19

Verš

dattvā svam uttaraṁ vāsas
tasyai rājā vivāsase
gṛhītvā pāṇinā pāṇim
ujjahāra dayā-paraḥ

Synonyma

dattvā — dávající; svam — svůj; uttaram — svrchní; vāsaḥ — oděv; tasyai — jí (Devayānī); rājā — král; vivāsase — protože byla nahá; gṛhītvā — uchopil; pāṇinā — svou rukou; pāṇim — její ruku; ujjahāra — vysvobodil; dayā- paraḥ — velice laskavý.

Překlad

Jakmile spatřil Devayānī nahou ve studni, ihned jí hodil svůj svrchní oděv. Pak laskavě uchopil její ruku a vytáhl ji ven.

9.18.20-21

Verš

taṁ vīram āhauśanasī
prema-nirbharayā girā
rājaṁs tvayā gṛhīto me
pāṇiḥ para-purañjaya

hasta-grāho ’paro mā bhūd
gṛhītāyās tvayā hi me
eṣa īśa-kṛto vīra
sambandho nau na pauruṣaḥ

Synonyma

tam — jemu; vīram — Yayātimu; āha — řekla; auśanasī — dcera Uśany Kaviho, Śukrācāryi; prema-nirbharayā — plnými lásky a vlídnosti; girā — slovy; rājan — ó králi; tvayā — tebou; gṛhītaḥ — přijatá; me — moje; pāṇiḥ — ruka; para-purañjaya — dobyvateli cizích království; hasta-grāhaḥ — ten, který uchopil moji ruku; aparaḥ — jiný; mā — kéž ne; bhūt — stane se; gṛhītāyāḥ — přijatá; tvayā — tebou; hi — jistě; me — mne; eṣaḥ — toto; īśa-kṛtaḥ — zařízeno prozřetelností; vīra — ó velký hrdino; sambandhaḥ — vztah; nau — náš; na — ne; pauruṣaḥ — cokoliv vytvořeného člověkem.

Překlad

Devayānī pak promluvila ke králi Yayātimu slovy plnými lásky a náklonnosti: “Ó králi, velký hrdino, jenž dobýváš města svých nepřátel, tím, že jsi mě vzal za ruku, jsi mě pojal za manželku. Nechť se mě už nikdo jiný nedotkne, neboť náš manželský vztah není dílem žádné lidské bytosti, ale prozřetelnosti.”

Význam

Když král Yayāti vytahoval Devayānī ze studny, jistě se mu líbila její mladistvá krása, a proto se jí možná zeptal, k jaké kastě náleží. Devayānī mu na to rychle odpověděla: “Jsme již manželé, neboť jsi mě vzal za ruku.” To, že se ženich a nevěsta berou za ruce, platí ve všech společnostech. Jakmile tedy Yayāti uchopil ruku Devayānī, mohli být pokládáni za manžele. Devayānī se do hrdinného Yayātiho zamilovala, a proto ho žádala, aby si to nerozmyslel a nepřenechal ji nikomu jinému.

9.18.22

Verš

yad idaṁ kūpa-magnāyā
bhavato darśanaṁ mama
na brāhmaṇo me bhavitā
hasta-grāho mahā-bhuja
kacasya bārhaspatyasya
śāpād yam aśapaṁ purā

Synonyma

yat — kvůli; idam — tomuto; kūpa-magnāyāḥ — shozena do studny; bhavataḥ — tvé; darśanam — setkání; mama — se mnou; na — ne; brāhmaṇaḥ — kvalifikovaný brāhmaṇa; me — můj; bhavitā — stane se; hasta-grāhaḥ — manžel; mahā-bhuja — pane mocných paží; kacasya — Kaci; bārhaspatyasya — syna učeného brāhmaṇy a nebeského kněze Bṛhaspatiho; śāpāt — kvůli prokletí; yam — jehož; aśapam — proklela jsem; purā — v minulosti.

Překlad

“Kvůli pádu do studny jsem se setkala s tebou. To jistě zařídila prozřetelnost. Když jsem proklela Kacu, syna učeného Bṛhaspatiho, proklel mě, že nebudu mít za manžela brāhmaṇu. Nemohu se tedy stát ženou žádného brāhmaṇy, ó pane mocných paží.”

Význam

Kaca, syn učeného nebeského kněze Bṛhaspatiho, se kdysi učil u Śukrācāryi umění, jak oživit člověka, jenž předčasně zemřel. Toto umění, zvané mṛta-sañjīvanī, se zvláště používalo v době války. Ve válce bezpochyby umírali předčasně vojáci, ale pokud bylo jejich tělo neporušeno, bylo možné je pomocí tohoto umění přivést zpátky k životu. Umění mṛta- sañjīvanī ovládal Śukrācārya a mnozí další a Kaca, syn Bṛhaspatiho, se mu přišel k Śukrācāryovi naučit. Devayānī si přála Kacu za manžela, ale ten z úcty k Śukrācāryovi pohlížel na dceru svého gurua jako na výše postavenou, a proto se s ní odmítl oženit. Rozhněvaně ho tedy proklela, aby přesto, že se od jejího otce naučil umění mṛta-sañjīvanī, je nebyl schopen použít. Nato ji Kaca na oplátku také proklel, že nikdy nebude mít za manžela brāhmaṇu. Yayāti, který byl kṣatriyou, se Devayānī líbil, a z toho důvodu ho požádala, aby si ji vzal za právoplatnou manželku. Ačkoliv šlo o pratiloma-vivāhu, sňatek dcery z výše postavené rodiny se synem z níže postavené rodiny, vysvětlila, že se jedná o řízení prozřetelnosti.

9.18.23

Verš

yayātir anabhipretaṁ
daivopahṛtam ātmanaḥ
manas tu tad-gataṁ buddhvā
pratijagrāha tad-vacaḥ

Synonyma

yayātiḥ — král Yayāti; anabhipretam — neviděl rád; daiva-upahṛtam — způsobené prozřetelností; ātmanaḥ — jeho osobní zájem; manaḥ — mysl; tu — avšak; tat-gatam — přitahován k ní; buddhvā — rozhodnutím inteligence; pratijagrāha — přijal; tat-vacaḥ — slova Devayānī.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Králi Yayātimu se takový sňatek nelíbil, neboť směrodatná písma ho neschvalují. Jelikož se však jednalo o zásah prozřetelnosti a byl upoután krásou Devayānī, její žádost přijal.

Význam

Ve védské společnosti rodiče vždy brali v úvahu horoskopy chlapce a dívky, kteří se měli brát. Pokud se k sobě chlapec a dívka podle astrologických výpočtů po všech stránkách hodili, volba partnerů se nazývala yoṭaka a manželství bylo schváleno. Tato praxe byla v hindské společnosti běžná ještě před padesáti lety. Pokud však astrologické výpočty nesouhlasily, sňatek nemohl být uzavřen bez ohledu na to, jak byl chlapec bohatý či dívka krásná. Každý se rodí v jedné ze tří kategorií, zvaných deva-gaṇa, manuṣya-gaṇa a rakṣasa-gaṇa. Polobozi a démoni žijí v různých částech vesmíru a i někteří lidé připomínají polobohy, zatímco jiní zase démony. Jestliže astrologické výpočty poukázaly na rozpor mezi božskou a démonskou povahou, ke sňatku vůbec nedošlo. Podobně se braly v úvahu kategorie pratiloma a anuloma. Ústřední myšlenkou je, že pokud byli chlapec a dívka na stejné úrovni, dalo se očekávat, že jejich manželství bude šťastné, zatímco nerovnost by vedla k nešťastnému životu. Nyní se již sňatky neuzavírají tak opatrně, a proto se mnoho lidí rozvádí. Rozvod se stal v dnešní době běžnou záležitostí, ačkoliv dříve vydrželo manželství celý život a láska mezi manželi byla tak hluboká, že po mužově smrti žena dobrovolně zemřela nebo po celý zbytek života zůstala věrnou vdovou. To však již není možné, neboť lidská společnost poklesla na zvířecí úroveň. Manželství je nyní jen věcí dohody. Dāmpatye 'bhirucir hetuḥ (Bhāg. 12.2.3). Slovo abhiruci znamená “vzájemná dohoda”. Chlapec a dívka se jednoduše dohodnou, že se vezmou, a tak vznikne manželství. Když se však důsledně neuplatňuje védský systém, manželství často končí rozvodem.

9.18.24

Verš

gate rājani sā dhīre
tatra sma rudatī pituḥ
nyavedayat tataḥ sarvam
uktaṁ śarmiṣṭhayā kṛtam

Synonyma

gate rājani — poté, co král odešel; sā — ona (Devayānī); dhīre — učený; tatra sma — vrátila se domů; rudatī — plačící; pituḥ — svému otci; nyavedayat — předložila; tataḥ — poté; sarvam — všechno; uktam — uvedla; śarmiṣṭhayā — Śarmiṣṭhou; kṛtam — učiněno.

Překlad

Poté, co se učený král vrátil do svého paláce, přišla Devayānī s pláčem domů a vyložila svému otci Śukrācāryovi vše, co se kvůli Śarmiṣṭě stalo. Vylíčila, jak byla shozena do studny, ale král ji zachránil.

9.18.25

Verš

durmanā bhagavān kāvyaḥ
paurohityaṁ vigarhayan
stuvan vṛttiṁ ca kāpotīṁ
duhitrā sa yayau purāt

Synonyma

durmanāḥ — roztrpčený; bhagavān — velice mocný; kāvyaḥ — Śukrācārya; paurohityam — kněžské zaměstnání; vigarhayan — zatracující; stuvan — chválící; vṛttim — živobytí; ca — a; kāpotīm — sbírání obilí na poli; duhitrā — se svou dcerou; saḥ — on (Śukrācārya); yayau — odešel; purāt — ze svého obydlí.

Překlad

Když Śukrācārya vyslechl, co se Devayānī stalo, jeho mysl byla zarmoucena. Zatracoval kněžské zaměstnání a velebil živobytí uñcha-vṛtti (sbírání obilí na polích), a tak i s dcerou odešel z domova.

Význam

Brāhmaṇa, který si zaopatřuje živobytí po způsobu kapoty, holuba, se živí tím, že na poli sbírá obilí. Tomu se říká uñcha-vṛtti. Brāhmaṇa, jenž se věnuje uñcha-vṛtti, je pokládán za prvotřídního, neboť zcela závisí na milosti Nejvyšší Osobnosti Božství a od nikoho nežebrá. I když brāhmaṇa či sannyāsī má dovoleno žebrat, učiní lépe, když se tomu vyhne a bude ohledně svého živobytí zcela záviset na milosti Nejvyššího Pána. Śukrācāryu jistě mrzelo, že kvůli stížnosti své dcery musel jít za svým žákem a žebrat o milost, jelikož byl zavázán tím, že přijal místo kněze. V srdci se mu jeho živobytí protivilo, ale jelikož je přijal, musel chtě nechtě jít za svým žákem, aby vyřešil stížnost své dcery.

9.18.26

Verš

vṛṣaparvā tam ājñāya
pratyanīka-vivakṣitam
guruṁ prasādayan mūrdhnā
pādayoḥ patitaḥ pathi

Synonyma

vṛṣaparvā — král démonů; tam ājñāya — chápající Śukrācāryův záměr; pratyanīka — nějaké prokletí; vivakṣitam — přejícího si vyslovit; gurum — svého duchovního učitele Śukrācāryu; prasādayat — okamžitě uspokojil; mūrdhnā — hlavou; pādayoḥ — k nohám; patitaḥ — padl; pathi — na cestu.

Překlad

Král Vṛṣaparvā pochopil, že ho Śukrācārya přichází potrestat či proklít. Proto ještě dříve, než Śukrācārya vešel do jeho domu, vyšel ven a padl na cestu, k nohám svého gurua. Tím ho uspokojil a zastavil jeho hněv.

9.18.27

Verš

kṣaṇārdha-manyur bhagavān
śiṣyaṁ vyācaṣṭa bhārgavaḥ
kāmo ’syāḥ kriyatāṁ rājan
naināṁ tyaktum ihotsahe

Synonyma

kṣaṇa-ardha — trvající pouze chvíli; manyuḥ — jehož hněv; bhagavān — nejmocnější; śiṣyam — svému žákovi, Vṛṣaparvovi; vyācaṣṭa — řekl; bhārgavaḥ — Śukrācārya, potomek Bhṛgua; kāmaḥ — touhu; asyāḥ — této Devayānī; kriyatām — prosím splň; rājan — ó králi; na — ne; enām — této dívky; tyaktum — vzdát se; iha — na tomto světě; utsahe — jsem schopen.

Překlad

Mocný Śukrācārya se chvíli hněval, ale jakmile byl uchlácholen, řekl Vṛṣaparvovi: “Můj milý králi, splň prosím touhu Devayānī, neboť je to má dcera a nejsem schopen se jí v tomto světě vzdát nebo k ní být lhostejný.”

Význam

Někdy se stane, že velká osobnost, jako je Śukrācārya, nemůže ponechat bez povšimnutí přání svých synů a dcer, neboť děti přirozeně závisejí na svém otci a otec je má rád. I když Śukrācārya věděl, že spor mezi Devayānī a Śarmiṣṭhou byl dětinský, jako otec Devayānī se musel postavit za svou dceru. Nedělal to rád, ale byl k tomu zavázán svými city. Otevřeně přiznal, že by krále správně neměl žádat o milost pro svou dceru, ale kvůli své lásce se tomu přesto nedovedl vyhnout.

9.18.28

Verš

tathety avasthite prāha
devayānī manogatam
pitrā dattā yato yāsye
sānugā yātu mām anu

Synonyma

tathā iti — když král Vṛṣaparvā přistoupil na Śukrācāryův návrh; avasthite — když byla situace takto urovnána; prāha — vyslovila; devayānī — dcera Śukrācāryi; manogatam — svou touhu; pitrā — otcem; dattā — daná; yataḥ — ke komukoliv; yāsye — půjdu; sa-anugā — se svými přítelkyněmi; yātu — půjde; mām anu — jako moje společnice či služebná.

Překlad

Poté, co Vṛṣaparvā vyslechl Śukrācāryovu žádost, svolil, že splní touhu Devayānī, a očekával její slova. Devayānī pak vyslovila své přání: “Až se někdy na příkaz svého otce vdám, moje přítelkyně Śarmiṣṭhā musí jít se mnou jako moje služebná a její přítelkyně ji musejí doprovázet.”

9.18.29

Verš

pitrā dattā devayānyai
śarmiṣṭhā sānugā tadā
svānāṁ tat saṅkaṭaṁ vīkṣya
tad-arthasya ca gauravam
devayānīṁ paryacarat
strī-sahasreṇa dāsavat

Synonyma

pitrā — otcem; dattā — daná; devayānyai — Devayānī, dceři Śukrācāryi; śarmiṣṭhā — dcera Vṛṣaparvy; sa-anugā — se svými přítelkyněmi; tadā — tehdy; svānām — své vlastní; tat — to; saṅkaṭam — nebezpečné postavení; vīkṣya — vidící; tat — od něho; arthasya — prospěchu; ca — také; gauravam — velikost; devayānīm — Devayānī; paryacarat — sloužila; strī-sahasreṇa — s tisíci dalších žen; dāsa-vat — jednající jako otrok.

Překlad

Vṛṣaparvā moudře usoudil, že nelibost Śukrācāryi by znamenala nebezpečí a že jeho potěšení mu přinese hmotný zisk. Splnil proto Śukrācāryův příkaz a sloužil mu jako otrok. Svou dceru Śarmiṣṭhu věnoval Devayānī, aby jí sloužila jako otrokyně společně s tisíci dalších žen.

Význam

Na začátku této zápletky mezi Śarmiṣṭhou a Devayānī jsme viděli, že Śarmiṣṭhā měla mnoho přítelkyň. Ty všechny se nyní staly služebnými Devayānī. Když se dívka vdala za kṣatriyského krále, bývalo zvykem, že všechny její přítelkyně odešly s ní do manželova domu. Když se například Vasudeva oženil s Devakī, matkou Kṛṣṇy, oženil se zároveň i se všemi jejími šesti sestrami, a kromě toho ji ještě doprovázelo mnoho jejích přítelkyň. Král zaopatřoval nejen svoji manželku, ale také její četné přítelkyně a služebné. Některé z nich otěhotněly a porodily děti. Těmto dětem se říkalo dāsī-putra, synové služebných, a král se staral i o ně. Ženského obyvatelstva je vždy více než mužského, ale každá žena potřebuje mužskou ochranu, a proto král vydržoval mnoho dívek v úloze přítelkyň nebo služebných královny. V popisech Kṛṣṇova rodinného života se dočteme, že Kṛṣṇa měl 16 108 manželek. Nešlo o služebné, ale o samotné královny a Kṛṣṇa se expandoval do 16 108 podob, aby pro každou z nich zajistil samostatnou domácnost. Toho obyčejní muži nejsou schopni. Králové sice museli vydržovat mnoho služebných a manželek, ne všechny však měly samostatnou domácnost.

9.18.30

Verš

nāhuṣāya sutāṁ dattvā
saha śarmiṣṭhayośanā
tam āha rājañ charmiṣṭhām
ādhās talpe na karhicit

Synonyma

nāhuṣāya — králi Yayātimu, potomku Nahuṣi; sutām — svou dceru; dattvā — dal za manželku; saha — se; śarmiṣṭhayā — Śarmiṣṭhou, dcerou Vṛṣaparvy a služebnicí Devayānī; uśanā — Śukrācārya; tam — jemu (králi Yayātimu); āha — řekl; rājan — můj milý králi; śarmiṣṭhām — Śarmiṣṭě, dceři Vṛṣaparvy; ādhāḥ — dovol; talpe — na tvém loži; na — ne; karhicit — kdy.

Překlad

Když Śukrācārya dal Devayānī Yayātimu za manželku, zařídil, aby ji Śarmiṣṭhā doprovázela, ale varoval krále: “Nikdy nedovol této dívce, Śarmiṣṭě, aby s tebou sdílela lože, můj milý králi.”

9.18.31

Verš

vilokyauśanasīṁ rājañ
charmiṣṭhā suprajāṁ kvacit
tam eva vavre rahasi
sakhyāḥ patim ṛtau satī

Synonyma

vilokya — když viděla; auśanasīm — Devayānī, dceru Śukrācāryi; rājan — ó králi Parīkṣite; śarmiṣṭhā — dcera Vṛṣaparvy; su-prajām — jež měla pěkné děti; kvacit — jednou; tam — jeho (krále Yayātiho); eva — jistě; vavre — požádala; rahasi — na odlehlém místě; sakhyāḥ — své přítelkyně; patim — manžela; ṛtau — ve vhodnou dobu; satī — být v takovém postavení.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, poté, co Śarmiṣṭhā viděla Devayānī s pěkným synem, přišla jednou za králem Yayātim v době vhodné pro početí. Na odlehlém místě požádala manžela své přítelkyně Devayānī, aby jí také umožnil mít syna.

9.18.32

Verš

rāja-putryārthito ’patye
dharmaṁ cāvekṣya dharmavit
smarañ chukra-vacaḥ kāle
diṣṭam evābhyapadyata

Synonyma

rāja-putryā — Śarmiṣṭhou, která byla dcerou krále; arthitaḥ — požádán; apatye — o syna; dharmam — náboženské zásady; ca — také; avekṣya — beroucí v úvahu; dharma-vit — vědomý si všech náboženských zásad; smaran — vzpomněl si; śukra-vacaḥ — na varování Śukrācāryi; kāle — tehdy; diṣṭam — vzhledem k okolnostem; eva — jistě; abhyapadyata — přijal (výzvu splnit touhu Śarmiṣṭhy).

Překlad

Když princezna Śarmiṣṭhā poprosila krále Yayātiho o syna, král vzal v úvahu náboženské zásady, a proto souhlasil, že jí splní její touhu. Přestože si vzpomněl na varování Śukrācāryi, považoval toto spojení za přání Nejvyššího, a měl se Śarmiṣṭhou pohlavní styk.

Význam

Král Yayāti si byl dokonale vědom povinností kṣatriyi. Když za kṣatriyou přijde žena, nemůže ji odmítnout. To je náboženská zásada. Proto se také Dharmarāja, Yudhiṣṭhira, ptal Arjuny, když ho viděl po návratu z Dvāraky nešťastného, zda snad odmítl ženu, která ho prosila o syna. Přestože si Mahārāja Yayāti vzpomněl na Śukrācāryovo varování, nemohl Śarmiṣṭhu odmítnout. Považoval za rozumné dát jí syna, a z tohoto důvodu s ní měl pohlavní styk v době, kdy jí skončilo menstruační období. V tomto případě smyslné jednání neodporuje náboženským zásadám. Bhagavad-gītā (7.11) uvádí: dharmāviruddho bhūteṣu kāmo 'smi-sex, který není v rozporu s náboženskými zásadami, Kṛṣṇa schvaluje. Jelikož Śarmiṣṭhā, dcera krále, prosila Yayātiho o syna, jejich spojení nebylo výsledkem chtíče, ale skutkem v souladu s náboženstvím.

9.18.33

Verš

yaduṁ ca turvasuṁ caiva
devayānī vyajāyata
druhyuṁ cānuṁ ca pūruṁ ca
śarmiṣṭhā vārṣaparvaṇī

Synonyma

yadum — Yadua; ca — a; turvasum — Turvasua; ca eva — jakož i; devayānī — dcera Śukrācāryi; vyajāyata — porodila; druhyum — Druhyua; ca — a; anum — Anua; ca — také; pūrum — Pūrua; ca — rovněž; śarmiṣṭhā — Śarmiṣṭhā; vārṣaparvaṇī — dcera Vṛṣaparvy.

Překlad

Devayānī se narodil Yadu a Turvasu a Śarmiṣṭě se narodil Druhyu, Anu a Pūru.

9.18.34

Verš

garbha-sambhavam āsuryā
bhartur vijñāya māninī
devayānī pitur gehaṁ
yayau krodha-vimūrchitā

Synonyma

garbha-sambhavam — těhotenství; āsuryāḥ — Śarmiṣṭhy; bhartuḥ — způsobené jejím manželem; vijñāya — když se dozvěděla (od bráhmanských astrologů); māninī — velice pyšná; devayānī — Śukrācāryova dcera; pituḥ — svého otce; geham — do domu; yayau — odešla; krodha-vimūrchitā — zuřící.

Překlad

Když se pyšná Devayānī dozvěděla z vnějších zdrojů, že Śarmiṣṭhu oplodnil její manžel, rozzuřilo ji to a hned se vydala do domu svého otce.

9.18.35

Verš

priyām anugataḥ kāmī
vacobhir upamantrayan
na prasādayituṁ śeke
pāda-saṁvāhanādibhiḥ

Synonyma

priyām — svou milovanou ženu; anugataḥ — následující; kāmī — naplněný chtíčem; vacobhiḥ — sladkými slovy; upamantrayan — konejšící; na — ne; prasādayitum — uchlácholit; śeke — dokázal; pāda-saṁvāhana-ādibhiḥ — ani masírováním jejích nohou.

Překlad

Král Yayāti, pln chtíče, pospíchal za svou ženou, dostihl ji a snažil se ji uchlácholit příjemnými slovy a masírováním nohou, ale žádným způsobem se mu ji nepodařilo upokojit.

9.18.36

Verš

śukras tam āha kupitaḥ
strī-kāmānṛta-pūruṣa
tvāṁ jarā viśatāṁ manda
virūpa-karaṇī nṛṇām

Synonyma

śukraḥ — Śukrācārya; tam — jemu (Yayātimu); āha — řekl; kupitaḥ — na něho velice rozhněvaný; strī-kāma — ty sukničkáři; anṛta-pūruṣa — ty lháři; tvām — na tebe; jarā — stáří, nemohoucnost; viśatām — ať dolehne; manda — ty hlupáku; virūpa-karaṇī — jež znetvořuje; nṛṇām — lidská těla.

Překlad

Śukrācārya byl krajně rozhněvaný. “Ty prolhaný chtivý hlupáku, který paseš po ženách! Spáchal jsi velkou nepravost,” řekl. “Proto tě proklínám, aby tě postihly a znetvořily stáří a nemohoucnost!”

9.18.37

Verš

śrī-yayātir uvāca
atṛpto ’smy adya kāmānāṁ
brahman duhitari sma te
vyatyasyatāṁ yathā-kāmaṁ
vayasā yo ’bhidhāsyati

Synonyma

śrī-yayātiḥ uvāca — král Yayāti řekl; atṛptaḥ — neuspokojený; asmi — jsem; adya — dosud; kāmānām — uspokojit mé pohlavní touhy; brahman — ó učený brāhmaṇo; duhitari — ve spojení s dcerou; sma — v minulosti; te — tvojí; vyatyasyatām — vyměň; yathā-kāmam — dokud jsi posedlý chtíčem; vayasā — za mládí; yaḥ abhidhāsyati — toho, kdo bude svolný vyměnit tvé stáří za své mládí.

Překlad

Král Yayāti řekl: “Ó ctihodný, učený brāhmaṇo, ještě jsem s tvojí dcerou neuspokojil své pohlavní touhy.” Śukrācārya pak odpověděl: “Můžeš své stáří předat někomu, kdo bude ochoten je vyměnit za své mládí.”

Význam

Když král Yayāti řekl, že ještě s Śukrācāryovou dcerou neuspokojil své pohlavní touhy, Śukrācārya si uvědomil, že odporuje zájmu jeho dcery, kdyby Yayātiho postihlo stáří a nemohoucnost. Jeho roztoužená dcera by pak totiž nemohla dosáhnout uspokojení. Proto Śukrācārya dal svému zeti požehnání, že může vyměnit své stáří za mládí někoho jiného. Naznačil, že pokud některý Yayātiho syn vymění své mládí za jeho stáří, Yayāti bude moci dále holdovat sexu s Devayānī.

9.18.38

Verš

iti labdha-vyavasthānaḥ
putraṁ jyeṣṭham avocata
yado tāta pratīcchemāṁ
jarāṁ dehi nijaṁ vayaḥ

Synonyma

iti — takto; labdha-vyavasthānaḥ — když dostal příležitost vyměnit stáří; putram — svého syna; jyeṣṭham — nejstaršího; avocata — požádal; yado — ó Yadu; tāta — jsi můj milovaný syn; pratīccha — vyměň, prosím; imām — tuto; jarām — nemohoucnost; dehi — a dej; nijam — své; vayaḥ — mládí.

Překlad

Jakmile Yayāti dostal od Śukrācāryi toto požehnání, požádal svého nejstaršího syna: “Yadu, můj milý synu, dej mi prosím své mládí výměnou za mé stáří a nemohoucnost.”

9.18.39

Verš

mātāmaha-kṛtāṁ vatsa
na tṛpto viṣayeṣv aham
vayasā bhavadīyena
raṁsye katipayāḥ samāḥ

Synonyma

mātāmaha-kṛtām — dané tvým dědem z matčiny strany, Śukrācāryou; vatsa — můj milý synu; na — ne; tṛptaḥ — uspokojený; viṣayeṣu — v pohlavním životě, smyslovém požitku; aham — já (jsem); vayasā — věkem; bhavadīyena — tvým; raṁsye — budu si užívat sexu; katipayāḥ — několik; samāḥ — let.

Překlad

“Mé pohlavní touhy ještě nejsou uspokojeny, milý synu. Chceš-li mi prokázat laskavost, můžeš si vzít stáří, které na mě uvalil tvůj děd, otec tvé matky. Já si vezmu tvé mládí, abych si mohl ještě pár let užívat.

Význam

Taková je povaha pohlavní touhy. V Bhagavad-gītě (7.20) je řečeno: kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ-ten, kdo příliš lpí na smyslovém požitku, ztrácí zdravý rozum. Slovo hṛta-jñānāḥ označuje člověka, který se pomátl. Zde vidíme názorný příklad: otec nestydatě žádá svého syna, aby si s ním vyměnil mládí za stáří. Této iluzi však podléhá celý svět. Proto je řečeno, že každý je pramattaḥ, naprosto šílený. Nūnaṁ pramattaḥ kurute vikarma-ten, kdo téměř zešílel, se vyžívá v sexu a smyslovém požitku. Pohlavní život a uspokojování smyslů lze však ovládnout a člověk dosáhne dokonalosti, když úplně přestane po sexu toužit. To je možné jedině při plném vědomí Kṛṣṇy.

yadavadhi mama cetaḥ kṛṣṇa-pādāravinde
nava-nava-rasa-dhāmany udyataṁ rantum āsīt
tadavadhi bata nārī-saṅgame smaryamāne
bhavati mukha-vikāraḥ suṣṭhu-niṣṭhīvanaṁ ca

“Od té doby, co jsem zaměstnaný transcendentální láskyplnou službou Kṛṣṇovi a nacházím v Něm stále novou blaženost, si při pomyšlení na sexuální požitek musím odplivnout a rty se mi zkřiví odporem.” Pohlavní touhu lze ukončit jedině tím, že si je člověk plně vědom Kṛṣṇy. Jinak to není možné. Dokud živá bytost touží po sexu, musí měnit těla jedno za druhým, aby si v nich užívala sexu. Ta se sice liší, ale sex zůstává stále stejný. Proto je řečeno: punaḥ punaś carvita-carvaṇānām. Ti, kdo velice lpí na sexu, transmigrují z jednoho těla do druhého, aby se zaměstnávali stále tím samým-žvýkáním přežvýkaného. Zakoušejí sexuální požitek v těle psa, sexuální požitek v těle prasete, sexuální požitek v těle poloboha atd.

9.18.40

Verš

śrī-yadur uvāca
notsahe jarasā sthātum
antarā prāptayā tava
aviditvā sukhaṁ grāmyaṁ
vaitṛṣṇyaṁ naiti pūruṣaḥ

Synonyma

śrī-yaduḥ uvāca — Yadu, nejstarší syn Yayātiho, odpověděl; na utsahe — nejsem nadšený; jarasā — tvým stářím a nemohoucností; sthātum — zůstat; antarā — během mládí; prāptayā — přijaté; tava — tvé; aviditvā — bez prožití; sukham — štěstí; grāmyam — hmotného či tělesného; vaitṛṣṇyam — nezájem o hmotný požitek; na — ne; eti — dosáhne; pūruṣaḥ — člověk.

Překlad

Yadu odpověděl: “Můj milý otče, na tebe již dolehlo stáří, i když jsi byl také mladý muž. Já však o tvé stáří a nemohoucnost nestojím, protože dokud si člověk neužije hmotného štěstí, nemůže dospět k odříkání.”

Význam

Zřeknutí se hmotného požitku je konečným cílem lidského života. Proto je varṇāśrama nanejvýš vědecká. Umožňuje vrátit se domů, zpátky k Bohu, což se nikomu nepodaří, dokud se nezřekne veškerých svazků s hmotným světem. Śrī Caitanya Mahāprabhu řekl: niṣkiñcanasya bhagavad-bhajanonmukhasya-ten, kdo se chce vrátit domů, zpět k Bohu, musí být niṣkiñcana, prostý jakékoliv záliby v hmotném požitku. Brahmaṇy upaśamāśrayam-není-li dokonalý ve svém odříkání, není možné, aby se zapojil do oddané služby či setrvával na úrovni Brahmanu. Oddaná služba probíhá na úrovni Brahmanu. Nikdo se jí nemůže zhostit, dokud nedosáhne úrovně Brahmanu neboli duchovní úrovně. Jinak řečeno-kdo oddaně slouží, je již na úrovni Brahmanu.

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

“Kdo Mi slouží s naprostou a výlučnou, neselhávající oddaností, ihned překoná kvality hmotné přírody, a tak se dostává na úroveň Brahmanu.” (Bg.14.26). To znamená, že ten, kdo dospěje k oddané službě, je bez pochyby osvobozený. Člověk si většinou nedokáže odříkat, dokud si hmotného štěstí řádně neužije. Varṇāśrama proto dává příležitost k postupnému pokroku. Yadu, Yayātiho syn, vysvětlil, že se svého mládí vzdát nemůže— chce ho využít k tomu, aby v budoucnu dosáhl stavu odříkání.

Mahārāja Yadu byl jiný než jeho bratři. V příštím verši je uvedeno: turvasuś coditaḥ pitrā druhyuś cānuś ca bhārata / pratyācakhyur adharmajñāḥ. Bratři Mahārāje Yadua odmítli návrh svého otce proto, že si nebyli plně vědomi dharmy. Je velice důležité přijímat nařízení, která se shodují s náboženskými zásadami, zvláště pak nařízení vlastního otce. To, že bratři Mahārāje Yadua otcovo nařízení odmítli, bylo tedy bezbožné počínání. Odmítnutí Mahārāje Yadua však bylo z náboženského hlediska oprávněné. V desátém zpěvu stojí: yadoś ca dharma-śīlasya-Mahārāja Yadu si byl dokonale vědom zásad náboženství. Nejvyšší náboženskou zásadou je oddaná služba Pánu. Mahārāja Yadu si upřímně přál sloužit Pánu, ale byla zde jedna překážka: v mládí na člověka doléhá touha užívat si hmotných smyslů, a pokud ji plně neuspokojí, dokud je mladý, hrozí nebezpečí, že bude narušovat jeho službu Pánu. Viděli jsme poklesnout mnoho sannyāsīnů, kteří přijali sannyās předčasně, aniž by uspokojili své hmotné touhy. Proto je obvyklým procesem projít životem gṛhasthy a vānaprasthy, nakonec dospět k sannyāsu a zcela se odevzdat službě Pánu. Mahārāja Yadu byl ochoten uposlechnout otcovo nařízení a vyměnit mládí za stáří, protože věřil, že by se mu mládí dané otci vrátilo. Tato výměna by však oddálila dobu, kdy se bude moci plně věnovat oddané službě, a proto nechtěl otcovo stáří přijmout. Toužil po dosažení stavu, kdy ho již nic nebude rozrušovat. Navíc se jedním z potomků Yadua měl stát Pán Kṛṣṇa. Yadu chtěl, aby se Pán zjevil v jeho dynastii co nejdřív, a proto na otcův návrh nepřistoupil. Toto rozhodnutí však nebylo bezbožné, neboť mělo za cíl službu Pánu. Yadu byl svědomitým služebníkem Pána, a proto se Pán Kṛṣṇa zjevil v jeho rodě. To potvrzuje Kuntī ve svých modlitbách: yadoḥ priyasyānvavāye. Kṛṣṇa měl Yadua velmi rád. Proto chtěl sestoupit v jeho rodě. Mahārāja Yadu by neměl být posuzován tak, jako v příštím verši jeho bratři-jako adharma-jña, osoba neznalá náboženských zásad. Podobal se čtyřem Sanům (catuḥ-sana), kteří v zájmu vyššího cíle odmítli splnit nařízení svého otce Brahmy. Čtyři Kumārové chtěli naplno sloužit Pánu jako brahmacārīni, a proto jejich odmítnutí otcova příkazu nebylo bezbožné.

9.18.41

Verš

turvasuś coditaḥ pitrā
druhyuś cānuś ca bhārata
pratyācakhyur adharmajñā
hy anitye nitya-buddhayaḥ

Synonyma

turvasuḥ — Turvasu, další syn; coditaḥ — požádaný; pitrā — otcem (aby vyměnil stáří a nemohoucnost za své mládí); druhyuḥ — Druhyu, další syn; ca — a; anuḥ — Anu, další syn; ca — také; bhārata — ó králi Parīkṣite; pratyācakhyuḥ — odmítli přijmout; adharma-jñāḥ — protože neznali náboženské zásady; hi — jistě; a-nitye — dočasné mládí; nitya-buddhayaḥ — považující za trvalé.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, Yayāti podobně žádal své další syny, aby s ním vyměnili své mládí za jeho stáří. Turvasu, Druhyu ani Anu však neznali náboženské zásady. Mysleli si, že jejich pomíjivé mládí je věčné, a proto odmítli splnit otcovo nařízení.

9.18.42

Verš

apṛcchat tanayaṁ pūruṁ
vayasonaṁ guṇādhikam
na tvam agrajavad vatsa
māṁ pratyākhyātum arhasi

Synonyma

apṛcchat — požádal; tanayam — syna; pūrum — Pūrua; vayasā — věkem; ūnam — ačkoliv mladší; guṇa-adhikam — charakterem lepší než ostatní; na — ne; tvam — ty; agraja-vat — jako tvoji starší bratři; vatsa — můj milý synu; mām — mě; pratyākhyātum — odmítnout; arhasi — měl bys.

Překlad

Potom král Yayāti požádal Pūrua, který byl mladší než tito tři bratři, ale lepšího charakteru. “Nebuď neposlušný jako tvoji starší bratři, můj milý synu, neboť to ti nepřísluší.”

9.18.43

Verš

śrī-pūrur uvāca
ko nu loke manuṣyendra
pitur ātma-kṛtaḥ pumān
pratikartuṁ kṣamo yasya
prasādād vindate param

Synonyma

śrī-pūruḥ uvāca — Pūru řekl; kaḥ — co; nu — zajisté; loke — na tomto světě; manuṣya-indra — vaše veličenstvo, nejlepší z lidských bytostí; pituḥ — otec; ātma-kṛtaḥ — který dal toto tělo; pumān — člověk; pratikartum — splatit; kṣamaḥ — je schopen; yasya — jehož; prasādāt — milostí; vindate — užívá si; param — života na vyšší úrovni.

Překlad

Pūru odpověděl: “Kdo na tomto světě dokáže splatit dluh svému otci? Milostí otce získá živá bytost lidské tělo, které jí umožňuje stát se společníkem Nejvyššího Pána.”

Význam

Otec poskytuje semeno těla, a to postupně roste a vyvíjí se, až nakonec živá bytost získá vyvinuté lidské tělo s vědomím na vyšší úrovni, než mají zvířata. V lidském těle může dosáhnout vyšších planet a navíc, pokud rozvíjí vědomí Kṛṣṇy, se může vrátit domů, zpátky k Bohu. Toto významné lidské tělo je získáno milostí otce, a proto je každý svému otci zavázán. V jiných životech má živá bytost samozřejmě také otce a matku; dokonce i kočky a psi mají své rodiče. Ale lidští rodiče mohou dát svému synovi to největší požehnání, když z něj vychovají oddaného. Ten, kdo se stane oddaným, získal to největší požehnání, protože nadobro zamezí opakovanému rození a umírání. Otec, který vychovává své dítě ve vědomí Kṛṣṇy, je proto ten nejlaskavější otec na světě. Je řečeno:

janame janame sabe pitāmātā pāya
kṛṣṇa guru nahi mile bhaja hari ei

Každý má otce a matku, ale díky požehnání Kṛṣṇy a gurua lze překonat hmotnou přírodu a vrátit se domů, zpátky k Bohu.

9.18.44

Verš

uttamaś cintitaṁ kuryāt
prokta-kārī tu madhyamaḥ
adhamo ’śraddhayā kuryād
akartoccaritaṁ pituḥ

Synonyma

uttamaḥ — nejlepší; cintitam — zvažující představy otce; kuryāt — jedná odpovídajícím způsobem; prokta-kārī — ten, kdo následuje otcovo nařízení; tu — jistě; madhyamaḥ — prostřední; adhamaḥ — nižší třídy; aśraddhayā — bez víry; kuryāt — jedná; akartā — neochotný učinit; uccaritam — jako výkaly; pituḥ — otce.

Překlad

“Prvotřídní syn předvídá, co po něm otec bude chtít, a jedná podle toho. Ten, který jedná na otcův pokyn, patří do druhé třídy. A syn, který plní otcovo nařízení bez patřičné úcty, náleží do třetí třídy. Syn, který však odmítne vyhovět příkazu svého otce, je jako jeho výkaly.”

Význam

Pūru, Yayātiho poslední syn, ihned přistoupil na otcův návrh, neboť byl vysoce kvalifikovaný, i když byl nejmladší. Myslel si: “Měl jsem svolit ještě dříve, než mě o to otec požádal, ale neudělal jsem to. Proto nejsem prvotřídní syn, ale patřím do druhé třídy. Nechci se však chovat jako nejhorší syn, který je přirovnáván k otcovým výkalům.” Jeden indický básník používá výrazy putra a mūtra. Putra znamená “syn” a mūtra znamená “moč”. Syn i moč pocházejí ze stejných genitálií. Pokud je syn poslušným oddaným Pána, je označován jako putra neboli skutečný syn, ale v opačném případě, není-li ani učený, ani oddaný, není o nic lepší než moč.

9.18.45

Verš

iti pramuditaḥ pūruḥ
pratyagṛhṇāj jarāṁ pituḥ
so ’pi tad-vayasā kāmān
yathāvaj jujuṣe nṛpa

Synonyma

iti — tak; pramuditaḥ — velmi rád; pūruḥ — Pūru; pratyagṛhṇāt — přijal; jarām — stáří a nemohoucnost; pituḥ — svého otce; saḥ — ten otec (Yayāti); api — také; tat-vayasā — díky mládí svého syna; kāmān — všechny touhy; yathā-vat — jak si přál; jujuṣe — uspokojil; nṛpa — ó Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Tak syn jménem Pūru s radostí přijal stáří svého otce Yayātiho, který si vzal mládí svého syna a užíval si hmotného světa, jak si přál.

9.18.46

Verš

sapta-dvīpa-patiḥ saṁyak
pitṛvat pālayan prajāḥ
yathopajoṣaṁ viṣayāñ
jujuṣe ’vyāhatendriyaḥ

Synonyma

sapta-dvīpa-patiḥ — pán celého světa, který se skládá ze sedmi ostrovů; saṁyak — zcela; pitṛ-vat — přesně jako otec; pālayan — vládnoucí; prajāḥ — podřízeným; yathā-upajoṣam — tolik, kolik chtěl; viṣayān — hmotného štěstí; jujuṣe — užíval si; avyāhata — aniž by byly oslabeny; indriyaḥ — jeho smysly.

Překlad

Poté se král Yayāti stal pánem celého světa, který se skládá ze sedmi ostrovů, a vládl občanům přesně jako otec. Jelikož získal mládí svého syna, jeho smysly zůstaly neoslabené a užíval si tolik hmotného štěstí, kolik chtěl.

9.18.47

Verš

devayāny apy anudinaṁ
mano-vāg-deha-vastubhiḥ
preyasaḥ paramāṁ prītim
uvāha preyasī rahaḥ

Synonyma

devayānī — manželka Mahārāje Yayātiho, dcera Śukrācāryi; api — také; anudinam — den za dnem, dvacet čtyři hodin denně; manaḥ-vāk — svou myslí a slovy; deha — tělem; vastubhiḥ — se všemi potřebnými věcmi; preyasaḥ — svého milovaného muže; paramām — transcendentální; prītim — blaženost; uvāha — zajišťovala; preyasī — velmi drahá svému muži; rahaḥ — v ústraní, nerušeně.

Překlad

Devayānī, drahá manželka Mahārāje Yayātiho, svému muži na odloučených místech prostřednictvím své mysli, slov, těla a vším nezbytným neustále poskytovala nejvyšší možnou transcendentální blaženost.

9.18.48

Verš

ayajad yajña-puruṣaṁ
kratubhir bhūri-dakṣiṇaiḥ
sarva-devamayaṁ devaṁ
sarva-vedamayaṁ harim

Synonyma

ayajat — uctíval; yajña-puruṣam — yajña-puruṣu, Pána; kratubhiḥ — různými oběťmi; bhūri-dakṣiṇaiḥ — rozdáváním bohatých darů brāhmaṇům; sarva-deva-mayam — zdroj všech polobohů; devam — Nejvyššího Pána; sarva-veda-mayam — konečný cíl všeho védského poznání; harim — Pána, Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Král Yayāti konal různé oběti, při kterých rozdával bohaté dary brāhmaṇům, aby uspokojil Nejvyššího Pána, Hariho, jenž je zdrojem všech polobohů a cílem všeho védského poznání.

9.18.49

Verš

yasminn idaṁ viracitaṁ
vyomnīva jaladāvaliḥ
nāneva bhāti nābhāti
svapna-māyā-manorathaḥ

Synonyma

yasmin — v němž; idam — celý tento vesmírný projev; viracitam — stvořený; vyomni — na nebi; iva — jako; jalada-āvaliḥ — mraky; nānā iva — jakoby v rozmanitosti; bhāti — je projevený; na ābhāti — je neprojevený; svapna-māyā — iluze, jako sen; manaḥ-rathaḥ — stvořen, aby jím mohl projíždět kočár mysli.

Překlad

Nejvyšší Pán, Vāsudeva, jenž stvořil vesmírný projev, se jeví jako všeprostupující, tak jako nebe, které nese mraky. A když je stvoření zničeno, vše vstoupí do Nejvyššího Pána, Viṣṇua, a rozmanitost přestane být projevena.

Význam

Pán sám říká v Bhagavad-gītě (7.19):

bahūnāṁ janmanām ante
jñānavān māṁ prapadyate
vāsudevaḥ sarvam iti
sa mahātmā sudurlabhaḥ

“Po mnoha zrozeních a smrtích se ten, kdo je skutečně obdařen poznáním, odevzdá Mně, jelikož ví, že jsem příčinou všech příčin a vším, co existuje. Taková velká duše je nesmírně vzácná.” Nejvyšší Osobnost Božství, Vāsudeva, je totožný s Nejvyšším Brahmanem, Nejvyšší Absolutní Pravdou. Na začátku vše spočívá v Něm a na konci do Něho vstupují všechny projevy. Sídlí v srdci každého (sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭaḥ) a z Něho vše vzešlo (janmādy asya yataḥ). Všechny hmotné projevy jsou však dočasné. Slovo svapna znamená “sny”, māyā znamená “iluze” a manoratha znamená “výtvory mysli”. Sny, iluze a výtvory mysli jsou dočasné. Celé hmotné stvoření je také dočasné, ale Vāsudeva, Nejvyšší Osobnost Božství, je věčná Absolutní Pravda.

9.18.50

Verš

tam eva hṛdi vinyasya
vāsudevaṁ guhāśayam
nārāyaṇam aṇīyāṁsaṁ
nirāśīr ayajat prabhum

Synonyma

tam eva — pouze Jeho; hṛdi — do srdce; vinyasya — vkládající; vāsudevam — Pána Vāsudevu; guha-āśayam — jenž sídlí v srdci každého; nārāyaṇam — který je Nārāyaṇem či expanzí Nārāyaṇa; aṇīyāṁsam — hmotnýma očima neviditelný, přestože existuje všude; nirāśīḥ — Yayāti, bez hmotných tužeb; ayajat — uctíval; prabhum — Nejvyššího Pána.

Překlad

Mahārāja Yayāti uctíval bez hmotných tužeb Nejvyššího Pána, jenž sídlí v srdci každého jako Nārāyaṇa a je hmotnýma očima neviditelný, přestože existuje všude.

Význam

I když se navenek zdálo, že král Yayāti má velice rád hmotný požitek, ve svém nitru myslel na to, že se stane věčným služebníkem Pána.

9.18.51

Verš

evaṁ varṣa-sahasrāṇi
manaḥ-ṣaṣṭhair manaḥ-sukham
vidadhāno ’pi nātṛpyat
sārva-bhaumaḥ kad-indriyaiḥ

Synonyma

evam — tak; varṣa-sahasrāṇi — po tisíc let; manaḥ-ṣaṣṭhaiḥ — myslí a pěti smysly poznání; manaḥ-sukham — dočasné štěstí vytvořené myslí; vidadhānaḥ — uskutečňoval; api — ačkoliv; na atṛpyat — nemohl být uspokojen; sārva-bhaumaḥ — přestože byl králem celého světa; kat-indriyaiḥ — jelikož měl nečisté smysly.

Překlad

I když byl Mahārāja Yayāti králem celého světa a pomocí své mysli a pěti smyslů se po tisíc let těšil z hmotného vlastnictví, nemohl dosáhnout uspokojení.

Význam

Kad-indriya, neočištěné smysly, se mohou očištit, pokud se, spolu s myslí, zaměstnají v rámci vědomí Kṛṣṇy. Sarvopādhi-vinirmuktaṁ tat-paratvena nirmalam. Duše musí být prosta všech označení. Dokud se ztotožňuje s hmotným světem, její smysly jsou nečisté. Když však dosáhne duchovní realizace a pokládá se za služebníka Pána, její smysly se ihned očistí. Zaměstnání očištěných smyslů ve službě Pánu se říká bhakti. Hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-sevanaṁ bhaktir ucyate. Živá bytost se může smyslovému požitku věnovat tisíce let, ale dokud své smysly neočistí, nebude šťastná.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k osmnácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Král Yayāti získává zpět své mládí”.

KAPITOLA DEVATENÁCTÁ

Král Yayāti dosahuje osvobození

9.19.1

Verš

śrī-śuka uvāca
sa ittham ācaran kāmān
straiṇo ’pahnavam ātmanaḥ
buddhvā priyāyai nirviṇṇo
gāthām etām agāyata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; saḥ — Mahārāja Yayāti; ittham — takto; ācaran — jednající; kāmān — co do chtivých tužeb; straiṇaḥ — velice připoutaný k ženám; apahnavam — protiklad; ātmanaḥ — svého vlastního zájmu; buddhvā — když pochopil pomocí inteligence; priyāyai — své milované ženě Devayānī; nirviṇṇaḥ — znechucen; gāthām — příběh; etām — tento (následující); agāyata — vyprávěl.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó Mahārāji Parīkṣite, Yayāti byl velice připoutaný k ženám. Když se mu však časem sexuální požitek s jeho nepříjemnými následky znechutil, zanechal tohoto způsobu života a vyprávěl své milované manželce následující příběh.

9.19.2

Verš

śṛṇu bhārgavy amūṁ gāthāṁ
mad-vidhācaritāṁ bhuvi
dhīrā yasyānuśocanti
vane grāma-nivāsinaḥ

Synonyma

śṛṇu — prosím, poslouchej; bhārgavi — ó dcero Śukrācāryi; amūm — tento; gāthām — příběh; mat-vidhā — přesně jako mé chování; ācaritām — chování; bhuvi — na tomto světě; dhīrāḥ — moudří a inteligentní; yasya — jehož; anuśocanti — trpce naříkají; vane — v lese; grāma-nivāsinaḥ — připoutaný k materialistickému požitku.

Překlad

“Má drahá, milovaná ženo, dcero Śukrācāryi, na tomto světě žil někdo naprosto stejný jako já. Prosím poslouchej, jak ti vylíčím jeho život. Ti, kteří zanechali rodinného života, vždy naříkají, když slyší o takovém hospodáři.”

Význam

Lidem, kteří žijí na vesnici či ve městě, se říká grāma-nivāsī a ti, kdo žijí v lese, jsou zváni vana-vāsī nebo vānaprastha. Vānaprasthové obvykle naříkají nad rodinným životem, kterého zanechali, protože je nutil uspokojovat své smyslné touhy. Prahlāda Mahārāja prohlásil, že člověk má zanechat rodinného života co možno nejdříve a přirovnal jej k té nejtemnější studni (hitvātma-pātaṁ gṛham andha-kūpam). Ten, kdo se trvale soustředí na rodinný život, se prakticky zabíjí. Ve védské civilizaci je proto doporučeno, aby muž po dovršení padesáti let zanechal rodinného života a odešel do lesa (vanam). Když se naučí žít v lese či v ústraní jako vānaprastha, má přijmout sannyās. Vanaṁ gato yad dharim āśrayeta. Sannyās znamená přijetí čisté služby Pánu. Védská civilizace doporučuje čtyři životní stádia: brahmacarya, gṛhastha, vānaprastha a sannyās. Člověk by se měl stydět, pokud nadále zůstává hospodářem a nepokročí do vyšších stádií, vānaprasthy a sannyāsu.

9.19.3

Verš

basta eko vane kaścid
vicinvan priyam ātmanaḥ
dadarśa kūpe patitāṁ
sva-karma-vaśagām ajām

Synonyma

bastaḥ — kozel; ekaḥ — jednou; vane — v lese; kaścit — nějaký; vicinvan — hledající jídlo; priyam — oblíbené; ātmanaḥ — své; dadarśa — náhodou uviděl; kūpe — ve studni; patitām — spadlou; sva-karma-vaśa-gām — jako výsledek plodonosných činností; ajām — kozu.

Překlad

“Jednou se jeden kozel potuloval lesem a přitom se pásl, aby uspokojil své smysly. Náhodou přišel ke studni, ve které uviděl bezmocnou kozu, která do ní spadla následkem svých plodonosných činností.”

Význam

Mahārāja Yayāti zde přirovnává sebe ke kozlovi a Devayānī ke koze a na tomto příkladě líčí povahu muže a ženy. Muž chodí z místa na místo jako kozel hledající smyslový požitek a žena, kterou nechrání žádný muž či manžel, se podobá koze, která spadla do studny. Žena, o niž se nestará žádný muž, nemůže být šťastná. Je přesně v takové situaci jako koza, jež spadla do studny a bojuje o život. Každá žena proto musí přijmout ochranu svého otce, tak jako ji Devayānī požívala u Śukrācāryi, a potom musí otec darovat svou dceru vhodnému muži, nebo nějaký vhodný muž musí pomoci ženě tím, že ji svěří do péče manželovi. To je názorně vidět na životě Devayānī. Když ji král Yayāti vysvobodil ze studny, znamenalo to pro ni velkou úlevu a požádala ho, aby si ji vzal za manželku. Když se s ní však oženil, začal být příliš připoutaný a oddával se sexu nejen s ní, ale i s jinými, například se Śarmiṣṭhou. Přesto byl stále nespokojený. Člověk by se tedy měl usilovně snažit, aby zanechal rodinného života, jaký vedl Yayāti. Když je plně přesvědčen o tom, jak degradující účinky má světský rodinný život, měl by se ho zcela vzdát, přijmout sannyās a věnovat se výhradně službě Pánu. Pak bude jeho život úspěšný.

9.19.4

Verš

tasyā uddharaṇopāyaṁ
bastaḥ kāmī vicintayan
vyadhatta tīrtham uddhṛtya
viṣāṇāgreṇa rodhasī

Synonyma

tasyāḥ — kozy; uddharaṇa-upāyam — způsob vysvobození (ze studny); bastaḥ — kozel; kāmī — posedlý chtíčem; vicintayan — plánující; vyadhatta — udělal; tīrtham — cestu ven; uddhṛtya — ryjící do země; viṣāṇa-agreṇa — špičkami svých rohů; rodhasī — u okraje studny.

Překlad

“Poté, co chtivý kozel naplánoval, jak vysvobodit kozu ze studny, ryl svými rohy do země u okraje studny tak, že se snadno dostala ven.”

Význam

Ženská přitažlivost je podnětem k ekonomickému rozvoji, zajištění bydlení a mnoha dalším činnostem, které mají zajistit pohodlný život v hmotném světě. Vyrýt pro kozu v zemi cestu ven bylo namáhavé, ale kozel si dal záležet, aby ji získal. Ato gṛha-kṣetra-sutāpta-vittair janasya moho 'yam ahaṁ mameti. Spojení mezi mužem a ženou vyvolává potřebu obstarat si pěkný byt, slušný příjem, děti a přátele. Tak se zaplétáme v hmotném světě.

9.19.5-6

Verš

sottīrya kūpāt suśroṇī
tam eva cakame kila
tayā vṛtaṁ samudvīkṣya
bahvyo ’jāḥ kānta-kāminīḥ

pīvānaṁ śmaśrulaṁ preṣṭhaṁ
mīḍhvāṁsaṁ yābha-kovidam
sa eko ’javṛṣas tāsāṁ
bahvīnāṁ rati-vardhanaḥ
reme kāma-graha-grasta
ātmānaṁ nāvabudhyata

Synonyma

sā — koza; uttīrya — když se dostala ven; kūpāt — ze studny; su-śroṇī — s pěknými boky; tam — kozla; eva — jistě; cakame — přála si dostat za manžela; kila — vskutku; tayā — jí; vṛtam — přijatého; samudvīkṣya — když viděly; bahvyaḥ — mnohé další; ajāḥ — kozy; kānta-kāminīḥ — toužící dostat kozla za manžela; pīvānam — statný a silný; śmaśrulam — s pěkným knírem a bradkou; preṣṭham — prvotřídní; mīḍhvāṁsam — mistr ve vypouštění semene; yābha-kovidam — znalec umění pohlavního styku; saḥ — tento kozel; ekaḥ — sám; aja-vṛṣaḥ — kozí hrdina; tāsām — všech koz; bahvīnām — mnoha; rati-vardhanaḥ — dovedl vzbudit chtivé touhy; reme — užíval si; kāma-graha-grastaḥ — posedlý duchem v podobě chtíče; ātmānam — sebe sama; na — ne; avabudhyata — chápal.

Překlad

“Když koza, která měla krásné boky, vylezla ze studny a spatřila pěkného kozla, zatoužila si ho vzít za manžela. Jakmile to učinila, mnoho dalších koz ho také chtělo za svého muže, protože měl nádherně stavěné tělo, pěkný knír a bradku a byl mistrem ve vypouštění semene a umění pohlavního styku. Stejně jako člověk posedlý duchem jedná jako šílenec, nejlepší z kozlů, přitahovaný mnoha kozami, se věnoval erotickým hrátkám a přirozeně zapomněl na své skutečné poslání, na seberealizaci.”

Význam

Materialisty nevyhnutelně velice přitahuje pohlavní styk. Yan maithunādi-gṛhamedhi-sukhaṁ hi tuccham. Člověk se stane gṛhasthou neboli hospodářem, aby si mohl dosyta užívat sexu, ale přesto není nikdy spokojen. Tento chtivý materialista se podobá koze, protože se říká, že když se kozám čekajícím na porážku naskytne příležitost, holdují sexu i těsně před zabitím. Lidské bytosti se však mají věnovat seberealizaci.

tapo divyaṁ putrakā yena sattvaṁ
śuddhyed yasmād brahma-saukhyaṁ tv anantam

Lidský život je určen pro realizaci vlastního já, duše v těle (dehino 'smin yathā dehe). Materialistický darebák neví, že není tělem, ale duší uvnitř těla. Člověk by však měl znát své skutečné postavení a rozvíjet poznání, jehož pomocí se lze vymanit z tělesných pout. Podobně jako nešťastník, kterého pronásledují duchové a jedná jako blázen, zapomíná materialista posedlý duchem v podobě chtíče na své skutečné poslání a raději si užívá takzvaného štěstí na úrovni tělesného pojetí života.

9.19.7

Verš

tam eva preṣṭhatamayā
ramamāṇam ajānyayā
vilokya kūpa-saṁvignā
nāmṛṣyad basta-karma tat

Synonyma

tam — kozla; eva — jistě; preṣṭhatamayā — milovaného; ramamāṇam — jak holduje sexu; ajā — koza; anyayā — s jinou kozou; vilokya — když viděla; kūpa-saṁvignā — koza, která předtím spadla do studny; na — ne; amṛṣyat — mohla snést; basta-karma — kozlovo chování; tat — to (sex je zde brán jako chování koz).

Překlad

“Když koza, která předtím spadla do studny, viděla svého milovaného kozla při pohlavním styku s jinou kozou, nemohla jeho chování snést.”

9.19.8

Verš

taṁ durhṛdaṁ suhṛd-rūpaṁ
kāminaṁ kṣaṇa-sauhṛdam
indriyārāmam utsṛjya
svāminaṁ duḥkhitā yayau

Synonyma

tam — jeho (kozla); durhṛdam — s krutým srdcem; suhṛt-rūpam — předstírajícího, že je přítel; kāminam — plného chtíče; kṣaṇa-sauhṛdam — který udržoval dočasné přátelství; indriya-ārāmam — kterého zajímal jen smyslový požitek či smyslnost; utsṛjya — když opustila; svāminam — svého nynějšího manžela, nebo k dřívějšímu ochránci; duḥkhitā — velice nešťastná; yayau — odešla.

Překlad

“Koza byla nešťastná z toho, čeho se její manžel dopouští s jinými. Uvažovala, že vlastně vůbec není její přítel, ale má tvrdé srdce a jen se za přítele nějaký čas vydával. Byl plný chtíče, a proto ho opustila a vrátila se ke svému dřívějšímu ochránci.”

Význam

Slovo svāminam je významné. Svāmī znamená “pečovatel” či “pán”. O Devayānī před svatbou pečoval Śukrācārya a po svatbě se o ni staral Yayāti. Slovo svāminam zde však vyjadřuje, že se vzdala ochrany svého manžela a vrátila se ke svému předchozímu ochránci, Śukrācāryovi. Ve védské civilizaci se doporučuje, aby žena byla stále pod ochranou nějakého muže. V dětství se o ni má starat její otec, v mládí manžel a ve stáří dospělý syn. V žádném životním období jí nemá být ponechána nezávislost.

9.19.9

Verš

so ’pi cānugataḥ straiṇaḥ
kṛpaṇas tāṁ prasāditum
kurvann iḍaviḍā-kāraṁ
nāśaknot pathi sandhitum

Synonyma

saḥ — ten kozel; api — také; ca — rovněž; anugataḥ — následující kozu; straiṇaḥ — pod pantoflem; kṛpaṇaḥ — ubohý; tām — ji; prasāditum — uspokojit; kurvan — činící; iḍaviḍā-kāram — proslov v kozí řeči; na — ne; aśaknot — dokázal; pathi — na cestě; sandhitum — uspokojit.

Překlad

“Kozel, který byl podřízený své manželce, toho velice litoval. Ihned se vydal po cestě za ní a snažil se jí zalichotit, jak nejlépe dovedl, ale nepodařilo se mu ji uklidnit.”

9.19.10

Verš

tasya tatra dvijaḥ kaścid
ajā-svāmy acchinad ruṣā
lambantaṁ vṛṣaṇaṁ bhūyaḥ
sandadhe ’rthāya yogavit

Synonyma

tasya — kozla; tatra — potom; dvijaḥ — brāhmaṇa; kaścit — nějaké; ajā- svāmī — chovatel jiné kozy; acchinat — vykastroval, zbavil mužství; ruṣā — z hněvu; lambantam — dlouhá; vṛṣaṇam — varlata; bhūyaḥ — znovu; sandadhe — připojil; arthāya — ve vlastním zájmu; yoga-vit — znalec mystických jógových sil.

Překlad

“Koza šla do obydlí brāhmaṇy, který byl chovatelem jiné kozy, a ten rozhněvaně uřízl kozlovi jeho varlata. Na kozlovu žádost mu je však později pomocí mystické yogy znovu připojil.”

Význam

Śukrācārya je zde obrazně označen jako manžel jiné kozy. To svědčí o tom, že vztah mezi manželi v jakékoliv společnosti-ať už na vyšší nebo nižší úrovni, než je lidská-se v ničem neliší od vztahu kozla s kozou, neboť hmotný vztah mezi mužem a ženou se zakládá na sexu. Yan maithunādi-gṛhamedhi-sukhaṁ hi tuccham. Śukrācārya byl ācārya neboli odborník v rodinných záležitostech, mezi něž patří i kozlovo předávání semene koze. Slova kaścid ajā-svāmī zde názorně vyjadřují, že Śukrācārya nebyl o nic lepší než Yayāti, neboť oba se zajímali o rodinné vztahy, vznikající díky semeni (śukra). Śukrācārya nejprve proklel Yayātiho, aby zestárl a nebyl již schopen pohlavního styku, ale když viděl, že jeho impotence by byla trestem i pro jeho vlastní dceru, použil svou mystickou sílu k tomu, aby Yayātimu jeho mužství vrátil. Jelikož používal své mystické jógové schopnosti v zájmu rodinného života a nikoliv realizace Nejvyšší Osobnosti Božství, nebyla jeho jógová kouzla o nic lepší než chování kozlů a koz. Jógové síly se má využít k poznání Nejvyšší Osobnosti Božství, jak Pán sám doporučuje v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně neustále upíná s velkou vírou, v nitru na Mě myslí a poskytuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a zaujímá nejvyšší postavení ze všech. To je Můj názor.”

9.19.11

Verš

sambaddha-vṛṣaṇaḥ so ’pi
hy ajayā kūpa-labdhayā
kālaṁ bahu-tithaṁ bhadre
kāmair nādyāpi tuṣyati

Synonyma

sambaddha-vṛṣaṇaḥ — se znovu připojenými varlaty; saḥ — on; api — také; hi — jistě; ajayā — s kozou; kūpa-labdhayā — kterou vysvobodil ze studny; kālam — po dobu; bahu-titham — velice dlouhou; bhadre — má milá ženo; kāmaiḥ — se svými chtivými touhami; na — ne; adya api — dodnes; tuṣyati — uspokojen.

Překlad

“Má milá ženo, když kozel získal zpět svá varlata, dále si užíval s kozou, kterou kdysi vysvobodil ze studny. Přestože se však tomuto požitku oddával po mnoho let, dodnes není uspokojen.”

Význam

Když je muž připoután láskou ke své manželce, podléhá pohlavním touhám, které je velice obtížné překonat. Podle pravidel védské civilizace proto musí dobrovolně svůj takzvaný domov opustit a odejít do lesa. Pañcāśordhvaṁ vanaṁ vrajet. Lidský život je určený pro podstoupení této tapasyi neboli askeze. Touto askezí-tím, že člověk dobrovolně zanechá manželského pohlavního života a odejde do lesa, aby se ve společnosti oddaných věnoval duchovním činnostem-se naplní skutečný smysl lidského života.

9.19.12

Verš

tathāhaṁ kṛpaṇaḥ subhru
bhavatyāḥ prema-yantritaḥ
ātmānaṁ nābhijānāmi
mohitas tava māyayā

Synonyma

tathā — přesně jako tento kozel; aham — já; kṛpaṇaḥ — lakomec, který si neuvědomuje důležitost života; su-bhru — ó má ženo s krásným obočím; bhavatyāḥ — ve tvé společnosti; prema-yantritaḥ — jakoby spoutaný láskou, i když je to ve skutečnosti chtíč; ātmānam — seberealizace (kdo jsem a co je moje povinnost); na abhijānāmi — dosud jsem nepoznal; mohitaḥ — zmatený; tava — tvými; māyayā — hmotně přitažlivými rysy.

Překlad

“Ó má milá ženo s nádherným obočím, jsem přesně jako ten kozel, neboť mám tak chabou inteligenci, že se nechávám unášet tvojí krásou a zapomínám na to, že pravým úkolem je seberealizace.”

Význam

Pokud muž zůstane obětí takzvané krásy své ženy, jeho rodinný život nepřipomíná nic jiného než temnou studnu. Hitvātma-pātaṁ gṛham andha-kūpam. Zdržovat se v této temné studni je sebevražedné. Chce-li hospodář získat úlevu od utrpení hmotného života, musí dobrovolně ukončit svůj smyslný vztah s manželkou, jinak nemá žádnou naději na dosažení seberealizace. Pokud není nesmírně duchovně pokročilý, domov pro něj není ničím jiným než temnou studnou, ve které páchá sebevraždu. Prahlāda Mahārāja proto doporučil, aby v pravý čas-nejpozději ve věku padesáti let-zanechal života hospodáře a odešel do lesa. Vanaṁ gato yad dharim āśrayeta. Tam nechť vyhledá útočiště u lotosových nohou Pána Hariho.

9.19.13

Verš

yat pṛthivyāṁ vrīhi-yavaṁ
hiraṇyaṁ paśavaḥ striyaḥ
na duhyanti manaḥ-prītiṁ
puṁsaḥ kāma-hatasya te

Synonyma

yat — co; pṛthivyām — na tomto světě; vrīhi — obilí, rýže; yavam — ječmen; hiraṇyam — zlato; paśavaḥ — zvířata; striyaḥ — manželky nebo jiné ženy; na duhyanti — nedají; manaḥ-prītim — spokojenost mysli; puṁsaḥ — člověku; kāma-hatasya — protože se stal obětí chtíče; te — ty.

Překlad

“Člověk, který se stal obětí chtíče, nedokáže uklidnit svou mysl, ani když má v tomto světě všeho dostatek, včetně rýže, ječmene a dalších obilovin, zlata, zvířat i žen. Nic ho nedokáže uspokojit.”

Význam

Cílem materialisty je zlepšit svou ekonomickou situaci, ale tento hmotný pokrok nemá konce. Pokud nedokáže ovládat chtíč, nebude nikdy spokojen, ani kdyby získal všechno bohatství světa. V současném věku jsme svědky velkého hmotného pokroku, ale přesto lidé usilují o ještě větší bohatství. Manaḥ ṣaṣṭhānīndriyāṇi prakṛti-sthāni karṣati. I když je každá živá bytost částí Nejvyšší Bytosti, kvůli svým chtivým touhám stále usiluje o takzvané zlepšení své ekonomické situace. K dosažení spokojenosti je zapotřebí vzdát se chtivých tužeb, které jsou chorobou srdce. To se podaří jedině tomu, kdo si je vědom Kṛṣṇy.

bhaktiṁ parāṁ bhagavati pratilabhya kāmaṁ
hṛd-rogam āśv apahinoty acireṇa dhīraḥ

(Bhāg. 10.33.39)

Pokud člověk rozvine vědomí Kṛṣṇy, je schopen se této srdeční choroby zbavit. Jinak zůstane nakažen chtivými touhami a jeho mysl nebude nikdy klidná.

9.19.14

Verš

na jātu kāmaḥ kāmānām
upabhogena śāṁyati
haviṣā kṛṣṇa-vartmeva
bhūya evābhivardhate

Synonyma

na — ne; jātu — kdykoliv; kāmaḥ — chtivé touhy; kāmānām — těch, kdo jsou posedlí chtíčem; upabhogena — požitkem z uspokojování těchto tužeb; śāṁyati — mohou být uspokojeny; haviṣā — litím másla; kṛṣṇa-vartmā — oheň; iva — jako; bhūyaḥ — znovu a znovu; eva — jistě; abhivardhate — rozhořívá se víc a víc.

Překlad

“Tak jako se oheň nezmenší tím, že se do něj lije máslo, ale naopak se víc a víc rozhořívá, také snaha ukojit chtivé touhy neustálým požitkem nemůže být nikdy úspěšná.” (Jediným řešením je dobrovolně se hmotných tužeb vzdát.)

Význam

Člověk může mít dostatek peněz a možností pro uspokojení svých smyslů, a přesto nebýt spokojen. Snaha ukojit chtivé touhy požitkem nemůže být nikdy úspěšná. Zde uvedený příklad je velice výstižný. Nikdo nemůže uhasit oheň tím, že do něj bude lít máslo.

9.19.15

Verš

yadā na kurute bhāvaṁ
sarva-bhūteṣv amaṅgalam
sama-dṛṣṭes tadā puṁsaḥ
sarvāḥ sukhamayā diśaḥ

Synonyma

yadā — když; na — ne; kurute — koná; bhāvam — různý postoj připoutanosti či závisti; sarva-bhūteṣu — ke všem živým bytostem; amaṅgalam — nepříznivý; sama-dṛṣṭeḥ — jelikož je vyrovnaný; tadā — tehdy; puṁsaḥ — osoby; sarvāḥ — všechny; sukha-mayāḥ — šťastné; diśaḥ — světové strany.

Překlad

“Když člověk nezávidí a nikomu nepřeje nic zlého, je vyrovnaný a všechny světové strany mu připadají plné štěstí.”

Význam

Prabodhānanda Sarasvatī řekl: viśvaṁ pūrṇa-sukhāyate-když si člověk díky milosti Pána Caitanyi začne být vědom Kṛṣṇy, celý svět mu připadá šťastný a nemá, po čem by toužil. Ve stádiu brahma-bhūta, na úrovni duchovní realizace, neexistuje nářek ani hmotné dychtění (na śocati na kāṅkṣati). Na každého, kdo ještě žije v hmotném světě, působí akce a reakce, ale tomu, kdo jimi není ovlivněn, již nehrozí nebezpečí, že padne za oběť hmotným touhám. Tento verš popisuje příznaky těch, kdo se přesytili hmotnými tužbami. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvětlil, že když člověk nesmýšlí špatně ani o svém nepříteli, od nikoho neočekává úctu, ale místo toho přeje i svému nepříteli vše nejlepší, je paramahaṁsa neboli ten, kdo překonal chtivé touhy po smyslovém požitku.

9.19.16

Verš

yā dustyajā durmatibhir
jīryato yā na jīryate
tāṁ tṛṣṇāṁ duḥkha-nivahāṁ
śarma-kāmo drutaṁ tyajet

Synonyma

yā — to, které; dustyajā — nesmírně těžké se vzdát; durmatibhiḥ — pro ty, kdo příliš lpí na hmotném požitku; jīryataḥ — dokonce i pro toho, kdo trpí nemohoucností stáří; yā — a která; na — ne; jīryate — je překonána; tām — této; tṛṣṇām — touhy; duḥkha-nivahām — která je příčinou všeho strádání; śarma-kāmaḥ — ten, kdo chce být šťastný; drutam — brzy; tyajet — měl by se zříci.

Překlad

“Pro ty, kdo příliš lpí na hmotném požitku, je velice těžké zanechat uspokojování smyslů. Dokonce ani nemohoucí stařec se tužeb po smyslovém požitku nedokáže vzdát. Ten, kdo touží po skutečném štěstí, se těchto neuspokojených přání, která jsou příčinou všeho strádání, musí zříci.”

Význam

Viděli jsme-zvláště v západních zemích-jak i muži, kterým je přes osmdesát let, stále ještě chodí do nočních klubů a platí velké peníze, aby mohli pít víno a těšit se společnosti žen. Přestože jsou příliš staří na to, aby si mohli jakkoliv užívat, jejich touhy nevyhasly. Čas ničí i samotné tělo, jež zprostředkovává veškeré smyslové uspokojení, ale i když je člověk starý a nemohoucí, jeho touhy jsou stále natolik silné, že mu diktují kam jít, aby vyhověl požadavkům svých smyslů. Proto je třeba se praktikováním bhakti-yogy chtivých tužeb zbavit. Śrī Yāmunācārya prohlásil:

yadavadhi mama cetaḥ kṛṣṇa-pādāravinde
nava-nava-rasa-dhāmany udyataṁ rantum āsīt
tadavadhi bata nārī-saṅgame smaryamāne
bhavati mukha-vikāraḥ suṣṭhu-niṣṭhīvanaṁ ca

Je-li si někdo vědom Kṛṣṇy, plnění povinností pro Kṛṣṇu mu přináší čím dál více štěstí. Proto si odplivne nad smyslovým požitkem, zvláště požitkem ze sexu. Zkušený, pokročilý oddaný již nemá o pohlavní život zájem. Silnou touhu po sexu lze překonat jedině rozvojem vědomí Kṛṣṇy.

9.19.17

Verš

mātrā svasrā duhitrā vā
nāviviktāsano bhavet
balavān indriya-grāmo
vidvāṁsam api karṣati

Synonyma

mātrā — se svou matkou; svasrā — se svou sestrou; duhitrā — se svou dcerou; vā — nebo; na — ne; avivikta-āsanaḥ — sedět těsně vedle sebe na jednom sedadle; bhavet — muž má; balavān — velice silné; indriya- grāmaḥ — vybavení smyslů; vidvāṁsam — učeného a pokročilého; api — dokonce i; karṣati — vzrušuje.

Překlad

“Muž nemá dopustit ani to, aby seděl na jednom sedadle s vlastní matkou, sestrou nebo dcerou, protože smysly jsou tak silné, že i člověka s pokročilým poznáním může zlákat sex.”

Význam

To, že se člověk naučí chovat se správně při jednání se ženami, ho nezbaví zájmu o sex. Zde je konkrétně uvedeno, že tento zájem se může probudit i vůči vlastní matce, sestře nebo dceři. Obvykle nikoho matka, sestra nebo dcera sexuálně nepřitahuje, ale pokud si nedává pozor a sedne si těsně vedle nich, mohou ho začít přitahovat. To je psychologický fakt. Někdo může říci, že by k tomu mohl být náchylný jen člověk, který z hlediska civilizovaného života není příliš pokročilý. Zde je však výslovně řečeno: vidvāṁsam api karṣati-dokonce i toho, kdo je po hmotné či duchovní stránce vysoce pokročilý, mohou posednout chtivé touhy a může ho začít přitahovat dokonce i vlastní matka, sestra nebo dcera. Proto je nezbytné být v jednání se ženami nesmírně opatrný. Śrī Caitanya Mahāprabhu byl v tomto ohledu nesmírně striktní; zvláště poté, co přijal sannyās. Žádná žena se k Němu nesměla přiblížit, ani Mu vzdát úctu. To je další výzva k opatrnosti v jednání se ženami. Brahmacārī má zakázáno byť jen pohlédnout na manželku duchovního učitele, jestliže je mladá. Manželka duchovního učitele někdy může přijmout od žáka svého manžela nějakou službu, stejně jako by ji přijímala od syna, ale pokud je mladá, brahmacārī má zakázáno jí sloužit.

9.19.18

Verš

pūrṇaṁ varṣa-sahasraṁ me
viṣayān sevato ’sakṛt
tathāpi cānusavanaṁ
tṛṣṇā teṣūpajāyate

Synonyma

pūrṇam — celý; varṣa-sahasram — jeden tisíc let; me — můj; viṣayān — smyslový požitek; sevataḥ — užívající si; asakṛt — bez ustání; tathā api — přesto; ca — jistě; anusavanam — více a více; tṛṣṇā — chtivé touhy; teṣu — po smyslovém požitku; upajāyate — rostou.

Překlad

“Po celých tisíc let jsem se oddával smyslovému požitku, a přesto má touha po něm každým dnem roste.”

Význam

Mahārāja Yayāti popisuje na základě vlastní zkušenosti, jak silná je pohlavní touha, dokonce i ve stáří.

9.19.19

Verš

tasmād etām ahaṁ tyaktvā
brahmaṇy adhyāya mānasam
nirdvandvo nirahaṅkāraś
cariṣyāmi mṛgaiḥ saha

Synonyma

tasmāt — proto; etām — těchto silných tužeb po smyslném jednání; aham — já; tyaktvā — zříkající se; brahmaṇi — na Nejvyšší Absolutní Pravdu; adhyāya — upírající; mānasam — mysl; nirdvandvaḥ — bez duality; nirahaṅkāraḥ — bez falešné totožnosti způsobené pýchou; cariṣyāmi — budu se toulat po lese; mṛgaiḥ saha — s lesními zvířaty.

Překlad

“Proto nyní zapudím všechny tyto touhy a budu meditovat o Nejvyšší Osobnosti Božství. Zbavím se pýchy a dualit, které jsou výplodem mysli, a budu se toulat se zvířaty po lese.”

Význam

Odejít do lesa a tam žít se zvířaty a věnovat se meditaci o Nejvyšší Osobnosti Božství je jediný způsob, jak se zbavit smyslných tužeb. Dokud se jich člověk nezbaví, jeho mysl nemůže být prosta hmotného znečištění. Ten, kdo tedy má zájem vymanit se z pout opakovaného zrození, smrti, stáří a nemoci, musí po dosažení určitého věku odejít do lesa. Pañcāśordhvaṁ vanaṁ vrajet. Ve věku padesáti let by se měl dobrovolně zříci rodinného života a odejít do lesa. Nejlepším lesem je Vṛndāvan, kde není třeba žít se zvířaty, ale je možné se sdružovat s Nejvyšším Pánem, Osobností Božství, jenž Vṛndāvan nikdy neopouští. Rozvíjet vědomí Kṛṣṇy ve Vṛndāvanu je nejlepší metodou vysvobození z hmotného otroctví, neboť ve Vṛndāvanu lze automaticky meditovat o Kṛṣṇovi. Vṛndāvan má mnoho chrámů a oddaný může v jednom nebo více z nich vidět Nejvyššího Pána v podobě Rādhā-Kṛṣṇy nebo Kṛṣṇa-Balarāmy a o této podobě meditovat. Je nezbytné soustředit mysl na Nejvyššího Pána, Parabrahman, jak je zde vyjádřeno slovy brahmaṇy adhyāya. Tímto Parabrahmanem je Kṛṣṇa, což potvrdil Arjuna v Bhagavad-gītě (paraṁ brahma paraṁ dhāma pavitraṁ paramaṁ bhavān). Kṛṣṇa a Jeho sídlo, Vṛndāvan, se od sebe neliší. Śrī Caitanya Mahāprabhu řekl: ārādhyo bhagavān vrajeśa-tanayas tad-dhāma vṛndāvanam. Vṛndāvan je na stejné úrovni jako Kṛṣṇa. Pokud má tedy oddaný možnost žít ve Vṛndāvanu a není neupřímný-pokud při svém pobytu ve Vṛndāvanu soustředí mysl pouze na Kṛṣṇu-je vysvobozen z hmotného otroctví. Pokud však někoho i ve Vṛndāvanu vzrušují smyslné touhy, jeho mysl ještě není očištěná. Nikdo by se neměl ve Vṛndāvanu dopouštět přestupků, neboť pak není o nic lepší než tamní opice a prasata. Ve Vṛndāvanu žije mnoho opic a prasat, která se starají o ukojení svých pohlavních tužeb. Lidé, kteří se přistěhovali do Vṛndāvanu, ale stále touží po sexu, by měli Vṛndāvan okamžitě opustit a zanechat svých hanebných přestupků u lotosových nohou Pána. Ve Vṛndāvanu žije mnoho pomýlených lidí, kteří usilují o uspokojení svých pohlavních tužeb, ale nejsou o nic lepší než opice a prasata. Lidé ovládaní māyou a především smyslnými touhami jsou nazýváni māyā-mṛga. V podmíněném stádiu hmotného života je každý māyā-mṛga. Je řečeno: māyā-mṛgaṁ dayitayepsitam anvadhāvad-Śrī Caitanya Mahāprabhu přijal sannyās, aby projevil svou bezpříčinnou milost māyā-mṛgům, lidem v hmotném světě, kteří trpí kvůli svým smyslným touhám. Každý by se měl řídit zásadami Śrī Caitanyi Mahāprabhua a stále myslet na Kṛṣṇu, být si dokonale vědom Kṛṣṇy. Pak bude způsobilý žít ve Vṛndāvanu a jeho život bude úspěšný.

9.19.20

Verš

dṛṣṭaṁ śrutam asad buddhvā
nānudhyāyen na sandiśet
saṁsṛtiṁ cātma-nāśaṁ ca
tatra vidvān sa ātma-dṛk

Synonyma

dṛṣṭam — hmotný požitek, který zažíváme v současném životě; śrutam — budoucí hmotný požitek slíbený těm, kdo jednají pro plody své práce (ať už v tomto či příštím životě, na nebeských planetách a podobně); asat — vše špatné a dočasné; buddhvā — vědoucí; na — ne; anudhyāyet — měl by byť jen pomyslet na; na — ani; sandiśet — měl by si skutečně užívat; saṁsṛtim — prodloužení hmotné existence; ca — a; ātma-nāśam — zapomnění na své původní přirozené postavení; ca — jakož i; tatra — ohledně tohoto námětu; vidvān — ten, kdo si je plně vědom; saḥ — tato osoba; ātma-dṛk — seberealizovaná duše.

Překlad

“Ten, kdo ví, že hmotné štěstí-ať už dobré či špatné, v tomto či příštím životě, na této či nebeských planetách-je dočasné a zbytečné a že inteligentní člověk by se neměl snažit si těchto věcí užívat, a dokonce na ně ani pomýšlet, je znalcem vlastního já. Tato seberealizovaná osoba velice dobře ví, že právě hmotné štěstí je příčinou trvající hmotné existence a zapomnění na své původní přirozené postavení.”

Význam

Živá bytost je duchovní duše a hmotné tělo je jejím vězením. To je začátek duchovního poznání.

dehino 'smin yathā dehe
kaumāraṁ yauvanaṁ jarā
tathā dehāntara-prāptir
dhīras tatra na muhyati

“Tak jako vtělená duše přechází v tomto těle z dětství do mládí a stáří, přechází také v okamžiku smrti do jiného těla. Moudrý člověk se touto změnou nedá zmást.” (Bg. 2.13). Skutečným posláním lidského života je vysvobodit se z vězení hmotného těla. Proto Kṛṣṇa sestupuje, aby učil podmíněnou duši o duchovní realizaci a jak se dostat z hmotného zajetí. Yadā yadā hi dharmasya glānir bhavati bhārata. Slova dharmasya glāniḥ se vztahují na existenci ve znečištěném stavu. Naše existence je nyní znečištěna a je nutné ji očistit (sattvaṁ śuddhyet). Lidský život je určen k tomuto očištění, a ne k tomu, aby se člověk nechával unášet myšlenkami na štěstí týkající se vnějšího těla, které je příčinou hmotného zajetí. Proto Mahārāja Yayāti vysvětluje, že veškeré hmotné štěstí, které vnímáme, i veškerý slíbený budoucí požitek jsou pomíjivé. Ābrahma-bhuvanāl lokāḥ punar āvartino 'rjuna. I ten, kdo se dostane na Brahmaloku, ale není vysvobozen z hmotného otroctví, se musí vrátit sem na planetu Zemi a nadále snášet strasti hmotné existence (bhūtvā bhūtvā pralīyate). To bychom měli mít stále na paměti, aby nás nelákal žádný smyslový požitek v tomto či příštím životě. Ten, kdo si je plně vědom této pravdy, je seberealizovaný (sa ātma-dṛk), ale všichni ostatní trpí v koloběhu zrození a smrti (mṛtyu-saṁsāra-vartmani). Pochopení této skutečnosti je známkou opravdové inteligence a vše, co je s ním v rozporu, vede pouze k pocitům neštěstí. Kṛṣṇa-bhakta—niṣkāma, ataeva ’śānta'. Jedině osoba vědomá si Kṛṣṇy, jež zná smysl a cíl života, je klidná. Všichni ostatní-karmī, jñānī či yogīni-jsou nespokojení a nemohou se radovat ze skutečného míru.

9.19.21

Verš

ity uktvā nāhuṣo jāyāṁ
tadīyaṁ pūrave vayaḥ
dattvā sva-jarasaṁ tasmād
ādade vigata-spṛhaḥ

Synonyma

iti uktvā — když toto pravil; nāhuṣaḥ — Mahārāja Yayāti, syn krále Nahuṣi; jāyām — své ženě, Devayānī; tadīyam — jeho; pūrave — svému synovi Pūruovi; vayaḥ — mládí; dattvā — dávající; sva-jarasam — svou nemohoucnost a stáří; tasmāt — od něho; ādade — vzal si zpátky; vigata-spṛhaḥ — oproštěný od všech hmotných smyslných tužeb.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Poté, co král Yayāti, oproštěn od všech hmotných tužeb, takto promluvil ke své ženě Devayānī, zavolal si svého nejmladšího syna Pūrua a výměnou za své stáří mu vrátil jeho mládí.

9.19.22

Verš

diśi dakṣiṇa-pūrvasyāṁ
druhyuṁ dakṣiṇato yadum
pratīcyāṁ turvasuṁ cakra
udīcyām anum īśvaram

Synonyma

diśi — na straně; dakṣiṇa-pūrvasyām — jihovýchodní; druhyum — svého syna jménem Druhyu; dakṣiṇataḥ — na jižní straně světa; yadum — Yadua; pratīcyām — na západní straně světa; turvasum — svého syna zvaného Turvasu; cakre — učinil; udīcyām — na severní straně světa; anum — svého syna jménem Anu; īśvaram — králem.

Překlad

Jihovýchod dal svému synovi jménem Druhyu, jih dal Yaduovi, západ Turvasuovi a sever Anuovi. Tak rozdělil království.

9.19.23

Verš

bhū-maṇḍalasya sarvasya
pūrum arhattamaṁ viśām
abhiṣicyāgrajāṁs tasya
vaśe sthāpya vanaṁ yayau

Synonyma

bhū-maṇḍalasya — celé planety Země; sarvasya — všeho bohatství; pūrum — svého nejmladšího syna, Pūrua; arhat-tamam — osobu hodnou největšího uctívání, krále; viśām — podřízených obyvatel světa; abhiṣicya — když korunoval na císaře; agrajān — všechny jeho starší bratry, počínaje Yaduem; tasya — Pūrua; vaśe — vládě; sthāpya — když podřídil; vanam — do lesa; yayau — odešel.

Překlad

Yayāti dosadil na trůn jako císaře celého světa a majitele všeho bohatství svého nejmladšího syna, Pūrua, a všechny ostatní syny, kteří byli starší než Pūru, podřídil jeho vládě.

9.19.24

Verš

āsevitaṁ varṣa-pūgān
ṣaḍ-vargaṁ viṣayeṣu saḥ
kṣaṇena mumuce nīḍaṁ
jāta-pakṣa iva dvijaḥ

Synonyma

āsevitam — neustále pohroužen; varṣa-pūgān — mnoho let; ṣaṭ-vargam — šest smyslů, které zahrnují i mysl; viṣayeṣu — ve smyslovém požitku; saḥ — král Yayāti; kṣaṇena — během okamžiku; mumuce — zřekl se; nīḍam — hnízdo; jāta-pakṣaḥ — ten, jemuž dorostla křídla; iva — jako; dvijaḥ — pták.

Překlad

Jelikož Yayāti po mnoho let holdoval smyslovému požitku, byl na něj zvyklý, ó králi Parīkṣite, ale během okamžiku se ho zcela vzdal, tak jako pták vylétne z hnízda, jakmile mu dorostou křídla.

Význam

To, že byl Mahārāja Yayāti okamžitě vysvobozen z pout podmíněného života, je jistě udivující. Zde je však dán výstižný příklad. Malé ptáče zcela závisí na svých rodičích a nemůže se samo ani najíst, ale jakmile mu dorostou křídla, znenadání z hnízda vyletí. Také ten, kdo se plně odevzdá Nejvyšší Osobnosti Božství, je ihned vysvobozen z pout podmíněného života, jak Pán osobně slíbil (ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo mokṣayiṣyāmi). Śrīmad-Bhāgavatam (2.4.18) uvádí:

kirāta-hūṇāndhra-pulinda-pulkaśā
ābhīra-śumbhā yavanāḥ khasādayaḥ
ye 'nye ca pāpā yad-apāśrayāśrayāḥ
śudhyanti tasmai prabhaviṣṇave namaḥ

“Kirātové, Hūṇové, Āndhrové, Pulindové, Pulkaśové, Ābhīrové, Śumbhové, Yavanové, příslušníci ras Khasa i jiní lidé propadlí hříšným činnostem mohou být očištěni přijetím útočiště u oddaných Pána, neboť Pán představuje svrchovanou moc. Skládám Mu proto uctivé poklony.” Pán Viṣṇu je tak mocný, že pokud si to přeje, může ihned vysvobodit kohokoliv. A přízeň Pána Viṣṇua, Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, si můžeme získat okamžitě, jestliže přijmeme Jeho nařízení a odevzdáme se Mu, jako to učinil Mahārāja Yayāti. Yayāti dychtil sloužit Vāsudevovi, Kṛṣṇovi, a jakmile chtěl zanechat hmotného života, Pán Vāsudeva mu pomohl. Musíme proto být ve svém odevzdání lotosovým nohám Pána velice upřímní. Pak můžeme být okamžitě vysvobozeni ze všech pout podmíněného života. To je jasně vyjádřeno v následujícím verši.

9.19.25

Verš

sa tatra nirmukta-samasta-saṅga
ātmānubhūtyā vidhuta-triliṅgaḥ
pare ’male brahmaṇi vāsudeve
lebhe gatiṁ bhāgavatīṁ pratītaḥ

Synonyma

saḥ — Mahārāja Yayāti; tatra — jakmile to učinil; nirmukta — byl ihned osvobozen od; samasta-saṅgaḥ — všeho znečištění; ātma-anubhūtyā — jednoduše tím, že si uvědomil své přirozené postavení; vidhuta — byl očištěn od; tri-liṅgaḥ — znečištění způsobeného třemi kvalitami hmotné přírody (sattva-guṇou, rajo-guṇou a tamo-guṇou); pare — Transcendenci; amale — mimo styk s hmotou; brahmaṇi — Nejvyšší Pán; vāsudeve — Vāsudeva, Kṛṣṇa, Absolutní Pravda, Bhagavān; lebhe — dosáhl; gatim — cíle; bhāgavatīm — jako společník Nejvyšší Osobnosti Božství; pratītaḥ — slavný.

Překlad

Král Yayāti se naprosto odevzdal Nejvyšší Osobnosti Božství, Vāsudevovi, a proto byl zbaven všeho znečištění hmotnými kvalitami přírody. Díky své seberealizaci dokázal upřít mysl na Transcendenci (Parabrahman, Vāsudevu), a tak nakonec dosáhl postavení Pánova společníka.

Význam

Slovo vidhuta, “byl očištěn”, má velký význam. Každý v tomto hmotném světě je znečištěn (kāraṇaṁ guṇa-saṅgo ’sya)-buď sattva-guṇou, rajo-guṇou nebo tamo-guṇou. Dokonce i ten, kdo se stane kvalifikovaným brāhmaṇou na úrovni kvality dobra (sattva-guṇy), je stále ještě hmotně znečištěný. Je nezbytné překonat sattva-guṇu a dospět na úroveň śuddha- sattvy. Ten, komu se to podaří, je vidhuta-triliṅga, zbaven znečištění způsobeného třemi kvalitami hmotné přírody. To je možné Kṛṣṇovou milostí. Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.17) uvádí:

śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ
puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ
hṛdy antaḥ-stho hy abhadrāṇi
vidhunoti suhṛt-satām

“Osobnost Božství Śrī Kṛṣṇa, který sídlí jako Paramātmā (Nadduše) v srdci každého a je dobrodincem pravdomluvných oddaných, zprošťuje srdce oddaného dychtícího naslouchat Jeho poselstvím touhy po hmotném požitku. Jsou-li Pánova poselství správně vyslechnuta a přednesena, jsou sama o sobě příznivá.” Vše nečisté zmizí ze srdce toho, kdo se snaží být si dokonale vědom Kṛṣṇy nasloucháním Kṛṣṇovým slovům ze Śrīmad- Bhāgavatamu či Bhagavad-gīty. Caitanya Mahāprabhu rovněž říká: ceto- darpaṇa-mārjanam-naslouchání o slávě Nejvyššího Pána a její opěvování odplavuje všechny nečistoty nahromaděné v srdci. Jakmile se člověk zbaví všeho hmotného znečištění, tak jako Mahārāja Yayāti, je mu vyjeveno jeho původní postavení Pánova společníka. To se nazývá svarūpa-siddhi neboli osobní dokonalost.

9.19.26

Verš

śrutvā gāthāṁ devayānī
mene prastobham ātmanaḥ
strī-puṁsoḥ sneha-vaiklavyāt
parihāsam iveritam

Synonyma

śrutvā — když vyslechla; gāthām — příběh; devayānī — královna Devayānī, manželka Mahārāje Yayātiho; mene — pochopila; prastobham ātmanaḥ — když byla poučena, jak má dosáhnout seberealizace; strī-puṁsoḥ — mezi mužem a ženou; sneha-vaiklavyāt — ze vzájemné lásky; parihāsam — veselá anekdota či příběh; iva — jako; īritam — vypovězený (Mahārājem Yayātim).

Překlad

Když Devayānī vyslechla vyprávění Mahārāje Yayātiho o kozlovi a koze, pochopila, že tento příběh, podaný jako anekdota pro vzájemné pobavení mezi manželi, měl za cíl ji probudit, aby si uvědomila své přirozené postavení.

Význam

Ten, kdo se probudí z hmotného života, pochopí, že jeho skutečným posláním je být věčným služebníkem Kṛṣṇy. Tomu se říká osvobození. Muktir hitvānyathā-rūpaṁ svarūpeṇa vyavasthitiḥ (Bhāg. 2.10.6). Každý, kdo žije v tomto hmotném světě, si pod vlivem māyi myslí, že je pánem všeho (ahaṅkāra-vimūḍhātmā kartāham iti manyate). Živá bytost si myslí, že žádný Bůh či vládce neexistuje, že je nezávislá a může si dělat cokoliv chce. To je příznačné pro hmotné podmínění a ten, kdo se z této nevědomosti probudí, se nazývá osvobozený. Mahārāja Yayāti nejprve vysvobodil Devayānī ze studny a nakonec ji jako řádný manžel poučil příběhem o kozlovi a koze, a tak ji zbavil mylných představ o hmotném štěstí. Devayānī byla dostatečně pokročilá, aby svému osvobozenému manželovi porozuměla, a proto se ho rozhodla jako věrná manželka následovat.

9.19.27-28

Verš

sā sannivāsaṁ suhṛdāṁ
prapāyām iva gacchatām
vijñāyeśvara-tantrāṇāṁ
māyā-viracitaṁ prabhoḥ

sarvatra saṅgam utsṛjya
svapnaupamyena bhārgavī
kṛṣṇe manaḥ samāveśya
vyadhunol liṅgam ātmanaḥ

Synonyma

sā — Devayānī; sannivāsam — život ve společnosti; suhṛdām — přátel a příbuzných; prapāyām — na místě, kde se nachází zdroj vody; iva — podobně; gacchatām — turistů na poznávacím zájezdu; vijñāya — chápající; īśvara-tantrāṇām — ovládané neúprosnými přírodními zákony; māyā- viracitam — zákony vynucené māyou, matoucí energií; prabhoḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; sarvatra — všude v hmotném světě; saṅgam — společnosti; utsṛjya — vzdala se; svapna-aupamyena — vzhledem k podobě se snem; bhārgavī — Devayānī, dcera Śukrācāryi; kṛṣṇe — k Pánu Kṛṣṇovi; manaḥ — všechnu pozornost; samāveśya — upínající; vyadhunot — opustila; liṅgam — hrubohmotné a jemnohmotné tělo; ātmanaḥ — duše.

Překlad

Tehdy Devayānī, dcera Śukrācāryi, pochopila, že hmotné styky s manželem, přáteli a příbuznými se podobají společenskému životu v hotelu plném turistů. Společenské vztahy, přátelství a láska jsou výtvory māyi Nejvyšší Osobnosti Božství, stejné jako ty, co se odehrávají ve snu. Devayānī se Kṛṣṇovou milostí vzdala svého imaginárního postavení v hmotném světě. Plně upřela svou mysl na Kṛṣṇu, a tak dosáhla osvobození z hrubohmotného a jemnohmotného těla.

Význam

Měli bychom být přesvědčeni o tom, že jsme duše, nedílné části Nejvyššího Brahmanu, Kṛṣṇy, ale nějak jsme byli uvězněni v hmotných obalech v podobě hrubého a jemného těla, které se skládají ze země, vody, ohně, vzduchu, éteru, mysli, inteligence a falešného ega. Měli bychom vědět, že vztahy dané společností, přátelstvím, láskou, nacionalismem, náboženstvím a tak dále nejsou nic jiného než výtvory māyi. Naším jediným úkolem je rozvinout vědomí Kṛṣṇy a sloužit Kṛṣṇovi, jak jen toho je živá bytost schopná. Tak se vysvobodíme z hmotného otroctví. Kṛṣṇovou milostí dosáhla Devayānī tohoto stavu prostřednictvím pokynů svého manžela.

9.19.29

Verš

namas tubhyaṁ bhagavate
vāsudevāya vedhase
sarva-bhūtādhivāsāya
śāntāya bṛhate namaḥ

Synonyma

namaḥ — skládám uctivé poklony; tubhyam — Tobě; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství; vāsudevāya — Pánu Vāsudevovi; vedhase — stvořiteli všeho; sarva-bhūta-adhivāsāya — přítomnému všude (v srdci každé živé bytosti a také uvnitř atomu); śāntāya — klidnému, jako kdyby byl úplně nečinný; bṛhate — největšímu ze všech; namaḥ — skládám uctivé poklony.

Překlad

Ó Pane Vāsudevo, Nejvyšší Osobnosti Božství, jsi stvořitelem celého vesmírného projevu. Žiješ jako Nadduše v srdci každého a jsi menší než nejmenší, i když zároveň jsi větší než největší a všudypřítomný. Jevíš se jako naprosto nečinný, ale to je důsledkem Tvé všeprostupující povahy a Tvé dokonalosti ve všech ohledech. Skládám Ti proto uctivé poklony.

Význam

Zde je popsáno, jak Devayānī dosáhla seberealizace milostí svého vznešeného manžela, Mahārāje Yayātiho. Popisy takové realizace jsou další součástí procesu bhakti.

śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ
smaraṇaṁ pāda-sevanam
arcanaṁ vandanaṁ dāsyaṁ
sakhyam ātma-nivedanam

“Naslouchání a zpívání o transcendentálním svatém jménu, vlastnostech, podobě, majetku a zábavách Pána Viṣṇua, vzpomínání na ně, služba Jeho lotosovým nohám, obřadné uctívání Pána, přednášení modliteb Pánu, vystupování jako Jeho služebník, považování Pána za svého nejlepšího přítele a odevzdání všeho Jemu—těchto devět procesů je uznáváno jako čistá oddaná služba.” (Bhāg. 7.5.23). Śravaṇaṁ kīrtanam, naslouchání a opěvování, jsou zvláště důležité. Když Devayānī naslouchala vyprávění svého manžela o vznešenosti Pána Vāsudevy, upevnilo to její přesvědčení, a díky tomu se odevzdala Pánovým lotosovým nohám (oṁ namo bhagavate vāsudevāya). Tak vypadá skutečné poznání. Bahūnāṁ janmanām ante jñānavān māṁ prapadyate. Člověk se Vāsudevovi odevzdává po naslouchání o Něm po mnoho životů. Jakmile se Mu člověk odevzdá, je ihned osvobozen. Devayānī se ve společnosti svého vznešeného manžela, Mahārāje Yayātiho, očistila, přijala metodu bhakti-yogy, a tak dosáhla osvobození.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k devatenácté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Král Yayāti dosahuje osvobození”.

KAPITOLA DVACÁTÁ

Dynastie Pūrua

9.20.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
pūror vaṁśaṁ pravakṣyāmi
yatra jāto ’si bhārata
yatra rājarṣayo vaṁśyā
brahma-vaṁśyāś ca jajñire

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; pūroḥ vaṁśam — dynastie Mahārāje Pūrua; pravakṣyāmi — nyní budu vyprávět; yatra — v níž; jātaḥ asi — narodil ses; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Mahārāje Bharaty; yatra — v níž; rāja-ṛṣayaḥ — všichni králové byli svatí; vaṁśyāḥ — jeden po druhém; brahma-vaṁśyāḥ — mnoho bráhmanských dynastií; ca — také; jajñire — vzešlo.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Mahārāje Bharaty, nyní promluvím o dynastii Pūrua, ve které ses narodil ty a mnoho svatých králů a ze které vzešlo také mnoho bráhmanských dynastií.

Význam

V dějinách známe mnoho příkladů, kdy se mnohdy kṣatriyům narodili brāhmaṇové a brāhmaṇům kṣatriyové. Samotný Pán v Bhagavad- gītě (4.13) říká: cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ-“Podle tří kvalit hmotné přírody a práce, která je s nimi spojena, jsem vytvořil čtyři společenské třídy.” To znamená, že když člověk projevuje příznaky určité třídy, má být počítán k ní, bez ohledu na postavení rodiny, ze které pochází. Yal-lakṣaṇaṁ proktam. Místo v určité varṇě je dáno osobními charakteristikami. Toto stanovisko zastávají všechny śāstry. Původ je druhotným hlediskem; prvořadé jsou vlastnosti a jednání dané osoby.

9.20.2

Verš

janamejayo hy abhūt pūroḥ
pracinvāṁs tat-sutas tataḥ
pravīro ’tha manusyur vai
tasmāc cārupado ’bhavat

Synonyma

janamejayaḥ — král Janamejaya; hi — jistě; abhūt — narodil se; pūroḥ — Pūruovi; pracinvān — Pracinvān; tat — jeho (Janamejayův); sutaḥ — syn; tataḥ — jemu (Pracinvānovi); pravīraḥ — Pravīra; atha — poté; manusyuḥ — Pravīrův syn Manusyu; vai — vskutku; tasmāt — jemu (Manusyovi); cārupadaḥ — král Cārupada; abhavat — narodil se.

Překlad

V této Pūruově dynastii se narodil král Janamejaya. Jeho synem byl Pracinvān a synem Pracinvāna byl Pravīra. Tomu se potom narodil Manusyu, jehož syn se jmenoval Cārupada.

9.20.3

Verš

tasya sudyur abhūt putras
tasmād bahugavas tataḥ
saṁyātis tasyāhaṁyātī
raudrāśvas tat-sutaḥ smṛtaḥ

Synonyma

tasya — jeho (Cārupady); sudyuḥ — jménem Sudyu; abhūt — přišel na svět; putraḥ — syn; tasmāt — jemu (Sudyuovi); bahugavaḥ — syn jménem Bahugava; tataḥ — jemu; saṁyātiḥ — syn, který se jmenoval Saṁyāti; tasya — a jemu; ahaṁyātiḥ — syn jménem Ahaṁyāti; raudrāśvaḥ — Raudrāśva; tat-sutaḥ — jeho syn; smṛtaḥ — známý.

Překlad

Synem Cārupady byl Sudyu, a ten měl syna Bahugavu. Syn Bahugavy se jmenoval Saṁyāti, jehož synem byl Ahaṁyāti. Jemu se narodil Raudrāśva.

9.20.4-5

Verš

ṛteyus tasya kakṣeyuḥ
sthaṇḍileyuḥ kṛteyukaḥ
jaleyuḥ sannateyuś ca
dharma-satya-vrateyavaḥ

daśaite ’psarasaḥ putrā
vaneyuś cāvamaḥ smṛtaḥ
ghṛtācyām indriyāṇīva
mukhyasya jagad-ātmanaḥ

Synonyma

ṛteyuḥ — Ṛteyu; tasya — jeho (Raudrāśvy); kakṣeyuḥ — Kakṣeyu; sthaṇḍileyuḥ — Sthaṇḍileyu; kṛteyukaḥ — Kṛteyuka; jaleyuḥ — Jaleyu; sannateyuḥ — Sannateyu; ca — také; dharma — Dharmeyu; satya — Satyeyu; vrateyavaḥ — a Vrateyu; daśa — deset; ete — ti všichni; apsarasaḥ — Apsary; putrāḥ — synové; vaneyuḥ — syn jménem Vaneyu; ca — a; avamaḥ — nejmladší; smṛtaḥ — známý; ghṛtācyām — Ghṛtācī; indriyāṇi iva — stejně jako deset smyslů; mukhyasya — životní síly; jagat-ātmanaḥ — životní síla celého vesmíru.

Překlad

Raudrāśva měl deset synů. Ti se jmenovali Ṛteyu, Kakṣeyu, Sthaṇḍileyu, Kṛteyuka, Jaleyu, Sannateyu, Dharmeyu, Satyeyu, Vrateyu a Vaneyu, který z nich byl nejmladší. Podobně jako deset smyslů, které jsou výtvorem vesmírného života, ovládá životní síla, těchto deset synů Raudrāśvy jednalo zcela pod vládou svého otce. Matkou všech byla Apsarā jménem Ghṛtācī.

9.20.6

Verš

ṛteyo rantināvo ’bhūt
trayas tasyātmajā nṛpa
sumatir dhruvo ’pratirathaḥ
kaṇvo ’pratirathātmajaḥ

Synonyma

ṛteyoḥ — synovi jménem Ṛteyu; rantināvaḥ — syn jménem Rantināva; abhūt — narodil se; trayaḥ — tři; tasya — jeho (Rantināvy); ātmajāḥ — synové; nṛpa — ó králi; sumatiḥ — Sumati; dhruvaḥ — Dhruva; apratirathaḥ — Apratiratha; kaṇvaḥ — Kaṇva; apratiratha-ātmajaḥ — syn Apratirathy.

Překlad

Ṛteyu měl syna zvaného Rantināva, který měl tři syny, Sumatiho, Dhruvu a Apratirathu. Apratiratha měl jediného syna jménem Kaṇva.

9.20.7

Verš

tasya medhātithis tasmāt
praskannādyā dvijātayaḥ
putro ’bhūt sumate rebhir
duṣmantas tat-suto mataḥ

Synonyma

tasya — jeho (Kaṇvy); medhātithiḥ — syn jménem Medhātithi; tasmāt — jehož (Medhātithiho); praskanna-ādyāḥ — synové v čele s Praskannou; dvijātayaḥ — všichni brāhmaṇové; putraḥ — syn; abhūt — byl; sumateḥ — Sumatiho; rebhiḥ — Rebhi; duṣmantaḥ — Mahārāja Duṣmanta; tat-sutaḥ — syn Rebhiho; mataḥ — je dobře známý jako.

Překlad

Synem Kaṇvy byl Medhātithi, jehož všichni synové, v čele s Praskannou, byli brāhmaṇové. Rantināvův syn jménem Sumati měl syna zvaného Rebhi. Mahārāja Duṣmanta je dobře známý jako syn Rebhiho.

9.20.8-9

Verš

duṣmanto mṛgayāṁ yātaḥ
kaṇvāśrama-padaṁ gataḥ
tatrāsīnāṁ sva-prabhayā
maṇḍayantīṁ ramām iva

vilokya sadyo mumuhe
deva-māyām iva striyam
babhāṣe tāṁ varārohāṁ
bhaṭaiḥ katipayair vṛtaḥ

Synonyma

duṣmantaḥ — Mahārāja Duṣmanta; mṛgayām yātaḥ — když vyjel na lov; kaṇva-āśrama-padam — k obydlí Kaṇvy; gataḥ — přišel; tatra — tam; āsīnām — sedící ženu; sva-prabhayā — svou krásou; maṇḍayantīm — ozařující; ramām iva — jako bohyně štěstí; vilokya — když spatřil; sadyaḥ — okamžitě; mumuhe — byl okouzlen; deva-māyām iva — přesně jako matoucí energie Pána; striyam — půvabná žena; babhāṣe — oslovil; tām — ji (tu ženu); vara-ārohām — která byla nejkrásnější z půvabných žen; bhaṭaiḥ — vojáky; katipayaiḥ — několika; vṛtaḥ — doprovázen.

Překlad

Král Duṣmanta jednou vyjel do lesa na lov, a když byl velmi unaven, přišel k obydlí Kaṇvy Muniho. Tam uviděl sedět půvabnou dívku, jež vypadala jako bohyně štěstí a svou září osvětlovala celý āśram. Krále přirozeně upoutala její krása, a proto k ní doprovázen několika svými vojáky přistoupil a oslovil ji.

9.20.10

Verš

tad-darśana-pramuditaḥ
sannivṛtta-pariśramaḥ
papraccha kāma-santaptaḥ
prahasañ ślakṣṇayā girā

Synonyma

tat-darśana-pramuditaḥ — velice osvěžený pohledem na krásnou ženu; sannivṛtta-pariśramaḥ — zbavený únavy ze své lovecké výpravy; papraccha — otázal se jí; kāma-santaptaḥ — vzrušený touhami smyslů; prahasan — žertovným tónem; ślakṣṇayā — uhlazenými a příjemnými; girā — slovy.

Překlad

Pohled na krásnou ženu krále velice osvěžil a zbavil ho únavy z jeho lovecké výpravy. Smyslné touhy samozřejmě způsobily, že ho silně přitahovala, a proto se jí žertovným tónem otázal.

9.20.11

Verš

kā tvaṁ kamala-patrākṣi
kasyāsi hṛdayaṅ-game
kiṁ svic cikīrṣitaṁ tatra
bhavatyā nirjane vane

Synonyma

kā — kdo; tvam — jsi; kamala-patra-akṣi — ó krásná ženo s očima podobnýma okvětním lístkům lotosu; kasya asi — s kým jsi spřízněná; hṛdayam-game — ó překrásná, tak příjemná srdci; kim svit — o jakém účelu; cikīrṣitam — je uvažováno; tatra — tam; bhavatyāḥ — tebou; nirjane — v odlehlém; vane — lese.

Překlad

“Kdo jsi, ó nádherná ženo s lotosovýma očima? Čí jsi dcerou? Jaký účel svým pobytem v tomto odlehlém lese sleduješ? Proč tu zůstáváš?”

9.20.12

Verš

vyaktaṁ rājanya-tanayāṁ
vedmy ahaṁ tvāṁ sumadhyame
na hi cetaḥ pauravāṇām
adharme ramate kvacit

Synonyma

vyaktam — vypadá to; rājanya-tanayām — dcera kṣatriyi; vedmi — poznávám; aham — já; tvām — tebe; su-madhyame — ó líbezná; na — ne; hi — vskutku; cetaḥ — mysl; pauravāṇām — těch, kteří se narodili v dynastii Pūrua; adharme — v bezbožnosti; ramate — vyhledává požitek; kvacit — kdykoliv.

Překlad

“Ó líbezná, mé mysli se jeví, že musíš být dcerou kṣatriyi. Jelikož patřím k dynastii Pūrua, má mysl nikdy neusiluje o bezbožný požitek.”

Význam

Mahārāja Duṣmanta nepřímo vyjádřil touhu oženit se s Śakuntalou, neboť jeho mysli připadala jako dcera nějakého kṣatriyského krále.

9.20.13

Verš

śrī-śakuntalovāca
viśvāmitrātmajaivāhaṁ
tyaktā menakayā vane
vedaitad bhagavān kaṇvo
vīra kiṁ karavāma te

Synonyma

śrī-śakuntalā uvāca — Śrī Śakuntalā odpověděla; viśvāmitra-ātmajā — dcera Viśvāmitry; eva — vskutku; aham — já (jsem); tyaktā — opuštěná; menakayā — Menakou; vane — v lese; veda — ví; etat — všechny tyto události; bhagavān — nejmocnější světec; kaṇvaḥ — Kaṇva Muni; vīra — ó hrdino; kim — co; karavāma — mohu dělat; te — pro tebe.

Překlad

Śakuntalā pravila: “Jsem dcera Viśvāmitry a má matka Menakā mě zanechala v lese. Mocný světec Kaṇva Muni o tom ví vše, ó hrdino. Nyní mi pověz, co pro tebe mohu udělat?”

Význam

Śakuntalā sdělila Mahārājovi Duṣmantovi, že sama sice svého otce ani matku neznala a nikdy je neviděla, ale Kaṇva Muni o ní všechno věděl. Od něho slyšela, že je dcerou Viśvāmitry a Menaky, která ji zanechala v lese.

9.20.14

Verš

āsyatāṁ hy aravindākṣa
gṛhyatām arhaṇaṁ ca naḥ
bhujyatāṁ santi nīvārā
uṣyatāṁ yadi rocate

Synonyma

āsyatām — prosím, posaď se sem; hi — vskutku; aravinda-akṣa — ó hrdino s očima podobnýma okvětním lístkům lotosu; gṛhyatām — prosím, přijmi; arhaṇam — skrovné přijetí; ca — a; naḥ — naše; bhujyatām — prosím jez; santi — kterou máme v zásobě; nīvārāḥ — rýži nīvārā; uṣyatām — zůstaň zde; yadi — jestliže; rocate — si přeješ.

Překlad

“Ó králi s očima jako okvětní lístky lotosu, posaď se prosím a přijmi, cokoliv ti můžeme nabídnout. Máme zásobu rýže nīvārā, které se můžeš najíst. A pokud si přeješ, bez ostychu tady zůstaň.”

9.20.15

Verš

śrī-duṣmanta uvāca
upapannam idaṁ subhru
jātāyāḥ kuśikānvaye
svayaṁ hi vṛṇute rājñāṁ
kanyakāḥ sadṛśaṁ varam

Synonyma

śrī-duṣmantaḥ uvāca — král Duṣmanta odpověděl; upapannam — příslušící tvému postavení; idam — toto; su-bhru — ó Śakuntalo s nádherným obočím; jātāyāḥ — vzhledem k tvému zrození; kuśika-anvaye — rodinu Viśvāmitry; svayam — samy; hi — vskutku; vṛṇute — vybírají si; rājñām — královského rodu; kanyakāḥ — dcery; sadṛśam — na stejné úrovni; varam — manžely.

Překlad

Král Duṣmanta odpověděl: “Ó Śakuntalo s nádherným obočím, narodila ses velkému světci Viśvāmitrovi a přijetí, které nabízíš, je hodné tvého rodu. Kromě toho si královské dcery obvykle vybírají své manžely samy.”

Význam

Při svém přijetí Mahārāje Duṣmanty Śakuntalā řekla jasně: “Vaše Veličenstvo zde může zůstat a přijmout vše, co mohu nabídnout.” Tak naznačila své přání mít Mahārāje Duṣmantu za muže. Co se týče Duṣmanty, ten chtěl Śakuntalu za manželku od samého začátku-od okamžiku, kdy ji spatřil-takže jejich dohoda uzavřít manželský svazek byla přirozená. Aby ji pobídl k uzavření sňatku, Mahārāja Duṣmanta jí připomněl, že si jako dcera krále mohla vybrat manžela na veřejném shromáždění. V dějinách civilizace Árjů najdeme mnoho příkladů, kdy si slavné princezny vybíraly manžely při veřejných soutěžích. Například Sītādevī si právě při takové soutěži vybrala za muže Pána Rāmacandru, Draupadī se takto vdala za Arjunu a existuje mnoho dalších příkladů. Sňatek na základě dohody nebo volby manžela na veřejném shromáždění je tedy přípustný. Je osm způsobů sňatku, z nichž ten, k němuž dojde vzájemnou dohodou, se nazývá gāndharva. Obvykle vybírají partnera pro svou dceru či syna rodiče, ale sňatek gāndharva se uzavírá na základě vlastního rozhodnutí. V minulosti se sice uzavírala manželství na základě osobního výběru nebo vzájemné dohody; nenajdeme však nic takového jako rozvod kvůli neshodám. K tomu docházelo jen mezi lidmi nízké úrovně, zatímco manželství uzavřená dohodou se vyskytovala i v těch nejvyšších třídách, zvláště v královských rodinách kṣatriyů. Způsob, jakým si Mahārāja Duṣmanta vzal Śakuntalu za manželku, védská kultura schvalovala. Jak proběhl sňatek, popisuje následující verš.

9.20.16

Verš

om ity ukte yathā-dharmam
upayeme śakuntalām
gāndharva-vidhinā rājā
deśa-kāla-vidhānavit

Synonyma

om iti ukte — pronášením védské praṇavy, vzývající Nejvyššího Pána, aby byl svědkem sňatku; yathā-dharmam — přesně podle náboženských zásad (neboť Nārāyaṇa se stává svědkem i při obvyklém náboženském sňatku); upayeme — oženil se; śakuntalām — se Śakuntalou; gāndharva- vidhinā — podle náboženských zásad Gandharvů, aniž by se odchýlil od náboženských zásad; rājā — Mahārāja Duṣmanta; deśa-kāla-vidhāna-vit — dobře si vědom povinností s ohledem na čas, místo a cíl.

Překlad

Když Śakuntalā odpověděla na návrh Mahārāje Duṣmanty mlčením, jejich dohoda tím byla úplná. Král, který znal pravidla sňatku, se s ní pak okamžitě oženil pronášením védské praṇavy (oṁkāry), což odpovídá svatebnímu obřadu běžnému mezi Gandharvy.

Význam

Oṁkāra, praṇava, je zastoupení Nejvyšší Pána, Osobnosti Božství v podobě písmen. Bhagavad-gītā uvádí, že písmena a-u-m, spojená v oṁ, zastupují Nejvyššího Pána. Náboženské zásady mají přivolat požehnání a milost Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, jenž v Bhagavad-gītě říká, že je osobně přítomen v pohlavních touhách, které neodporují náboženským zásadám. Slovo vidhinā znamená “podle náboženských zásad”. Styky mužů a žen v rámci náboženských zásad jsou ve védské kultuře dovoleny. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy schvalujeme manželství založené na náboženských zásadách, ale pohlavní styk mezi muži a ženami, kteří se spolu pouze přátelí, je bezbožný a nepřípustný.

9.20.17

Verš

amogha-vīryo rājarṣir
mahiṣyāṁ vīryam ādadhe
śvo-bhūte sva-puraṁ yātaḥ
kālenāsūta sā sutam

Synonyma

amogha-vīryaḥ — ten, kdo nevypouští semeno nadarmo neboli kdo vždy zplodí dítě; rāja-ṛṣiḥ — svatý král Duṣmanta; mahiṣyām — královně Śakuntale (po svatbě se Śakuntalā stala královnou); vīryam — semeno; ādadhe — předal; śvaḥ-bhūte — ráno; sva-puram — do svého sídla; yātaḥ — vrátil se; kālena — když nastal její čas; asūta — porodila; sā — ona (Śakuntalā); sutam — syna.

Překlad

Král Duṣmanta, jenž nikdy nevypustil semeno nadarmo, v noci umístil semeno do lůna své královny Śakuntaly a ráno se vrátil do svého paláce. Později, když nastal její čas, Śakuntalā porodila syna.

9.20.18

Verš

kaṇvaḥ kumārasya vane
cakre samucitāḥ kriyāḥ
baddhvā mṛgendraṁ tarasā
krīḍati sma sa bālakaḥ

Synonyma

kaṇvaḥ — Kaṇva Muni; kumārasya — syna, který se narodil Śakuntale; vane — v lese; cakre — vykonal; samucitāḥ — předepsané; kriyāḥ — obřady; baddhvā — když chytil; mṛga-indram — lva; tarasā — silou; krīḍati — hrál si; sma — v minulosti; saḥ — on; bālakaḥ — dítě.

Překlad

Kaṇva Muni v lese vykonal všechny obřady předepsané pro novorozeně. Později chlapec natolik zesílil, že dokázal chytit lva a hrát si s ním.

9.20.19

Verš

taṁ duratyaya-vikrāntam
ādāya pramadottamā
harer aṁśāṁśa-sambhūtaṁ
bhartur antikam āgamat

Synonyma

tam — jeho; duratyaya-vikrāntam — nepřekonatelně silný; ādāya — vzala s sebou; pramadā-uttamā — nejlepší z žen, Śakuntalā; hareḥ — Boha; aṁśa-aṁśa-sambhūtam — částečné vtělení; bhartuḥ antikam — za svým manželem; āgamat — přišla.

Překlad

Śakuntalā, nejlepší z krásných žen, vzala svého syna, jehož síla byla nepřekonatelná a jenž byl částečnou expanzí Nejvyššího Boha, a přišla za svým manželem Duṣmantou.

9.20.20

Verš

yadā na jagṛhe rājā
bhāryā-putrāv aninditau
śṛṇvatāṁ sarva-bhūtānāṁ
khe vāg āhāśarīriṇī

Synonyma

yadā — když; na — ne; jagṛhe — přijal; rājā — král (Duṣmanta); bhāryā- putrau — svého pravého syna a pravou ženu; aninditau — bezúhonné, které nemohl nikdo z ničeho vinit; śṛṇvatām — v doslechu; sarva-bhūtānām — všech lidí; khe — na nebi; vāk — zvuková vibrace; āha — prohlásila; aśarīriṇī — bez těla.

Překlad

Když král odmítl svou manželku a syna přijmout, přestože byli nevinní, z nebe zazněl nevtělený hlas jako osudové znamení, které slyšeli všichni přítomní.

Význam

Mahārāja Duṣmanta věděl, že Śakuntalā a onen chlapec byli jeho manželka a syn, ale jelikož přicházeli odjinud a občané je neznali, zprvu je odmítl přijmout. Śakuntalā však byla tak počestná, že hlas z nebe zvěstoval pravdu, aby ji mohli slyšet všichni. Když se všichni díky tomuto osudovému znamení dozvěděli, že Śakuntalā a její dítě jsou skutečně králova manželka se synem, král je s radostí přijal.

9.20.21

Verš

mātā bhastrā pituḥ putro
yena jātaḥ sa eva saḥ
bharasva putraṁ duṣmanta
māvamaṁsthāḥ śakuntalām

Synonyma

mātā — matka; bhastrā — jako měch naplněný vzduchem; pituḥ — otce; putraḥ — syn; yena — jehož prostřednictvím; jātaḥ — člověk se rodí; saḥ — otec; eva — jistě; saḥ — syn; bharasva — jen pečuj o; putram — svého syna; duṣmanta — ó Mahārāji Duṣmanto; mā — ne; avamaṁsthāḥ — urážej; śakuntalām — Śakuntalu.

Překlad

Hlas pravil: “Ó Mahārāji Duṣmanto, syn ve skutečnosti patří svému otci. Matka je jen jako schránka, jako kůže měchů. Podle védských pokynů se otec rodí v synu. Proto se starej o svého syna a neurážej Śakuntalu.”

Význam

Ve Védách je řečeno: ātmā vai putra-nāmāsi-otec se stává synem. Matka je pouze jako strážce, neboť do jejího lůna je vloženo semeno dítěte, ale odpovědnost za péči o syna nese otec. V Bhagavad-gītě Pán říká, že On je otcem všech živých bytostí, dávajícím símě (ahaṁ bīja- pradaḥ pitā), a proto je Jeho povinností se o ně starat. To je rovněž potvrzeno ve Védách. Eko bahūnāṁ yo vidadhāti kāmān-i když je Bůh jen jeden, zaopatřuje veškeré živé bytosti vším, co k životu potřebují. Živé bytosti v nejrůznějších tělech jsou Pánovi synové, a proto jim jejich otec, Nejvyšší Pán, dodává potravu, jež odpovídá jejich různým tělům. Malý mravenec dostává zrnko cukru a slon dostává tuny jídla, ale každý má co jíst. Proto přelidnění vůbec nepřipadá v úvahu. Jelikož otec, Kṛṣṇa, má veškeré bohatství, o jídlo není nouze a propaganda o přelidnění je pouhým mýtem. Člověk ve skutečnosti trpí nedostatkem jídla tehdy, když mu hmotná příroda na pokyn otce odmítne jídlo dávat. Postoj živé bytosti je tím, co rozhoduje, zda jídlo dostane či nikoliv. Když má nemocný člověk zakázáno jíst, není to známkou nouze o jídlo-znamená to pouze, že vyžaduje léčbu půstem. V Bhagavad-gītě (7.10) Pán také říká: bījaṁ māṁ sarva-bhūtānām-“Já jsem semeno všech živých bytostí.” Do země se zaseje semeno určitého druhu a potom vyroste určitý strom nebo rostlina. Matka připomíná zemi, a když do ní otec zaseje určité semeno, narodí se tělo příslušného druhu.

9.20.22

Verš

reto-dhāḥ putro nayati
naradeva yama-kṣayāt
tvaṁ cāsya dhātā garbhasya
satyam āha śakuntalā

Synonyma

retaḥ-dhāḥ — ten, kdo vypouští semeno; putraḥ — syn; nayati — zachraňuje; nara-deva — ó králi (Mahārāji Duṣmanto); yama-kṣayāt — před trestem Yamarāji; tvam — ty; ca — a; asya — tohoto dítěte; dhātā — stvořitel; garbhasya — embrya; satyam — pravdu; āha — mluvila; śakuntalā — tvoje manželka Śakuntalā.

Překlad

“Ó králi Duṣmanto, ten, kdo vypustil semeno, je skutečným otcem a syn ho zachrání z rukou Yamarāje. Ty jsi tím, kdo zplodil toto dítě. Śakuntalā mluví pravdu.”

Význam

Jakmile Mahārāja Duṣmanta uslyšel nebeský hlas, ihned se své ženy a dítěte ujal. Podle védské smṛti:

pun-nāmno narakād yasmāt
pitaraṁ trāyate sutaḥ
tasmāt putra iti proktaḥ
svayam eva svayambhuvā

Syn zachraňuje svého otce před trestem v pekle zvaném put, a proto se mu říká putra. Z toho vyplývá, že když mezi otcem a matkou vypuknou neshody, je to otec, a nikoliv matka, koho syn vysvobodí. Matka je osvobozena zároveň s otcem pouze tehdy, pokud svého muže věrně následuje. Proto se ve védské literatuře nesetkáme s ničím takovým, jako je rozvod. Žena se vždy učí být počestná a věrná svému manželovi, neboť to jí pomůže dostat se i z nejhorší hmotné situace. Tento verš jasně říká: putro nayati naradeva yama-kṣayāt-“Syn zachrání z rukou Yamarāje svého otce.” V žádném případě neříká: putro nayati mātaram-“Syn zachrání svou matku.” Je vysvobozen otec dávající símě, a nikoliv matka-strážce. Manželé by se tedy neměli za žádných okolností rozcházet, neboť mají-li dítě, ze kterého vychovají vaiṣṇavu, může otce i matku zachránit z rukou Yamarāje a před trestem v pekle.

9.20.23

Verš

pitary uparate so ’pi
cakravartī mahā-yaśāḥ
mahimā gīyate tasya
harer aṁśa-bhuvo bhuvi

Synonyma

pitari — poté, co jeho otec; uparate — opustil tento svět; saḥ — králův syn; api — také; cakravartī — císař; mahā-yaśāḥ — velice slavný; mahimā — sláva; gīyate — je opěvována; tasya — jeho; hareḥ — Nejvyššího Pána; aṁśa- bhuvaḥ — částečné zastoupení; bhuvi — na této Zemi.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Mahārāja Duṣmanta opustil tento svět, jeho syn se stal panovníkem celé Země, pánem sedmi ostrovů. Je považován za částečné zastoupení Nejvyšší Pána v tomto světě.

Význam

V Bhagavad-gītě (10.41) je řečeno:

yad yad vibhūtimat sattvaṁ
śrīmad ūrjitam eva vā
tat tad evāvagaccha tvaṁ
mama tejo 'ṁśa-sambhavam

Jakákoliv neobyčejně mocná osoba musí být považována za částečné zastoupení majestátu Nejvyššího Boha. Tak byl také oslavován syn Mahārāje Duṣmanty, když se stal panovníkem celého světa.

9.20.24-26

Verš

cakraṁ dakṣiṇa-haste ’sya
padma-kośo ’sya pādayoḥ
īje mahābhiṣekeṇa
so ’bhiṣikto ’dhirāḍ vibhuḥ

pañca-pañcāśatā medhyair
gaṅgāyām anu vājibhiḥ
māmateyaṁ purodhāya
yamunām anu ca prabhuḥ

aṣṭa-saptati-medhyāśvān
babandha pradadad vasu
bharatasya hi dauṣmanter
agniḥ sācī-guṇe citaḥ
sahasraṁ badvaśo yasmin
brāhmaṇā gā vibhejire

Synonyma

cakram — znázornění Kṛṣṇova disku; dakṣiṇa-haste — na dlani pravé ruky; asya — jeho (Bharaty); padma-kośaḥ — znak v podobě lotosového květu; asya — jeho; pādayoḥ — na chodidlech; īje — uctíval Nejvyšší Osobnost Božství; mahā-abhiṣekeṇa — velkolepým védským obřadem; saḥ — on (Mahārāja Bharata); abhiṣiktaḥ — povýšený; adhirāṭ — do nejvyššího postavení vládce; vibhuḥ — pána všeho; pañca-pañcāśatā — padesát pět; medhyaiḥ — vhodných pro oběť; gaṅgāyām anu — od ústí Gangy k jejímu prameni; vājibhiḥ — s koňmi; māmateyam — velkého mudrce Bhṛgua; purodhāya — jmenující hlavním knězem; yamunām — na břehu Yamuny; anu — v náležitém sledu; ca — také; prabhuḥ — nejvyšší vládce, Mahārāja Bharata; aṣṭa-saptati — sedmdesát osm; medhya-aśvān — koní vhodných pro oběť; babandha — svázal; pradadat — daroval; vasu — bohatství; bharatasya — Mahārāje Bharaty; hi — jistě; dauṣmanteḥ — syn Mahārāje Duṣmanty; agniḥ — obětní oheň; sācī-guṇe — na vznešeném místě; citaḥ — založil; sahasram — tisíce; badvaśaḥ — v počtu jedné badvy (13 084); yasmin — při těchto obětích; brāhmaṇāḥ — všichni přítomní brāhmaṇové; gāḥ — krávy; vibhejire — dostali svůj podíl.

Překlad

Mahārāja Bharata, Duṣmantův syn, nesl na dlani své pravé ruky znak znázorňující disk Pána Kṛṣṇy a na chodidlech znak lotosového květu. Díky tomu, že velkolepým obřadem uctíval Nejvyšší Osobnost Božství, se stal králem a vládcem celého světa. Podle pokynů kněze Māmateyi neboli Bhṛgua Muniho pak vykonal padesát pět obětí koně na břehu Gangy, od jejího ústí až k prameni, a sedmdesát osm obětí koně na břehu Yamuny, počínaje u soutoku v Prayāgu a pramenem konče. Na vznešeném místě založil obětní oheň a brāhmanům rozdal velké bohatství. Daroval jim tolik krav, že každý z mnoha tisíc brāhmaṇů jich dostal jako svůj podíl jednu badvu (13 084).

Význam

Jak je zde vyjádřeno slovy dauṣmanter agniḥ sācī-guṇe citaḥ, Bharata, syn Mahārāje Duṣmanty, vykonal na celém světě mnoho obřadů—zvláště pak po celé Indii na březích Gangy a Yamuny, od jejich ústí až po pramen-a všechny tyto oběti se konaly na význačných místech. Bhagavad- gītā (3.9) uvádí: yajñārthāt karmaṇo 'nyatra loko 'yaṁ karma-bandhanaḥ—“Práci je třeba konat jako oběť Viṣṇuovi, neboť jinak poutá k tomuto hmotnému světu.” Každý by se měl věnovat yajñi a všude by měl být zapálen obětní oheň, aby lidé byli šťastní a bohatí a dělali pokrok v duchovním životě. Toto bylo však možné před začátkem Kali-yugy, jelikož tehdy žili kvalifikovaní brāhmaṇové, kteří tyto yajñi dovedli provádět. Pro současnost však Brahma-vaivarta Purāṇa udává:

aśvamedhaṁ gavālambhaṁ
sannyāsaṁ pala-paitṛkam
devareṇa sutotpattiṁ
kalau pañca vivarjayet

“V tomto věku Kali je zakázáno pět činů—obětovat koně, obětovat krávu, přijmout sannyās, předložit předkům obětiny z masa a plodit děti s manželkou svého bratra.” V současném věku nelze konat oběti, jako je aśvamedha-yajña a gomedha-yajña, neboť není k dispozici dostatek bohatství ani kvalifikovaní brāhmaṇové. Tento verš říká: māmateyaṁ purodhāya-Mahārāja Bharata svěřil konání své yajñi synovi Mamaty, Bhṛguovi Munimu. Nyní však takové brāhmaṇy najít nelze. Proto śāstry doporučují: yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi sumedhasaḥ-inteligentní osoby by měly provádět saṅkīrtana-yajñu, kterou zavedl Pán Śrī Caitanya Mahāprabhu.

kṛṣṇa-varṇaṁ tviṣākṛṣṇaṁ
saṅgopāṅgāstra-pārṣadam
yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair
yajanti hi sumedhasaḥ

“V tomto věku Kali budou lidé, obdaření dostatečnou inteligencí, uctívat Pána v doprovodu svých společníků saṅkīrtana-yajñou.” (Bhāg.11.5.32). Yajña se musí vykonávat, neboť jinak budou lidé zapleteni v hříšných činnostech a budou nesmírně trpět. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se proto ujalo úkolu zavést zpívání Hare Kṛṣṇa po celém světě. Činnost tohoto hnutí Hare Kṛṣṇa je také yajña, ale bez těžkostí spojených se sháněním potřebného náčiní a kvalifikovaných brāhmaṇů. Společné zpívání lze provádět kdekoliv. Všechny účely yajñi budou splněny, pokud se lidé shromáždí a budou povzbuzeni ke zpívání Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Prvním úkolem je zajistit dostatek deště, neboť bez něho nic neporoste (annād bhavanti bhūtāni parjanyād anna-sambhavaḥ). Samotný déšť může přinést vše, co je pro nás nezbytné (kāmaṁ vavarṣa parjanyaḥ), a země je původním zdrojem toho všeho (sarva-kāma-dughā mahī). Závěr tedy zní, že lidé na celém světě by se v tomto věku Kali měli vyhýbat čtyřem principům hříšného života-nedovolenému sexu, pojídání masa, požívání omamných látek a hazardování-a v čistém stavu bytí by měli vykonávat jednoduchou yajñu, zpívat Hare Kṛṣṇa mahā-mantru. Pak bude země bezpochyby plodit vše, co je k životu potřebné, a lidé budou šťastní po stránce ekonomické, politické, sociální, náboženské i kulturní. Všechno bude tak, jak má být.

9.20.27

Verš

trayas-triṁśac-chataṁ hy aśvān
baddhvā vismāpayan nṛpān
dauṣmantir atyagān māyāṁ
devānāṁ gurum āyayau

Synonyma

trayaḥ — tři; triṁśat — třicet; śatam — sto; hi — vskutku; aśvān — koní; baddhvā — svázal pro yajñu; vismāpayan — ohromující; nṛpān — všechny ostatní krále; dauṣmantiḥ — syn Mahārāje Duṣmanty; atyagāt — překonal; māyām — hmotné bohatství; devānām — polobohů; gurum — nejvyššího duchovního mistra; āyayau — získal.

Překlad

Bharata, syn Mahārāje Duṣmanty, svázal pro tyto oběti třicet tři stovek koní, a tím ohromil všechny ostatní krále. Bohatstvím překonal dokonce i polobohy, neboť získal nejvyššího duchovního mistra, Hariho.

Význam

Ten, kdo dosáhne lotosových nohou Nejvyšší Osobnosti Božství, překoná všechno hmotné bohatství, dokonce i bohatství polobohů na nebeských planetách. Yaṁ labdhvā cāparaṁ lābhaṁ manyate nādhikaṁ tataḥ. Dosažení lotosových nohou Nejvyšší Osobnosti Božství je nejvznešenějším úspěchem v životě.

9.20.28

Verš

mṛgāñ chukla-dataḥ kṛṣṇān
hiraṇyena parīvṛtān
adāt karmaṇi maṣṇāre
niyutāni caturdaśa

Synonyma

mṛgān — prvotřídních slonů; śukla-dataḥ — s bělostnými kly; kṛṣṇān — s černými těly; hiraṇyena — zlatými ozdobami; parīvṛtān — zcela pokrytých; adāt — daroval; karmaṇi — při oběti; maṣṇāre — jménem Maṣṇāra nebo na místě zvaném Maṣṇāra; niyutāni — lakhů (jeden lakh se rovná sto tisíc); caturdaśa — čtrnáct.

Překlad

Když Mahārāja Bharata konal oběť zvanou Maṣṇāra (neboli oběť na místě zvaném Maṣṇāra), rozdal čtrnáct lakhů prvotřídních slonů s bílými kly a černými těly, zcela pokrytých zlatými ozdobami.

9.20.29

Verš

bharatasya mahat karma
na pūrve nāpare nṛpāḥ
naivāpur naiva prāpsyanti
bāhubhyāṁ tridivaṁ yathā

Synonyma

bharatasya — Mahārāje Bharaty, syna Mahārāje Duṣmanty; mahat — veliké, vznešené; karma — činnosti; na — ani; pūrve — před ním; na — ani; apare — po něm; nṛpāḥ — králové jako třída; na — ani; eva — jistě; āpuḥ — dosáhli; na — ani; eva — jistě; prāpsyanti — dosáhnou; bāhubhyām — silou svých paží; tri-divam — nebeské planety; yathā — jako.

Překlad

Tak jako se člověk nemůže dostat na nebeské planety silou vlastních paží (neboť kdo se dokáže rukama dotknout nebeských planet?), nikdo také nemůže napodobovat úžasné činnosti Mahārāje Bharaty. Nedovedl to nikdo v minulosti, a nedovede to ani nikdo v budoucnosti.

9.20.30

Verš

kirāta-hūṇān yavanān
pauṇḍrān kaṅkān khaśāñ chakān
abrahmaṇya-nṛpāṁś cāhan
mlecchān dig-vijaye ’khilān

Synonyma

kirāta — černí lidé zvaní Kirātové (většinou Afričané); hūṇān — Hunové, kmeny z dalekého severu; yavanān — ti, kdo jedí maso; pauṇḍrān — Pauṇḍrové; kaṅkān — Kaṅkové; khaśān — Mongolové; śakān — Śakové; abrahmaṇya — proti bráhmanské kultuře; nṛpān — krále; ca — také; ahan — pobil; mlecchān — tyto ateisty, kteří neměli úctu k védské civilizaci; dik-vijaye — když dobýval všechny světové strany; akhilān — je všechny.

Překlad

Když byl Mahārāja Bharata na válečné výpravě, porazil nebo pobil všechny Kirāty, Hūṇy, Yavany, Pauṇḍry, Kaṅky, Khaśe, Śaky a krále, kteří se stavěli proti védským zásadám bráhmanské kultury.

9.20.31

Verš

jitvā purāsurā devān
ye rasaukāṁsi bhejire
deva-striyo rasāṁ nītāḥ
prāṇibhiḥ punar āharat

Synonyma

jitvā — když porazili; purā — kdysi; asurāḥ — démoni; devān — polobohy; ye — všichni, kteří; rasa-okāṁsi — na nižší planetární soustavu zvanou Rasātala; bhejire — uchýlili se; deva-striyaḥ — manželky a dcery polobohů; rasām — na nižší planetární soustavu; nītāḥ — byly přivedeny; prāṇibhiḥ — s jejich milými společnicemi; punaḥ — znovu; āharat — přivedl zpátky tam, odkud pocházely.

Překlad

Kdysi se všichni démoni poté, co porazili polobohy, uchýlili na nižší planetární soustavu zvanou Rasātala a přivedli tam i všechny manželky a dcery polobohů. Mahārāja Bharata však všechny tyto ženy i s jejich společnicemi ze zajetí démonů zachránil a vrátil je polobohům.

9.20.32

Verš

sarvān kāmān duduhatuḥ
prajānāṁ tasya rodasī
samās tri-ṇava-sāhasrīr
dikṣu cakram avartayat

Synonyma

sarvān kāmān — všechny nezbytné či žádoucí věci; duduhatuḥ — zajišťoval; prajānām — svých poddaných; tasya — jeho; rodasī — tato Země a nebeské planety; samāḥ — let; tri-nava-sāhasrīḥ — třikrát devět tisíc (dvacet sedm tisíc); dikṣu — do všech světových stran; cakram — vojáky či rozkazy; avartayat — rozesílal.

Překlad

Mahārāja Bharata zajišťoval vše nezbytné pro své poddané na této Zemi i na nebeských planetách po dvacet sedm tisíc let. Své rozkazy a vojáky rozesílal do všech světových stran.

9.20.33

Verš

sa saṁrāḍ loka-pālākhyam
aiśvaryam adhirāṭ śriyam
cakraṁ cāskhalitaṁ prāṇān
mṛṣety upararāma ha

Synonyma

saḥ — on (Mahārāja Bharata); saṁrāṭ — císař; loka-pāla-ākhyam — proslulý jako vládce všech lok neboli planet; aiśvaryam — takové bohatství; adhirāṭ — mající svrchovanou moc; śriyam — království; cakram — vojáci či rozkazy; ca — a; askhalitam — neselhávající; prāṇān — život či synové a rodina; mṛṣā — to vše nevhodné; iti — tak; upararāma — přestal si užívat; ha — v minulosti.

Překlad

Jako panovník celého vesmíru oplýval císař Bharata bohatstvím v podobě velkého království a neporazitelného vojska. Myslel si, že synové a rodina jsou celý jeho život. Ale nakonec to vše začal považovat za překážku v duchovním pokroku, a přestal si v těchto věcech libovat.

Význam

Co se týče moci, vojáků, synů, dcer a možností hmotného požitku, bohatství Mahārāje Bharaty nemělo obdoby, ale když si uvědomil, že všechny tyto hmotné výdobytky jsou pro duchovní pokrok bezcenné, ihned se hmotného požitku vzdal. Pravidla védské civilizace přikazují, aby si muž po dosažení určitého věku po vzoru Mahārāje Bharaty přestal užívat hmotných statků a přijal stav vānaprasthy.

9.20.34

Verš

tasyāsan nṛpa vaidarbhyaḥ
patnyas tisraḥ susammatāḥ
jaghnus tyāga-bhayāt putrān
nānurūpā itīrite

Synonyma

tasya — jeho (Mahārāje Bharaty); āsan — byly; nṛpa — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); vaidarbhyaḥ — dcery Vidarbhy; patnyaḥ — manželky; tisraḥ — tři; su-sammatāḥ — velmi milé a vhodné; jaghnuḥ — zabily; tyāga-bhayāt — ve strachu, že budou zapuzeny; putrān — své syny; na anurūpāḥ — nepodobající se otci; iti — tak; īrite — uvažující.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Mahārāja Bharata měl tři milé manželky, jež byly dcerami krále Vidarbhy. Když všechny tři porodily děti, které se králi nepodobaly, myslely si, že je bude považovat za nevěrné a zapudí je. Proto zabily své vlastní syny.

9.20.35

Verš

tasyaivaṁ vitathe vaṁśe
tad-arthaṁ yajataḥ sutam
marut-stomena maruto
bharadvājam upādaduḥ

Synonyma

tasya — jeho (Mahārāje Bharaty); evam — tak; vitathe — když bylo zmařeno; vaṁśe — co se týče plození potomstva; tat-artham — aby měl syny; yajataḥ — konající oběti; sutam — syna; marut-stomena — díky oběti zvané marut-stoma; marutaḥ — polobozi známí jako Marutové; bharadvājam — Bharadvāju; upādaduḥ — dali.

Překlad

Když byla jeho snaha zplodit potomstvo takto zmařena, král vykonal oběť zvanou marut-stoma, aby získal syna. Polobozi známí jako Marutové s ním byli plně spokojeni a dali mu syna, který se jmenoval Bharadvāja.

9.20.36

Verš

antarvatnyāṁ bhrātṛ-patnyāṁ
maithunāya bṛhaspatiḥ
pravṛtto vārito garbhaṁ
śaptvā vīryam upāsṛjat

Synonyma

antaḥ-vatnyām — těhotnou; bhrātṛ-patnyām — s manželkou svého bratra; maithunāya — toužící po sexuálním požitku; bṛhaspatiḥ — polobůh jménem Bṛhaspati; pravṛttaḥ — s těmito sklony; vāritaḥ — když mu to bylo zakázáno; garbham — syna v břiše; śaptvā — poté, co proklel; vīryam — semeno; upāsṛjat — vypustil.

Překlad

Poloboha Bṛhaspatiho přitahovala manželka jeho bratra, Mamatā, jež byla v té době těhotná, a zatoužil s ní mít pohlavní styk. Syn v jejím lůně to zakázal, ale Bṛhaspati ho proklel a násilím do lůna Mamaty vypustil semeno.

Význam

Pohlavní pud je v tomto hmotném světě tak silný, že dokonce i Bṛhaspati, který je pokládán za kněze polobohů a velkého učence, usiloval o pohlavní styk s těhotnou manželkou svého bratra. Jestliže se toto může stát ve společnosti vyšších polobohů, co potom teprve lidé? Pohlavní pud je tak mocný, že dokáže vzrušit i tak učenou osobnost, jako je Bṛhaspati.

9.20.37

Verš

taṁ tyaktu-kāmāṁ mamatāṁ
bhartus tyāga-viśaṅkitām
nāma-nirvācanaṁ tasya
ślokam enaṁ surā jaguḥ

Synonyma

tam — to novorozené dítě; tyaktu-kāmām — která se snažila odvrhnout; mamatām — Mamatě; bhartuḥ tyāga-viśaṅkitām — která měla velký strach, že ji manžel opustí, až porodí nemanželského syna; nāma-nirvācanam — obřad dávání jména, nāma-karaṇa; tasya — dítěti; ślokam — sloku; enam — tuto; surāḥ — polobozi; jaguḥ — vyslovili.

Překlad

Mamatā měla velký strach, že když porodila nemanželského syna, manžel ji za to opustí, a proto uvažovala, že se dítěte zbaví. Polobozi však vyřešili problém tím, že dali dítěti jméno.

Význam

Podle védských písem se vždy po narození dítěte provádějí obřady zvané jāta-karma a nāma-karaṇa, při kterých učení brāhmaṇové sestaví horoskop založený na astrologických výpočtech. Dítě, jež porodila Mamatā, však počal Bṛhaspati bezbožným způsobem, neboť ji oplodnil násilím, přestože byla Utathyovou manželkou. Tak se Bṛhaspati stal bhartou. Ve védské kultuře je manželka považována za majetek svého muže a syn narozený následkem nedovoleného styku se nazývá dvāja. V hindské společnosti se pro takového syna dodnes běžně používá slovo doglā, označující chlapce, jehož nepočal manžel jeho matky. V takové situaci je obtížné dát dítěti jméno vyhovující náboženským zásadám. Mamatā byla tedy zmatena, ale polobozi dali dítěti příhodné jméno Bharadvāja, které vyjadřovalo, že se o toto dítě nemanželského původu má starat Mamatā i Bṛhaspati.

9.20.38

Verš

mūḍhe bhara dvājam imaṁ
bhara dvājaṁ bṛhaspate
yātau yad uktvā pitarau
bharadvājas tatas tv ayam

Synonyma

mūḍhe — ty pošetilá ženo; bhara — starej se; dvājam — přestože se narodilo z nedovoleného styku; imam — o toto dítě; bhara — pečuj; dvājam — přestože se narodilo z nedovoleného styku; bṛhaspate — ó Bṛhaspati; yātau — odešli; yat — protože; uktvā — když to řekli; pitarau — otec i matka; bharadvājaḥ — jménem Bharadvāja; tataḥ — poté; tu — vskutku; ayam — toto dítě.

Překlad

Bṛhaspati řekl Mamatě: “Měla by ses o to dítě postarat, ty pošetilá ženo, přestože se narodilo manželce jednoho muže ze semene, jež vypustil jiný.” Mamatā na to odpověděla: “Ty o ně pečuj, ó Bṛhaspati!” Poté, co takto promluvili, oba odešli. Na základě toho bylo dítě nazváno Bharadvāja.

9.20.39

Verš

codyamānā surair evaṁ
matvā vitatham ātmajam
vyasṛjan maruto ’bibhran
datto ’yaṁ vitathe ’nvaye

Synonyma

codyamānā — přestože Mamatu povzbuzovali (aby se o dítě starala); suraiḥ — polobozi; evam — takto; matvā — uvažující; vitatham — k ničemu dobré; ātmajam — své vlastní dítě; vyasṛjat — zavrhla; marutaḥ — polobozi zvaní Marutové; abibhran — pečovali (o dítě); dattaḥ — též dítě bylo dáno; ayam — toto; vitathe — byla zklamána; anvaye — když dynastie Mahārāje Bharaty.

Překlad

Přestože polobozi Mamatu povzbuzovali, aby se o dítě starala, považovala ho vzhledem k jeho nezákonnému zrození za bezcenné, a proto je opustila. Poté o ně pečovali polobozi zvaní Marutové, a když byl Mahārāja Bharata zklamaný, že nemá žádné dítě, dali mu je jako jeho syna.

Význam

Z tohoto verše vyplývá, že osoby zavržené ve vyšším planetárním systému dostávají příležitost narodit se v těch nejvznešenějších rodinách na této Zemi.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvacáté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie Pūrua”.

KAPITOLA DVACÁTÁ PRVNÍ

Dynastie Bharaty

9.21.1

Verš

śrī-śuka uvāca
vitathasya sutān manyor
bṛhatkṣatro jayas tataḥ
mahāvīryo naro gargaḥ
saṅkṛtis tu narātmajaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; vitathasya — Vitathy (Bharadvāje), který se dostal do rodiny Mahārāje Bharaty za zvláštních okolností, daných zklamáním; sutāt — syna; manyoḥ — jménem Manyu; bṛhatkṣatraḥ — Bṛhatkṣatra; jayaḥ — Jaya; tataḥ — jeho; mahāvīryaḥ — Mahāvīrya; naraḥ — Nara; gargaḥ — Garga; saṅkṛtiḥ — Saṅkṛti; tu — jistě; nara- ātmajaḥ — Narův syn.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Jelikož Bharadvāje přinesli polobozi Marutové, říkalo se mu Vitatha. Jeho synem byl Manyu, jemuž se narodilo pět synů: Bṛhatkṣatra, Jaya, Mahāvīrya, Nara a Garga. Nara měl syna Saṅkṛtiho.

9.21.2

Verš

guruś ca rantidevaś ca
saṅkṛteḥ pāṇḍu-nandana
rantidevasya mahimā
ihāmutra ca gīyate

Synonyma

guruḥ — syn jménem Guru; ca — a; rantidevaḥ ca — a syn jménem Rantideva; saṅkṛteḥ — Saṅkṛtimu; pāṇḍu-nandana — ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Pāṇḍua; rantidevasya — Rantidevova; mahimā — proslulost; iha — na tomto světě; amutra — a na příštím světě; ca — také; gīyate — je opěvována.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Pāṇḍua, Saṅkṛti měl dva syny, zvané Guru a Rantideva. Rantideva je slavný v tomto i příštím světě, neboť je opěvován nejen mezi lidmi, ale i mezi polobohy.

9.21.3-5

Verš

viyad-vittasya dadato
labdhaṁ labdhaṁ bubhukṣataḥ
niṣkiñcanasya dhīrasya
sakuṭumbasya sīdataḥ

vyatīyur aṣṭa-catvāriṁśad
ahāny apibataḥ kila
ghṛta-pāyasa-saṁyāvaṁ
toyaṁ prātar upasthitam

kṛcchra-prāpta-kuṭumbasya
kṣut-tṛḍbhyāṁ jāta-vepathoḥ
atithir brāhmaṇaḥ kāle
bhoktu-kāmasya cāgamat

Synonyma

viyat-vittasya — Rantideva, jenž přijímal věci, které mu poslala prozřetelnost, stejně jako pták cātaka přijímá vodu z nebe; dadataḥ — jenž rozdával druhým; labdham — cokoliv dostal; labdham — z takto získaných věcí; bubhukṣataḥ — radoval se; niṣkiñcanasya — stále bez peněz; dhīrasya — ale přesto velice klidný; sa-kuṭumbasya — dokonce i s členy své rodiny; sīdataḥ — velmi trpěl; vyatīyuḥ — prošlo; aṣṭa-catvāriṁśat — čtyřicet osm; ahāni — dní; apibataḥ — aniž by se byť jen napil vody; kila — vskutku; ghṛta-pāyasa — jídlo s mlékem a ghí; saṁyāvam — nejrůznější druhy obilnin; toyam — voda; prātaḥ — ráno; upasthitam — náhodou získal; kṛcchra-prāpta — trpící; kuṭumbasya — jehož příbuzní; kṣut-tṛḍbhyām — žízní a hladem; jāta — začali; vepathoḥ — třást se; atithiḥ — host; brāhmaṇaḥ — brāhmaṇa; kāle — právě v tu chvíli; bhoktu-kāmasya — Rantideva, který chtěl něco sníst; ca — také; āgamat — přišel tam.

Překlad

Rantideva nikdy neusiloval o to, aby pro sebe něco získal. Radoval se ze všeho, co mu seslala prozřetelnost, ale když přišli hosté, všechno dal jim. Následkem toho zakoušel nemalé utrpení a spolu s ním i členové jeho rodiny. Všichni se z nedostatku jídla a vody doslova třásli, ale Rantideva vždy zachovával klid. Jednoho rána, poté, co se postil čtyřicet osm dní, dostal trochu vody a jídla s mlékem a ghí, ale když se společně s rodinou chystal začít jíst, přišel je navštívit bráhmana.

9.21.6

Verš

tasmai saṁvyabhajat so ’nnam
ādṛtya śraddhayānvitaḥ
hariṁ sarvatra saṁpaśyan
sa bhuktvā prayayau dvijaḥ

Synonyma

tasmai — jemu (brāhmaṇovi); saṁvyabhajat — poté, co oddělil a dal jeho podíl; saḥ — on (Rantideva); annam — jídlo; ādṛtya — s hlubokou úctou; śraddhayā anvitaḥ — a s vírou; harim — Nejvyššího Pána; sarvatra — všude, v srdci každé živé bytosti; sampaśyan — vnímající; saḥ — on; bhuktvā — poté, co snědl jídlo; prayayau — opustil ono místo; dvijaḥ — brāhmaṇa.

Překlad

Rantideva vnímal přítomnost Nejvyššího Boha všude, v těle každé živé bytosti, a proto hosta přijal s vírou a úctou a část jídla mu dal. Brāhmaṇa snědl svůj podíl a pak odešel.

Význam

Rantideva vnímal přítomnost Nejvyššího Pána v srdci každé živé bytosti, ale nikdy si nemyslel, že proto musí být každý Bohem. Zároveň nerozlišoval mezi jednou a druhou živou bytostí. Vnímal Pánovu přítomnost jak v brāhmaṇovi, tak i v caṇḍālovi. To je pravá vize rovnosti, což Pán sám potvrzuje v Bhagavad-gītě (5.18):

vidyā-vinaya-sampanne
brāhmaṇe gavi hastini
śuni caiva śva-pāke ca
paṇḍitāḥ sama-darśinaḥ

“Díky správnému poznání vidí pokorní mudrci stejným pohledem vzdělaného a ušlechtilého brāhmaṇu, krávu, slona, psa i pojídače psů (vyvrhele společnosti).” Paṇḍita neboli učenec vnímá přítomnost Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství v každé živé bytosti. Rantideva tedy neměl důvod kohokoliv upřednostňovat, i když dnes je módou stavět do popředí takzvaného daridra-nārāyaṇa neboli “chudého Nārāyaṇa”. Myšlenka, že člověku, který je chudý (daridra), by se mělo říkat daridra-nārāyaṇa, jelikož Nārāyaṇa dlí v jeho srdci, je chybná. Podle této logiky by psi a prasata byli také Nārāyaṇem, jelikož Pán je přítomen i v jejich srdcích. Nikdo by se neměl mylně domnívat, že Rantideva s tímto názorem souhlasil. Naopak viděl každého jako část Nejvyšší Osobnosti Božství (hari-sambandhi-vastunaḥ). Není pravda, že každý je Nejvyšší Bůh. Tato teorie, kterou zastává māyāvādská filozofie, je scestná a Rantideva by ji nikdy nepřijal.

9.21.7

Verš

athānyo bhokṣyamāṇasya
vibhaktasya mahīpateḥ
vibhaktaṁ vyabhajat tasmai
vṛṣalāya hariṁ smaran

Synonyma

atha — poté; anyaḥ — jiný host; bhokṣyamāṇasya — který chtěl právě začít jíst; vibhaktasya — poté, co dal stranou podíl pro rodinu; mahīpateḥ — krále; vibhaktam — jídlo určené rodině; vyabhajat — rozdělil a dal; tasmai — jemu; vṛṣalāya — śūdrovi; harim — na Nejvyšší Osobnost Božství; smaran — vzpomínající.

Překlad

Poté Rantideva, který se o zbylé jídlo podělil se svými příbuznými, chtěl právě začít jíst svou porci, když tu ho navštívil śūdra. Král viděl tohoto śūdru ve vztahu s Nejvyšší Osobností Božství a také mu dal část jídla.

Význam

Král Rantideva viděl každého jako část Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto nikdy nedělal rozdíly mezi brāhmaṇou a śūdrou či chudým a bohatým. Tento pohled se nazývá sama-darśinaḥ (paṇḍitāḥ sama- darśinaḥ). Ten, kdo opravdu poznal, že Nejvyšší Osobnost Božství sídlí v srdci každého a že každá živá bytost je částí Pána, nerozlišuje mezi brāhmaṇou a śūdrou, chudým (daridra) a bohatým (dhanī). Vidí všechny živé bytosti na stejné úrovni a jedná s nimi stejně, bez rozdílu.

9.21.8

Verš

yāte śūdre tam anyo ’gād
atithiḥ śvabhir āvṛtaḥ
rājan me dīyatām annaṁ
sagaṇāya bubhukṣate

Synonyma

yāte — když odešel; śūdre — host, který byl śūdrou; tam — ke králi; anyaḥ — další; agāt — přibyl tam; atithiḥ — host; śvabhiḥ āvṛtaḥ — doprovázený psy; rājan — ó králi; me — mně; dīyatām — dej; annam — jídlo; sa- gaṇāya — s mými psy; bubhukṣate — chceme jíst.

Překlad

Jakmile śūdra odešel, objevil se tam další host, doprovázený psy, a řekl: “Ó králi, já a moji psi máme velký hlad. Prosím, dej nám něčeho najíst.”

9.21.9

Verš

sa ādṛtyāvaśiṣṭaṁ yad
bahu-māna-puraskṛtam
tac ca dattvā namaścakre
śvabhyaḥ śva-pataye vibhuḥ

Synonyma

saḥ — on (král Rantideva); ādṛtya — poté, co je uctil; avaśiṣṭam — jídlo, které zbylo po nasycení brāhmaṇy a śūdry; yat — všechno; bahu-māna- puraskṛtam — vzdávající mu velkou úctu; tat — to; ca — také; dattvā — věnoval; namaḥ-cakre — skládající poklony; śvabhyaḥ — psům; śva-pataye — pánu psů; vibhuḥ — všemocný král.

Překlad

S velkou úctou věnoval král Rantideva zbytek jídla psům a jejich pánovi, kteří ho přišli navštívit. Král jim vzdával veškerou úctu a poklonil se jim.

9.21.10

Verš

pānīya-mātram uccheṣaṁ
tac caika-paritarpaṇam
pāsyataḥ pulkaso ’bhyāgād
apo dehy aśubhāya me

Synonyma

pānīya-mātram — pouze pitná voda; uccheṣam — co zbylo z jídla; tat ca — to také; eka — pro jednoho; paritarpaṇam — uspokojující; pāsyataḥ — když se ji král chystal vypít; pulkasaḥ — caṇḍāla; abhyāgāt — přišel tam; apaḥ — vodu; dehi — prosím dej; aśubhāya — i když jsem nízkého původu; me — mně.

Překlad

Potom už zbývala jen pitná voda, která by stačila pro jednu osobu, ale když se ji král chystal vypít, objevil se caṇḍāla a řekl: “Ó králi, jsem sice nízkého původu, ale dej mi prosím napít trochu vody.”

9.21.11

Verš

tasya tāṁ karuṇāṁ vācaṁ
niśamya vipula-śramām
kṛpayā bhṛśa-santapta
idam āhāmṛtaṁ vacaḥ

Synonyma

tasya — jeho (caṇḍāly); tām — tato; karuṇām — žalostná; vācam — slova; niśamya — když vyslechl; vipula — velice; śramām — unaveného; kṛpayā — ze soucitu; bhṛśa-santaptaḥ — nesmírně sklíčený; idam — tato; āha — pronesl; amṛtam — sladká; vacaḥ — slova.

Překlad

Mahārāja Rantideva zesmutněl, když slyšel žalostná slova nebohého, znaveného caṇḍāly, a pronesl slova podobná nektaru.

Význam

Slova Mahārāje Rantidevy byla jako amṛta čili nektar. Nejenže tedy poskytl souženému člověku fyzickou službu, ale pouhými slovy mohl zachránit život kohokoliv, kdo ho slyšel.

9.21.12

Verš

na kāmaye ’haṁ gatim īśvarāt parām
aṣṭarddhi-yuktām apunar-bhavaṁ vā
ārtiṁ prapadye ’khila-deha-bhājām
antaḥ-sthito yena bhavanty aduḥkhāḥ

Synonyma

na — ne; kāmaye — přeji si; aham — já; gatim — cíl; īśvarāt — od Nejvyšší Osobnosti Božství; parām — velký; aṣṭa-ṛddhi-yuktām — složený z osmi druhů mystické dokonalosti; apunaḥ-bhavam — konec opakovaného rození (osvobození); vā — ani; ārtim — utrpení; prapadye — přijímám; akhila- deha-bhājām — všech živých bytostí; antaḥ-sthitaḥ — zůstávající mezi nimi; yena — díky čemuž; bhavanti — stávají se; aduḥkhāḥ — bez neštěstí.

Překlad

“Nemodlím se k Nejvyšší Osobnosti Božství o osm dokonalostí mystické yogy, ani o osvobození z koloběhu narození a smrti. Chci jenom zůstat se všemi živými bytostmi a snášet za ně všechno neštěstí, aby nemusely trpět.”

Význam

Něco podobného řekl Vāsudeva Datta Śrī Caitanyovi Mahāprabhuovi, když žádal Pána, aby vysvobodil všechny tehdy přítomné živé bytosti. Vāsudeva Datta navrhl, že pokud nejsou pro osvobození způsobilé, vezme na sebe všechny reakce za jejich hříšné činy a sám bude trpět, aby je Pán mohl vysvobodit. Proto se o vaiṣṇavovi říká, že je para-duḥkha- duḥkhī, hluboce zarmoucený utrpením druhých. Na základě toho jedná pro skutečné blaho společnosti.

9.21.13

Verš

kṣut-tṛṭ-śramo gātra-paribhramaś ca
dainyaṁ klamaḥ śoka-viṣāda-mohāḥ
sarve nivṛttāḥ kṛpaṇasya jantor
jijīviṣor jīva-jalārpaṇān me

Synonyma

kṣut — od hladu; tṛṭ — a žízně; śramaḥ — únava; gātra-paribhramaḥ — třes těla; ca — také; dainyam — bída; klamaḥ — vyčerpání; śoka — nářek; viṣāda — sklíčenost; mohāḥ — a zmatenost; sarve — to všechno; nivṛttāḥ — ukončeno; kṛpaṇasya — nebohé; jantoḥ — živé bytosti (tohoto caṇḍāly); jijīviṣoḥ — dychtící žít; jīva — chránící život; jala — voda; arpaṇāt — tím, že byla dána; me — moje.

Překlad

“Tím, že jsem obětoval svou vodu na záchranu života tohoto nebohého caṇḍāly, jenž zápasí o přežití, jsem se zbavil všeho hladu, žízně, únavy, třesu těla, sklíčenosti, vyčerpání, nářku a iluze.”

9.21.14

Verš

iti prabhāṣya pānīyaṁ
mriyamāṇaḥ pipāsayā
pulkasāyādadād dhīro
nisarga-karuṇo nṛpaḥ

Synonyma

iti — takto; prabhāṣya — když vyjádřil své rozhodnutí; pānīyam — pitnou vodu; mriyamāṇaḥ — i když na prahu smrti; pipāsayā — kvůli žízni; pulkasāya — nízko postavenému caṇḍālovi; adadāt — dal; dhīraḥ — moudrý; nisarga-karuṇaḥ — od přírody velice laskavý; nṛpaḥ — král.

Překlad

Když takto král Rantideva promluvil, přestože byl sám na pokraji smrti žízní, bez váhání dal svůj příděl vody tomuto caṇḍālovi, jelikož byl od přírody velice laskavý a moudrý.

9.21.15

Verš

tasya tribhuvanādhīśāḥ
phaladāḥ phalam icchatām
ātmānaṁ darśayāṁ cakrur
māyā viṣṇu-vinirmitāḥ

Synonyma

tasya — před ním (králem Rantidevou); tri-bhuvana-adhīśāḥ — vládci tří světů (polobozi, jako jsou Brahmā a Śiva); phaladāḥ — kteří mohou udělit veškeré vytoužené výsledky plodonosného jednání; phalam icchatām — těch, kteří touží po hmotném prospěchu; ātmānam — svou skutečnou totožnost; darśayām cakruḥ — odhalili; māyāḥ — matoucí energie; viṣṇu — Pánem Viṣṇuem; vinirmitāḥ — stvořená.

Překlad

Tehdy před králem Rantidevou odhalili svou pravou totožnost polobozi, jako je Pán Brahmā a Pán Śiva, kteří dovedou uspokojit všechny osoby s hmotnými cíli tím, že jim dají, po čem touží. To oni se vydávali za brāhmaṇu, śūdru, caṇḍālu a ostatní.

9.21.16

Verš

sa vai tebhyo namaskṛtya
niḥsaṅgo vigata-spṛhaḥ
vāsudeve bhagavati
bhaktyā cakre manaḥ param

Synonyma

saḥ — on (král Rantideva); vai — jistě; tebhyaḥ — Pánu Brahmovi, Pánu Śivovi a ostatním polobohům; namaḥ-kṛtya — složil poklony; niḥsaṅgaḥ — aniž by od nich chtěl získat nějaký prospěch; vigata-spṛhaḥ — zcela prostý tužeb po hmotném vlastnictví; vāsudeve — k Pánu Vāsudevovi; bhagavati — Nejvyššímu Pánu; bhaktyā — prostřednictvím oddané služby; cakre — upřel; manaḥ — mysl; param — jako konečný cíl života.

Překlad

Král Rantideva si nepřál užívat hmotných darů od polobohů. Poklonil se jim, ale jelikož byl skutečně připoutaný k Pánu Viṣṇuovi, Vāsudevovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, upřel svou mysl na Jeho lotosové nohy.

Význam

Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura zpíval:

anya devāśraya nāi,

tomāre kahinu bhāi,
ei bhakti parama karaṇa

Ten, kdo se chce stát čistým oddaným Nejvyššího Pána, nesmí dychtit po darech polobohů. V Bhagavad-gītě (7.20) je uvedeno: kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ-jiné bohy, než je Nejvyšší Osobnost Božství, uctívají osoby, které podlehly klamu hmotné energie. Proto Rantidevu dokonce ani osobní setkání s Pánem Brahmou a Pánem Śivou nezlákalo k tomu, aby je požádal o hmotný prospěch. Místo toho upřel mysl na Pána Vāsudevu a s oddaností Mu sloužil. To je příznak čistého oddaného, jehož srdce není znečištěno hmotnými touhami.

anyābhilāṣitā-śūnyaṁ
jñāna-karmādy-anāvṛtam
ānukūlyena kṛṣṇānu-
śīlanaṁ bhaktir uttamā

“Transcendentální láskyplnou službu Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi je třeba konat s příznivým postojem a bez touhy po hmotném prospěchu nebo zisku z plodonosných činností nebo filozofické spekulace. Tomu se říká čistá oddaná služba.”

9.21.17

Verš

īśvarālambanaṁ cittaṁ
kurvato ’nanya-rādhasaḥ
māyā guṇamayī rājan
svapnavat pratyalīyata

Synonyma

īśvara-ālambanam — uchylující se výhradně k lotosovým nohám Nejvyššího Pána; cittam — jeho vědomí; kurvataḥ — upírající; ananya-rādhasaḥ — pro Rantideva, který byl neochvějný a nepřál si nic jiného než sloužit Nejvyššímu Pánu; māyā — matoucí energie; guṇa-mayī — skládající se ze tří kvalit hmotné přírody; rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; svapna-vat — jako sen; pratyalīyata — vytratila se.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, díky tomu, že byl král Rantideva čistý oddaný, stále si vědomý Kṛṣṇy a prostý všech hmotných tužeb, Pánova matoucí energie, māyā, se před ním nemohla projevit. Naopak, přestala pro něj existovat stejně jako sen.

Význam

Je řečeno:

kṛṣṇa—sūrya-sama; māyā haya andhakāra
yāhāṅ kṛṣṇa, tāhāṅ nāhi māyāra adhikāra

Na osobu dokonale si vědomou Kṛṣṇy māyā nemůže mít vliv, tak jako temnota nemůže být tam, kde svítí slunce. Samotný Pán v Bhagavad-gītě (7.14) říká:

daivī hy eṣā guṇamayī
mama māyā duratyayā
mām eva ye prapadyante
māyām etāṁ taranti te

“Tuto Mou božskou energii, složenou ze tří kvalit hmotné přírody, je těžké překonat, ale ti, kdo se Mi odevzdali, ji snadno překročí.” Ten, kdo se chce osvobodit od vlivu māyi, matoucí energie, musí rozvinout vědomí Kṛṣṇy a zajistit, aby Kṛṣṇa trvale zaujímal hlavní místo v hloubi jeho srdce. V Bhagavad-gītě (9.34) Pán radí, aby na Něho neustále myslel (man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru). Být neustále myslí pohroužen v Kṛṣṇovi, vědom si Kṛṣṇy, je způsob, jak překonat vliv māyi (māyām etāṁ taranti te). Rantideva si byl vědomý Kṛṣṇy, a proto ho matoucí energie nemohla ovlivnit. V této souvislosti je významné slovo svapnavat. Jelikož v hmotném světě je mysl pohroužena v materialistických činnostech, ve snech se zjevují mnohé rozporuplné události. Po probuzení se však v mysli automaticky rozplynou. Živá bytost je v podobné situaci-dokud podléhá vlivu hmotné energie, vytváří mnoho různých plánů, ale když si je vědomá Kṛṣṇy, tyto dočasné plány automaticky zmizí.

9.21.18

Verš

tat-prasaṅgānubhāvena
rantidevānuvartinaḥ
abhavan yoginaḥ sarve
nārāyaṇa-parāyaṇāḥ

Synonyma

tat-prasaṅga-anubhāvena — díky styku s Rantidevou (když s ním rozmlouvali o bhakti-yoze); rantideva-anuvartinaḥ — následovníci krále Rantidevy (služebníci, členové jeho rodiny, přátelé a další); abhavan — stali se; yoginaḥ — prvotřídními mystickými yogīny neboli bhakti-yogīny; sarve — ti všichni; nārāyaṇa-parāyaṇāḥ — oddaní Nejvyššího Pána, Nārāyaṇa.

Překlad

Všichni, kdo se řídili zásadami krále Rantidevy, obdrželi v plné míře jeho milost a stali se z nich čistí oddaní, připoutaní k Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇovi. Tak se všichni stali nejlepšími z yogīnů.

Význam

Nejlepší yogīni či mystici jsou oddaní. To sám Pán potvrzuje v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně neustále upíná s velkou vírou, v nitru na Mě myslí a prokazuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a je ze všech nejvyšší. To je Můj názor.” Nejlepší yogī je ten, kdo v hloubi srdce neustále myslí na Nejvyšší Osobnost Božství. Jelikož byl Rantideva králem, výkonným představitelem státu, všichni obyvatelé se díky jeho transcendentální společnosti stali oddanými Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇa. To je vliv čistého oddaného. Jeden čistý oddaný může vytvořit stovky a tisíce dalších čistých oddaných. Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura prohlásil, že zásluhy vaiṣṇavy se měří počtem osob, které se staly oddanými jeho přičiněním. Postavení vaiṣṇavy se nezlepší pouhou hrou se slovy, ale množstvím oddaných, které pro Pána vytvořil. Zde slovo rantidevānuvartinaḥ vyjadřuje, že všichni Rantidevovi úředníci, přátelé, příbuzní a poddaní se vlivem jeho společnosti stali prvotřídními vaiṣṇavy. Jinými slovy, tento verš dokládá, že Rantideva byl prvotřídním oddaným neboli mahā-bhāgavatou. Mahat-sevāṁ dvāram āhur vimukteḥ-takovým mahātmům má člověk sloužit, neboť tak automaticky získá osvobození. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura rovněž říkal: chāḍiyā vaiṣṇava-sevā nistāra pāyeche kebā-nikdo se nemůže osvobodit pouze svým vlastním úsilím, ale pro toho, kdo slouží čistému vaiṣṇavovi, jsou dveře k osvobození otevřeny dokořán.

9.21.19-20

Verš

gargāc chinis tato gārgyaḥ
kṣatrād brahma hy avartata
duritakṣayo mahāvīryāt
tasya trayyāruṇiḥ kaviḥ

puṣkarāruṇir ity atra
ye brāhmaṇa-gatiṁ gatāḥ
bṛhatkṣatrasya putro ’bhūd
dhastī yad-dhastināpuram

Synonyma

gargāt — Gargovi (dalšímu vnuku Bharadvāje); śiniḥ — syn jménem Śini; tataḥ — jeho (Śiniho); gārgyaḥ — syn jménem Gārgya; kṣatrāt — přestože to byl kṣatriya; brahma — brāhmaṇové; hi — vskutku; avartata — mohli být; duritakṣayaḥ — syn jménem Duritakṣaya; mahāvīryāt — Mahāvīryovi (dalšímu vnuku Bharadvāje); tasya — jeho; trayyāruṇiḥ — syn jménem Trayyāruṇi; kaviḥ — syn jménem Kavi; puṣkarāruṇiḥ — syn jménem Puṣkarāruṇi; iti — takto; atra — tam; ye — oni všichni; brāhmaṇa-gatim — postavení brāhmaṇů; gatāḥ — dosáhli; bṛhatkṣatrasya — vnuka Bharadvāji jménem Bṛhatkṣatra; putraḥ — syn; abhūt — stal se; hastī — Hastī; yat — jímž; hastināpuram — město zvané Hastināpur (Nové Dillí) bylo založeno.

Překlad

Gargovi se narodil syn jménem Śini a jeho synem byl Gārgya. Přestože byl kṣatriyou, vzešlo z něho pokolení brāhmaṇů. Mahāvīrya zplodil syna Duritakṣayu, jehož syny byli Trayyāruṇi, Kavi a Puṣkarāruṇi. I oni dosáhli postavení brāhmaṇů, třebaže se narodili v dynastii kṣatriyů. Bṛhatkṣatra měl syna jménem Hastī, jenž založil město zvané Hastināpur (nyní Nové Dillí).

9.21.21

Verš

ajamīḍho dvimīḍhaś ca
purumīḍhaś ca hastinaḥ
ajamīḍhasya vaṁśyāḥ syuḥ
priyamedhādayo dvijāḥ

Synonyma

ajamīḍhaḥ — Ajamīḍha; dvimīḍhaḥ — Dvimīḍha; ca — také; purumīḍhaḥ — Purumīḍha; ca — také; hastinaḥ — stali se syny Hastīho; ajamīḍhasya — Ajamīḍhy; vaṁśyāḥ — potomkové; syuḥ — jsou; priyamedha-ādayaḥ — vedení Priyamedhou; dvijāḥ — brāhmaṇové.

Překlad

Tři synové krále Hastīho se jmenovali Ajamīḍha, Dvimīḍha a Purumīḍha. Všichni Ajamīḍhovi potomkové v čele s Priyamedhou se stali brāhmaṇy.

Význam

Tento verš dokládá výrok Bhagavad-gīty, že společnost se dělí na třídy-brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya a śūdra-podle vlastností a činností (guṇa-karma-vibhāgaśaḥ). Všichni potomkové Ajamīḍhy, jenž byl kṣatriyou, se stali brāhmaṇy díky jejich vlastnostem a jednání. Podobně se někdy ze synů brāhmaṇů či kṣatriyů stávali vaiśyové (brāhmaṇā vaiśyatāṁ gatāḥ). Když se kṣatriya nebo brāhmaṇa ujme zaměstnání či povinností vaiśyi (kṛṣi-go-rakṣya-vāṇijyam), je pokládán za vaiśyu. Na druhou stranu se někdo může narodit jako vaiśya, ale svým jednáním se může stát brāhmaṇou. To potvrzuje Nārada Muni. Yasya yal-lakṣaṇaṁ proktam. Do jaké varṇy neboli společenské třídy člověk náleží-zda je brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya nebo śūdra-je nutno rozhodnout podle jeho příznaků, nikoliv původu. Původ je nepodstatný; důležité jsou vlastnosti.

9.21.22

Verš

ajamīḍhād bṛhadiṣus
tasya putro bṛhaddhanuḥ
bṛhatkāyas tatas tasya
putra āsīj jayadrathaḥ

Synonyma

ajamīḍhāt — Ajamīḍhovi; bṛhadiṣuḥ — syn, který se jmenoval Bṛhadiṣu; tasya — jeho; putraḥ — syn; bṛhaddhanuḥ — Bṛhaddhanu; bṛhatkāyaḥ — Bṛhatkāya; tataḥ — pak; tasya — jeho; putraḥ — syn; āsīt — byl; jayadrathaḥ — Jayadratha.

Překlad

Dalším Ajamīḍhovým synem byl Bṛhadiṣu, jemuž se narodil Bṛhaddhanu. Jeho syn se jmenoval Bṛhatkāya, a ten zplodil Jayadrathu.

9.21.23

Verš

tat-suto viśadas tasya
syenajit samajāyata
rucirāśvo dṛḍhahanuḥ
kāśyo vatsaś ca tat-sutāḥ

Synonyma

tat-sutaḥ — syn Jayadrathy; viśadaḥ — Viśada; tasya — syn Viśady; syenajit — Syenajit; samajāyata — narodil se; rucirāśvaḥ — Rucirāśva; dṛḍhahanuḥ — Dṛḍhahanu; kāśyaḥ — Kāśya; vatsaḥ — Vatsa; ca — také; tat-sutāḥ — synové Syenajita.

Překlad

Synem Jayadrathy byl Viśada a jeho synem byl Syenajit. Synové Syenajita nesli jména Rucirāśva, Dṛḍhahanu, Kāśya a Vatsa.

9.21.24

Verš

rucirāśva-sutaḥ pāraḥ
pṛthusenas tad-ātmajaḥ
pārasya tanayo nīpas
tasya putra-śataṁ tv abhūt

Synonyma

rucirāśva-sutaḥ — syn Rucirāśvy; pāraḥ — Pāra; pṛthusenaḥ — Pṛthusena; tat — jeho; ātmajaḥ — syn; pārasya — Pāry; tanayaḥ — syn; nīpaḥ — Nīpa; tasya — jeho; putra-śatam — sto synů; tu — jistě; abhūt — zplodil.

Překlad

Synem Rucirāśvy byl Pāra a jeho syny byli Pṛthusena a Nīpa. Nīpa zplodil sto synů.

9.21.25

Verš

sa kṛtvyāṁ śuka-kanyāyāṁ
brahmadattam ajījanat
yogī sa gavi bhāryāyāṁ
viṣvaksenam adhāt sutam

Synonyma

saḥ — on (král Nīpa); kṛtvyām — v lůně svojí ženy Kṛtvī; śuka-kanyāyām — která byla dcerou Śuky; brahmadattam — syna jménem Brahmadatta; ajījanat — zplodil; yogī — mystický yogī; saḥ — tento Brahmadatta; gavi — jménem Gau neboli Sarasvatī; bhāryāyām — v lůně své manželky; viṣvaksenam — Viṣvaksenu; adhāt — zplodil; sutam — syna.

Překlad

Král Nīpa zplodil syna Brahmadattu v lůně své ženy Kṛtvī, která byla dcerou Śuky. A Brahmadatta, velký yogī, zplodil v lůně své manželky Sarasvatī syna jménem Viṣvaksena.

Význam

Śuka, o němž je zde zmínka, se liší od Śukadevy Gosvāmīho, jenž přednesl Śrīmad-Bhāgavatam. Podrobný popis Śukadevy Gosvāmīho, syna Vyāsadevy, podává Brahma-vaivarta Purāṇa. Tam se uvádí, že Vyāsadeva měl za ženu dceru Jābāliho a že po mnoha letech společné askeze oplodnil její lůno svým semenem. Šestnáct let zůstávalo dítě v lůně, a když otec svého syna žádal, aby tělo matky opustil, syn odmítl vyhovět, dokud nebude dokonale osvobozen od vlivu māyi. Vyāsadeva ho poté ujistil, že na něj māyā nebude působit, ale dítě svému otci nevěřilo, protože stále lpěl na své manželce a dětech. Tehdy se Vyāsadeva vydal do Dvāraky a řekl o svém problému Nejvyššímu Pánu. Pán, Osobnost Božství, na jeho žádost přišel až do jeho chýše, a tam dítěti v lůně potvrdil, že se vlivu māyi nemusí bát. Po tomto ujištění vyšlo dítě z matčina těla, ale ihned opustilo domov jako parivrājakācārya. Když chtěl zarmoucený otec svého syna obdařeného svatou povahou následovat, Śukadeva Gosvāmī vytvořil svého dvojníka, který později založil rodinu. Śuka-kanyā neboli dcera Śukadevy, o níž se hovoří v tomto verši, je tedy dcerou Śukadevova dvojníka. Původní Śukadeva zůstal po celý život brahmacārīnem.

9.21.26

Verš

jaigīṣavyopadeśena
yoga-tantraṁ cakāra ha
udaksenas tatas tasmād
bhallāṭo bārhadīṣavāḥ

Synonyma

jaigīṣavya — velkého ṛṣiho jménem Jaigīṣavya; upadeśena — na pokyn; yoga-tantram — důkladný popis systému mystické yogy; cakāra — sestavil; ha — v minulosti; udaksenaḥ — Udaksena; tataḥ — jemu (Viṣvaksenovi); tasmāt — jemu (Udaksenovi); bhallāṭaḥ — syn jménem Bhallāṭa; bārhadīṣavāḥ — (ti všichni jsou známi jako) potomci Bṛhadiṣua.

Překlad

Viṣvaksena sestavil podle pokynů velkého mudrce Jaigīṣavyi důkladný popis systému mystické yogy. Viṣvaksenovi se narodil Udaksena a Udaksenovi Bhallāṭa. Ti všichni jsou známi jako potomci Bṛhadiṣua.

9.21.27

Verš

yavīnaro dvimīḍhasya
kṛtimāṁs tat-sutaḥ smṛtaḥ
nāmnā satyadhṛtis tasya
dṛḍhanemiḥ supārśvakṛt

Synonyma

yavīnaraḥ — Yavīnara; dvimīḍhasya — Dvimīḍhův syn; kṛtimān — Kṛtimān; tat-sutaḥ — syn Yavīnary; smṛtaḥ — je proslulý; nāmnā — pod jménem; satyadhṛtiḥ — Satyadhṛti; tasya — jeho (Satyadhṛtiho); dṛḍhanemiḥ — Dṛḍhanemi; supārśva-kṛt — otec Supārśvy.

Překlad

Synem Dvimīḍhy byl Yavīnara, jehož synem byl Kṛtimān. Synem Kṛtimāna se stal Satyadhṛti. Tomu se narodil Dṛḍhanemi, který se stal otcem Supārśvy.

9.21.28-29

Verš

supārśvāt sumatis tasya
putraḥ sannatimāṁs tataḥ
kṛtī hiraṇyanābhād yo
yogaṁ prāpya jagau sma ṣaṭ

saṁhitāḥ prācyasāmnāṁ vai
nīpo hy udgrāyudhas tataḥ
tasya kṣemyaḥ suvīro ’tha
suvīrasya ripuñjayaḥ

Synonyma

supārśvāt — Supārśvovi; sumatiḥ — syn jménem Sumati; tasya putraḥ — jeho syn (Sumatiho); sannatimān — Sannatimān; tataḥ — jemu; kṛtī — syn jménem Kṛtī; hiraṇyanābhāt — od Pána Brahmy; yaḥ — ten, který; yogam — mystickou sílu; prāpya — když získal; jagau — učil; sma — v minulosti; ṣaṭ — šest; saṁhitāḥ — popisů; prācyasāmnām — veršů Sāma Vedy nazývaných Prācyasāma; vai — vskutku; nīpaḥ — Nīpa; hi — ovšem; udgrāyudhaḥ — Udgrāyudha; tataḥ — jemu; tasya — jeho; kṣemyaḥ — Kṣemya; suvīraḥ — Suvīra; atha — poté; suvīrasya — Suvīry; ripuñjayaḥ — syn jménem Ripuñjaya.

Překlad

Supārśva měl syna Sumatiho, Sumati Sannatimāna a jeho synem byl Kṛtī, jenž od Brahmy získal mystickou sílu a vyučoval šesti saṁhitām, které obsahují verše Sāma Vedy nazývané Prācyasāma. Kṛtīmu se narodil Nīpa, Nīpovi Udgrāyudha, Udgrāyudhovi Kṣemya, Kṣemyovi Suvīra a Suvīrovi Ripuñjaya.

9.21.30

Verš

tato bahuratho nāma
purumīḍho ’prajo ’bhavat
nalinyām ajamīḍhasya
nīlaḥ śāntis tu tat-sutaḥ

Synonyma

tataḥ — jemu (Ripuñjayovi); bahurathaḥ — Bahuratha; nāma — jménem; purumīḍhaḥ — Purumīḍha, mladší bratr Dvimīḍhy; aprajaḥ — bez synů; abhavat — stal se; nalinyām — s Nalinī; ajamīḍhasya — Ajamīḍhy; nīlaḥ — Nīla; śāntiḥ — Śānti; tu — potom; tat-sutaḥ — Nīlův syn.

Překlad

Ripuñjaya zplodil syna, který se jmenoval Bahuratha. Purumīḍha zůstal bez synů. Ajamīḍha měl se svou manželkou Nalinī syna Nīlu a jeho synem byl Śānti.

9.21.31-33

Verš

śānteḥ suśāntis tat-putraḥ
purujo ’rkas tato ’bhavat
bharmyāśvas tanayas tasya
pañcāsan mudgalādayaḥ

yavīnaro bṛhadviśvaḥ
kāmpillaḥ sañjayaḥ sutāḥ
bharmyāśvaḥ prāha putrā me
pañcānāṁ rakṣaṇāya hi

viṣayāṇām alam ime
iti pañcāla-saṁjñitāḥ
mudgalād brahma-nirvṛttaṁ
gotraṁ maudgalya-saṁjñitam

Synonyma

śānteḥ — Śāntiho; suśāntiḥ — Suśānti; tat-putraḥ — jeho syn; purujaḥ — Puruja; arkaḥ — Arka; tataḥ — jím; abhavat — zplozený; bharmyāśvaḥ — Bharmyāśva; tanayaḥ — syn; tasya — jeho; pañca — pět synů; āsan — bylo; mudgala-ādayaḥ — v čele s Mudgalou; yavīnaraḥ — Yavīnara; bṛhadviśvaḥ — Bṛhadviśva; kāmpillaḥ — Kāmpilla; sañjayaḥ — Sañjaya; sutāḥ — synové; bharmyāśvaḥ — Bharmyāśva; prāha — řekl; putrāḥ — synové; me — moji; pañcānām — pěti; rakṣaṇāya — k ochraně; hi — jistě; viṣayāṇām — různých států; alam — způsobilí; ime — ti všichni; iti — proto; pañcāla — Pañcāla; saṁjñitāḥ — nazývaní; mudgalāt — započatá Mudgalou; brahma- nirvṛttam — sestávající z brāhmaṇů; gotram — rod; maudgalya — Maudgalya; saṁjñitam — tak nazývaná.

Překlad

Synem Śāntiho byl Suśānti, synem Suśāntiho Puruja a synem Puruji Arka. Arkův syn Bharmyāśva měl pět synů-Mudgalu, Yavīnaru, Bṛhadviśvu, Kāmpillu a Sañjayu. Bharmyāśva své syny žádal: “Ó moji synové, ujměte se prosím mých pěti států, máte k tomu všechny předpoklady.” Proto se jeho pěti synům říkalo Pañcālové. Mudgalou začala dynastie brāhmaṇů nazývaná Maudgalya.

9.21.34

Verš

mithunaṁ mudgalād bhārmyād
divodāsaḥ pumān abhūt
ahalyā kanyakā yasyāṁ
śatānandas tu gautamāt

Synonyma

mithunam — dvojčata, chlapec a děvče; mudgalāt — Mudgalovi; bhārmyāt — Bharmyāśvovu synovi; divodāsaḥ — Divodāsa; pumān — chlapec; abhūt — zplozený; ahalyā — Ahalyā; kanyakā — děvče; yasyām — se kterou; śatānandaḥ — Śatānanda; tu — jistě; gautamāt — počatý jejím manželem Gautamou.

Překlad

Bharmyāśvův syn Mudgala přivedl na svět dvojčata, chlapce a dívku. Chlapec se jmenoval Divodāsa a děvče Ahalyā. Ahalyā po oplodnění semenem svého manžela Gautamy porodila syna zvaného Śatānanda.

9.21.35

Verš

tasya satyadhṛtiḥ putro
dhanur-veda-viśāradaḥ
śaradvāṁs tat-suto yasmād
urvaśī-darśanāt kila
śara-stambe ’patad reto
mithunaṁ tad abhūc chubham

Synonyma

tasya — jeho (Śatānandův); satyadhṛtiḥ — Satyadhṛti; putraḥ — syn; dhanuḥ-veda-viśāradaḥ — mistr v umění lukostřelby; śaradvān — Śaradvān; tat-sutaḥ — syn Satyadhṛtiho; yasmāt — jemuž; urvaśī-darśanāt — když spatřil nebeskou Urvaśī; kila — jistě; śara-stambe — na trs trávy śara; apatat — padlo; retaḥ — semeno; mithunam — chlapec a dívka; tat abhūt — narodili se; śubham — překrásní.

Překlad

Synem Śatānandy byl Satyadhṛti, který byl zručným lučištníkem, a jeho synem byl Śaradvān. Když se Śaradvān setkal s Urvaśī, vypustil semeno, jež padlo na trs trávy śara. Z tohoto semene se narodila dvě překrásná děťátka, jedno mužského a druhé ženského pohlaví.

9.21.36

Verš

tad dṛṣṭvā kṛpayāgṛhṇāc
chāntanur mṛgayāṁ caran
kṛpaḥ kumāraḥ kanyā ca
droṇa-patny abhavat kṛpī

Synonyma

tat — tato novorozeňata; dṛṣṭvā — jakmile uviděl; kṛpayā — ze soucitu; agṛhṇāt — vzal; śāntanuḥ — král Śāntanu; mṛgayām — když lovil v lese; caran — při svých toulkách; kṛpaḥ — Kṛpa; kumāraḥ — chlapec; kanyā — dívka; ca — také; droṇa-patnī — manželka Droṇācāryi; abhavat — stala se; kṛpī — pojmenovaná Kṛpī.

Překlad

Když byl Mahārāja Śāntanu na lovecké výpravě, uviděl v lese ležet chlapečka a děvčátko a ze soucitu je vzal domů. Chlapci se proto říkalo Kṛpa a dívce Kṛpī. Ta se později stala manželkou Droṇācāryi.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvacáté první kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie Bharaty”.

KAPITOLA DVACÁTÁ DRUHÁ

Potomci Ajamīḍhy

9.22.1

Verš

śrī-śuka uvāca
mitrāyuś ca divodāsāc
cyavanas tat-suto nṛpa
sudāsaḥ sahadevo ’tha
somako jantu-janmakṛt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; mitrāyuḥ — Mitrāyu; ca — rovněž; divodāsāt — narodil se Divodāsovi; cyavanaḥ — Cyavana; tat- sutaḥ — syn Mitrāyua; nṛpa — ó králi; sudāsaḥ — Sudāsa; sahadevaḥ — Sahadeva; atha — poté; somakaḥ — Somaka; jantu-janma-kṛt — otec Jantua.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Synem Divodāse byl Mitrāyu, ó králi, a jeho čtyři synové se jmenovali Cyavana, Sudāsa, Sahadeva a Somaka. Somaka se stal otcem Jantua.

9.22.2

Verš

tasya putra-śataṁ teṣāṁ
yavīyān pṛṣataḥ sutaḥ
sa tasmād drupado jajñe
sarva-sampat-samanvitaḥ

Synonyma

tasya — jeho (Somaky); putra-śatam — sto synů; teṣām — z nich všech; yavīyān — nejmladší; pṛṣataḥ — Pṛṣata; sutaḥ — syn; saḥ — on; tasmāt — jemu (Pṛṣatovi); drupadaḥ — Drupada; jajñe — narodil se; sarva-sampat — veškerou dokonalostí; samanvitaḥ — ozdobený.

Překlad

Somaka měl celkem sto synů, z nichž nejmladším byl Pṛṣata. Tomu se narodil král Drupada, jenž byl dokonalý po všech stránkách.

9.22.3

Verš

drupadād draupadī tasya
dhṛṣṭadyumnādayaḥ sutāḥ
dhṛṣṭadyumnād dhṛṣṭaketur
bhārmyāḥ pāñcālakā ime

Synonyma

drupadāt — Drupadovi; draupadī — Draupadī, slavná manželka Pāṇḍuovců; tasya — jeho (Drupady); dhṛṣṭadyumna-ādayaḥ — počínaje Dhṛṣṭadyumnou; sutāḥ — synové; dhṛṣṭadyumnāt — Dhṛṣṭadyumnovi; dhṛṣṭaketuḥ — syn jménem Dhṛṣṭaketu; bhārmyāḥ — potomky Bharmyāśvy; pāñcālakāḥ — známí jako Pāñcālakové; ime — ti všichni.

Překlad

Mahārājovi Drupadovi se narodila Draupadī. Měl také mnoho synů počínaje Dhṛṣṭadyumnou, jehož synem byl Dhṛṣṭaketu. Všechny tyto osobnosti jsou potomky Bharmyāśvy, v dynastii zvané Pāñcāla.

9.22.4-5

Verš

yo ’jamīḍha-suto hy anya
ṛkṣaḥ saṁvaraṇas tataḥ
tapatyāṁ sūrya-kanyāyāṁ
kurukṣetra-patiḥ kuruḥ

parīkṣiḥ sudhanur jahnur
niṣadhaś ca kuroḥ sutāḥ
suhotro ’bhūt sudhanuṣaś
cyavano ’tha tataḥ kṛtī

Synonyma

yaḥ — který; ajamīḍha-sutaḥ — byl synem Ajamīḍhy; hi — jistě; anyaḥ — dalším; ṛkṣaḥ — Ṛkṣa; saṁvaraṇaḥ — Saṁvaraṇa; tataḥ — jemu (Ṛkṣovi); tapatyām — Tapatī; sūrya-kanyāyām — v lůně dcery boha Slunce; kurukṣetra-patiḥ — král Kurukṣetry; kuruḥ — narodil se Kuru; parīkṣiḥ sudhanuḥ jahnuḥ niṣadhaḥ ca — Parīkṣi, Sudhanu, Jahnu a Niṣadha; kuroḥ — Kurua; sutāḥ — synové; suhotraḥ — Suhotra; abhūt — narodil se; sudhanuṣaḥ — Sudhanuovi; cyavanaḥ — Cyavana; atha — Suhotrovi; tataḥ — jemu (Cyavanovi); kṛtī — syn jménem Kṛtī.

Překlad

Další syn Ajamīḍhy se jmenoval Ṛkṣa. Ṛkṣovým synem byl Saṁvaraṇa, a tomu se z lůna jeho ženy Tapatī, dcery boha Slunce, narodil Kuru, král Kurukṣetry. Kuru měl čtyři syny, kteří se jmenovali Parīkṣi, Sudhanu, Jahnu a Niṣadha. Sudhanu zplodil Suhotru, Suhotra Cyavanu a Cyavanovi se narodil Kṛtī.

9.22.6

Verš

vasus tasyoparicaro
bṛhadratha-mukhās tataḥ
kuśāmba-matsya-pratyagra-
cedipādyāś ca cedipāḥ

Synonyma

vasuḥ — syn jménem Vasu; tasya — jeho (Kṛtīho); uparicaraḥ — Vasuova přezdívka; bṛhadratha-mukhāḥ — vedení Bṛhadrathou; tataḥ — jeho (Vasuovi); kuśāmba — Kuśāmba; matsya — Matsya; pratyagra — Pratyagra; cedipa-ādyāḥ — Cedipa a další; ca — také; cedi-pāḥ — ti všichni se stali vládci státu Cedi.

Překlad

Synem Kṛtīho byl Uparicara Vasu a k jeho synům, jež vedl Bṛhadratha, patřili Kuśāmba, Matsya, Pratyagra a Cedipa. Všichni Vasuovi synové se stali vládci státu Cedi.

9.22.7

Verš

bṛhadrathāt kuśāgro ’bhūd
ṛṣabhas tasya tat-sutaḥ
jajñe satyahito ’patyaṁ
puṣpavāṁs tat-suto jahuḥ

Synonyma

bṛhadrathāt — Bṛhadrathovi; kuśāgraḥ — Kuśāgra; abhūt — narodil syn; ṛṣabhaḥ — Ṛṣabha; tasya — jeho (Kuśāgry); tat-sutaḥ — jeho (Ṛṣabhův) syn; jajñe — narodil se; satyahitaḥ — Satyahita; apatyam — potomek; puṣpavān — Puṣpavān; tat-sutaḥ — jeho (Puṣpavānův) syn; jahuḥ — Jahu.

Překlad

Bṛhadrathovi se narodil Kuśāgra, Kuśāgrovi syn Ṛṣabha a Ṛṣabhovi Satyahita. Satyahitovým synem byl Puṣpavān a jeho synem zase Jahu.

9.22.8

Verš

anyasyām api bhāryāyāṁ
śakale dve bṛhadrathāt
ye mātrā bahir utsṛṣṭe
jarayā cābhisandhite
jīva jīveti krīḍantyā
jarāsandho ’bhavat sutaḥ

Synonyma

anyasyām — v lůně další; api — také; bhāryāyām — manželky; śakale — části; dve — dvě; bṛhadrathāt — Bṛhadrathovi; ye — tyto dvě části; mātrā — matkou; bahiḥ utsṛṣṭe — jelikož byly odvrženy; jarayā — démonicí jménem Jarā; ca — a; abhisandhite — když byly spojeny; jīva jīva iti — obživni, živá bytosti; krīḍantyā — takto se bavící; jarāsandhaḥ — Jarāsandha; abhavat — byl přiveden na svět; sutaḥ — syn.

Překlad

V lůně své další manželky zplodil Bṛhadratha dvě poloviny syna. Když matka tyto dvě poloviny viděla, ihned je odvrhla, ale démonice jménem Jarā je později pro zábavu spojila a zvolala: “Obživni! Obživni!” Tak se narodil syn známý jako Jarāsandha.

9.22.9

Verš

tataś ca sahadevo ’bhūt
somāpir yac chrutaśravāḥ
parīkṣir anapatyo ’bhūt
suratho nāma jāhnavaḥ

Synonyma

tataḥ ca — jemu (Jarāsandhovi); sahadevaḥ — Sahadeva; abhūt — narodil se; somāpiḥ — Somāpi; yat — jeho (Somāpiho); śrutaśravāḥ — syn jménem Śrutaśravā; parīkṣiḥ — syn Kurua zvaný Parīkṣi; anapatyaḥ — bez jediného syna; abhūt — stal se; surathaḥ — Suratha; nāma — jménem; jāhnavaḥ — byl synem Jahnua.

Překlad

Jarāsandhovi se narodil Sahadeva, Sahadevovi Somāpi a Somāpimu Śrutaśravā. Syn Kurua zvaný Parīkṣi zůstal bez synů, ale Jahnu měl syna jménem Suratha.

9.22.10

Verš

tato vidūrathas tasmāt
sārvabhaumas tato ’bhavat
jayasenas tat-tanayo
rādhiko ’to ’yutāyv abhūt

Synonyma

tataḥ — jemu (Surathovi); vidūrathaḥ — syn jménem Vidūratha; tasmāt — jemu (Vidūrathovi); sārvabhaumaḥ — syn jménem Sārvabhauma; tataḥ — jemu (Sārvabhaumovi); abhavat — narodil se; jayasenaḥ — Jayasena; tat-tanayaḥ — syn Jayaseny; rādhikaḥ — Rādhika; ataḥ — a jemu (Rādhikovi); ayutāyuḥ — Ayutāyu; abhūt — narodil se.

Překlad

Synem Surathy byl Vidūratha, jemuž se narodil Sārvabhauma. Sārvabhaumovým synem se stal Jayasena, synem Jayaseny Rādhika a synem Rādhiky Ayutāyu.

9.22.11

Verš

tataś cākrodhanas tasmād
devātithir amuṣya ca
ṛkṣas tasya dilīpo ’bhūt
pratīpas tasya cātmajaḥ

Synonyma

tataḥ — jeho (Ayutāyua); ca — a; akrodhanaḥ — syn zvaný Akrodhana; tasmāt — jemuž (Akrodhanovi); devātithiḥ — syn zvaný Devātithi; amuṣya — jeho (Devātithiho); ca — také; ṛkṣaḥ — Ṛkṣa; tasya — jeho (Ṛkṣi); dilīpaḥ — syn zvaný Dilīpa; abhūt — narodil se; pratīpaḥ — Pratīpa; tasya — jeho (Dilīpy); ca — a; ātma-jaḥ — syn.

Překlad

Ayutāyu měl syna zvaného Akrodhana a jeho synem byl Devātithi. Tomu se narodil Ṛkṣa, Ṛkṣovi Dilīpa a Dilīpovi Pratīpa.

9.22.12-13

Verš

devāpiḥ śāntanus tasya
bāhlīka iti cātmajāḥ
pitṛ-rājyaṁ parityajya
devāpis tu vanaṁ gataḥ

abhavac chāntanū rājā
prāṅ mahābhiṣa-saṁjñitaḥ
yaṁ yaṁ karābhyāṁ spṛśati
jīrṇaṁ yauvanam eti saḥ

Synonyma

devāpiḥ — Devāpi; śāntanuḥ — Śāntanu; tasya — jeho (Pratīpy); bāhlīkaḥ — Bāhlīka; iti — tak; ca — také; ātma-jāḥ — synové; pitṛ-rājyam — otcův majetek, království; parityajya — odmítající; devāpiḥ — Devāpi, nejstarší; tu — vskutku; vanam — do lesa; gataḥ — odešel; abhavat — byl; śāntanuḥ — Śāntanu; rājā — král; prāk — předtím; mahābhiṣa — Mahābhiṣa; saṁjñitaḥ — oslavovaný; yam yam — kohokoliv; karābhyām — svýma rukama; spṛśati — dotkl se; jīrṇam — i když velice starého; yauvanam — mládí; eti — získal; saḥ — on.

Překlad

Syny Pratīpy byli Devāpi, Śāntanu a Bāhlīka. Devāpi opustil království svého otce a odešel do lesa, takže se králem stal Śāntanu. Tento Śāntanu, jenž byl v minulém životě známý jako Mahābhiṣa, měl schopnost vrátit každému starému člověku mládí pouhým dotekem svých rukou.

9.22.14-15

Verš

śāntim āpnoti caivāgryāṁ
karmaṇā tena śāntanuḥ
samā dvādaśa tad-rājye
na vavarṣa yadā vibhuḥ

śāntanur brāhmaṇair uktaḥ
parivettāyam agrabhuk
rājyaṁ dehy agrajāyāśu
pura-rāṣṭra-vivṛddhaye

Synonyma

śāntim — mládí pro smyslový požitek; āpnoti — člověk získá; ca — také; eva — jistě; agryām — hlavně; karmaṇā — dotekem jeho ruky; tena — díky tomu; śāntanuḥ — zvaný Śāntanu; samāḥ — roků; dvādaśa — dvanáct; tat- rājye — v jeho království; na — ne; vavarṣa — sesílal déšť; yadā — když; vibhuḥ — vládce dešťů, nebeský král Indra; śāntanuḥ — Śāntanu; brāhmaṇaiḥ — od učených brāhmaṇů; uktaḥ — když dostal radu; parivettā — vinný tím, že se zachoval jako uchvatitel; ayam — toto; agra-bhuk — užívající si nehledě na přítomnost svého staršího bratra; rājyam — království; dehi — dej; agrajāya — svému staršímu bratrovi; āśu — okamžitě; pura-rāṣṭra — tvého domova a království; vivṛddhaye — pro zlepšení situace.

Překlad

Král dostal jméno Śāntanu proto, že každému dokázal zajistit štěstí založené na požitku smyslů, především dotekem své ruky. Když v jeho království dvanáct let nepršelo, král se jednou obrátil na své učené bráhmanské rádce, a ti mu řekli: “Děláš chybu, že si užíváš majetku svého staršího bratra. Chceš-li zlepšit situaci ve svém království a domově, měl bys mu ho vrátit.”

Význam

Člověk se nemůže ujmout vlády ani vykonat agnihotra-yajñu v přítomnosti svého staršího bratra. Jinak se stane samozvancem, nazývaným parivettā.

9.22.16-17

Verš

evam ukto dvijair jyeṣṭhaṁ
chandayām āsa so ’bravīt
tan-mantri-prahitair viprair
vedād vibhraṁśito girā

veda-vādātivādān vai
tadā devo vavarṣa ha
devāpir yogam āsthāya
kalāpa-grāmam āśritaḥ

Synonyma

evam — takto (jak bylo uvedeno výše); uktaḥ — nabádaný; dvijaiḥ — brāhmaṇy; jyeṣṭham — svého nejstaršího bratra, Devāpiho; chandayām āsa — požádal, aby se ujal království; saḥ — on (Devāpi); abravīt — řekl; tat-mantri — Śāntanuovým ministrem; prahitaiḥ — navedenými; vipraiḥ — brāhmaṇy; vedāt — védským zásadám; vibhraṁśitaḥ — zpronevěřil se; girā — kvůli takovým slovům; veda-vāda-ativādān — slova znevažující pokyny Véd; vai — jistě; tadā — tehdy; devaḥ — polobůh; vavarṣa — seslal deště; ha — v minulosti; devāpiḥ — Devāpi; yogam āsthāya — přijímající proces mystické yogy; kalāpa-grāmam — vesnice zvaná Kalāpa; āśritaḥ — uchýlil se do (a dodnes tam žije).

Překlad

Když brāhmaṇové takto promluvili, Mahārāja Śāntanu se vydal do lesa a požádal svého staršího bratra Devāpiho, aby se ujal království, neboť povinností krále je pečovat o své poddané. Ještě předtím však Śāntanuův ministr zvaný Aśvavāra navedl nějaké brāhmaṇy, aby přiměli Devāpiho k porušení pravidel Véd, a on se tak stal nezpůsobilým zaujmout postavení panovníka. Tito brāhmaṇové svedli Devāpiho z cesty védských zásad, a proto nepřijal Śāntanuovu žádost a nechtěl se stát vládcem. Naopak se vyjádřil neuctivě o védských zásadách, a to způsobilo jeho poklesnutí. Za těchto okolností se králem stal znovu Śāntanu a Indra, jenž byl uspokojen, seslal vydatný déšť. Devāpi se pak vydal na cestu mystické yogy s cílem ovládnout svou mysl a smysly a usadil se ve vesnici zvané Kalāpa-grām, kde žije dodnes.

9.22.18-19

Verš

soma-vaṁśe kalau naṣṭe
kṛtādau sthāpayiṣyati
bāhlīkāt somadatto ’bhūd
bhūrir bhūriśravās tataḥ

śalaś ca śāntanor āsīd
gaṅgāyāṁ bhīṣma ātmavān
sarva-dharma-vidāṁ śreṣṭho
mahā-bhāgavataḥ kaviḥ

Synonyma

soma-vaṁśe — až dynastie boha Měsíce; kalau — v současném věku Kali; naṣṭe — zaniklá; kṛta-ādau — na začátku příští Satya-yugy; sthāpayiṣyati — opět založí; bāhlīkāt — Bāhlīkou; somadattaḥ — Somadatta; abhūt — zplozen; bhūriḥ — Bhūri; bhūri-śravāḥ — Bhūriśravā; tataḥ — poté; śalaḥ ca — syn jménem Śala; śāntanoḥ — Śāntanuem; āsīt — zplozen; gaṅgāyām — v lůně Gaṅgy, Śāntanuovi manželky; bhīṣmaḥ — Bhīṣma; ātmavān — seberealizovaný; sarva-dharma-vidām — ze všech zbožných osob; śreṣṭhaḥ — nejlepší; mahā-bhāgavataḥ — vznešený oddaný; kaviḥ — a moudrý učenec.

Překlad

Na začátku příští Satya-yugy Devāpi na tomto světě obnoví dynastii Somy, boha Měsíce, poté, co v současném věku Kali tato dynastie zanikne. Bāhlīka (Śāntanuův bratr) měl syna jménem Somadatta, který měl tři syny-Bhūriho, Bhūriśravu a Śalu. Śāntanu zplodil v lůně své ženy Gaṅgy Bhīṣmu, vznešeného, seberealizovaného oddaného a moudrého učence.

9.22.20

Verš

vīra-yūthāgraṇīr yena
rāmo ’pi yudhi toṣitaḥ
śāntanor dāsa-kanyāyāṁ
jajñe citrāṅgadaḥ sutaḥ

Synonyma

vīra-yūtha-agraṇīḥ — Bhīṣmadeva, nejpřednější ze všech válečníků; yena — jímž; rāmaḥ api — dokonce i Paraśurāma, vtělení Boha; yudhi — v boji; toṣitaḥ — byl uspokojen (když ho Bhīṣmadeva porazil); śāntanoḥ — ze semene Śāntanua; dāsa-kanyāyām — v lůně Satyavatī, jež byla známá jako dcera śūdry; jajñe — zrodil se; citrāṅgadaḥ — Citrāṅgada; sutaḥ — syn.

Překlad

Bhīṣmadeva byl nejpřednějším ze všech válečníků. Když v boji porazil Pána Paraśurāmu, Pán s ním byl velice spokojen. Ze semene Śāntanua se v lůně Satyavatī, rybářovy dcery, zrodil Citrāṅgada.

Význam

Satyavatī ve skutečnosti zplodil Uparicara Vasu v lůně rybářky zvané Matsyagarbhā. Potom Satyavatī vyrůstala v péči rybáře.

Boj mezi Paraśurāmou a Bhīṣmou se týkal tří dcer Kāśīrāje-Ambiky, Ambāliky a Amby-které Bhīṣmadeva násilím unesl pro svého bratra Vicitravīryu. Ambā si myslela, že se s ní Bhīṣmadeva ožení, a proto k němu přilnula, ale on si ji odmítl vzít, neboť slíbil dodržovat brahmacaryu. Poprosila proto o pomoc Bhīṣmova duchovního učitele válečného umění, Paraśurāmu, který mu přikázal, aby si ji vzal. Bhīṣmadeva ho však odmítl uposlechnout a Paraśurāma s ním bojoval, aby ho přinutil ke sňatku. Byl ale poražen, čímž mu Bhīṣma udělal radost.

9.22.21-24

Verš

vicitravīryaś cāvarajo
nāmnā citrāṅgado hataḥ
yasyāṁ parāśarāt sākṣād
avatīrṇo hareḥ kalā

veda-gupto muniḥ kṛṣṇo
yato ’ham idam adhyagām
hitvā sva-śiṣyān pailādīn
bhagavān bādarāyaṇaḥ

mahyaṁ putrāya śāntāya
paraṁ guhyam idaṁ jagau
vicitravīryo ’thovāha
kāśīrāja-sute balāt

svayaṁvarād upānīte
ambikāmbālike ubhe
tayor āsakta-hṛdayo
gṛhīto yakṣmaṇā mṛtaḥ

Synonyma

vicitravīryaḥ — Vicitravīrya, syn Śāntanua; ca — také; avarajaḥ — mladší bratr; nāmnā — Gandharvou jménem Citrāṅgada; citrāṅgadaḥ — Citrāṅgada; hataḥ — byl zabit; yasyām — v lůně Satyavatī před její svatbou se Śāntanuem; parāśarāt — prostřednictvím semene Parāśary Muniho; sākṣāt — přímo; avatīrṇaḥ — sestoupila; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; kalā — expanze; veda-guptaḥ — ochránce Véd; muniḥ — vznešený mudrc; kṛṣṇaḥ — Kṛṣṇa Dvaipāyana; yataḥ — u něhož; aham — já (Śukadeva Gosvāmī); idam — toto (Śrīmad-Bhāgavatam); adhyagām — důkladně studoval; hitvā — když zavrhl; sva-śiṣyān — svoje žáky; paila-ādīn — vedené Pailou; bhagavān — inkarnace Pána; bādarāyaṇaḥ — Vyāsadeva; mahyam — mně; putrāya — synovi; śāntāya — který se dokázal zříci smyslového požitku; param — nejvyšší; guhyam — nejdůvěrnější; idam — toto védské písmo (Śrīmad-Bhāgavatam); jagau — vyložil; vicitravīryaḥ — Vicitravīrya; atha — poté; uvāha — oženil se; kāśīrāja-sute — se dvěma dcerami Kāśīrāje; balāt — násilím; svayaṁvarāt — z arény svayaṁvary; upānīte — jež byly přivedeny; ambikā-ambālike — s Ambikou a Ambālikou; ubhe — oběma; tayoḥ — k nim; āsakta — příliš připoutaný; hṛdayaḥ — jeho srdce; gṛhītaḥ — jelikož bylo znečištěné; yakṣmaṇā — na souchotiny; mṛtaḥ — zemřel.

Překlad

Citrāṅgadu, jehož byl Vicitravīrya mladším bratrem, zabil Gandharva, který se rovněž jmenoval Citrāṅgada. Satyavatī před svatbou se Śāntanuem porodila hlavní autoritu Véd, Vyāsadevu, zvaného Kṛṣṇa Dvaipāyana. Jeho otcem byl Parāśara Muni. Vyāsadevovi jsem se narodil já (Śukadeva Gosvāmī) a u něho jsem studoval toto vznešené literární dílo, Śrīmad-Bhāgavatam. Inkarnace Boha Vedavyāsa zavrhl svoje žáky v čele s Pailou a vyložil Śrīmad-Bhāgavatam mně, jelikož jsem byl prostý všech hmotných tužeb. Vicitravīrya se oženil s Ambikou a Ambālikou, dvěma dcerami Kāśīrāje, jež byly násilně uneseny. Příliš však na těchto dvou manželkách lpěl, a proto dostal srdeční záchvat a zemřel na souchotiny.

9.22.25

Verš

kṣetre ’prajasya vai bhrātur
mātrokto bādarāyaṇaḥ
dhṛtarāṣṭraṁ ca pāṇḍuṁ ca
viduraṁ cāpy ajījanat

Synonyma

kṣetre — v lůnech manželek a služebné; aprajasya — Vicitravīryi, který byl bez potomků; vai — vskutku; bhrātuḥ — bratra; mātrā uktaḥ — na pokyn matky; bādarāyaṇaḥ — Vedavyāsa; dhṛtarāṣṭram — Dhṛtarāṣṭru; ca — a; pāṇḍum — Pāṇḍua; ca — také; viduram — Viduru; ca — také; api — jistě; ajījanat — zplodil.

Překlad

Na pokyn své matky Satyavatī zplodil Bādarāyaṇa, Śrī Vyāsadeva, tři syny-dva v lůně Ambiky a Ambāliky, dvou manželek svého bratra Vicitravīryi, a třetího s Vicitravīryovou služebnou. Těmito syny byli Dhṛtarāṣṭra, Pāṇḍu a Vidura.

Význam

Vicitravīrya zemřel na souchotiny a jeho ženy, Ambikā a Ambālikā, zůstaly bez potomků. Proto po jeho smrti požádala jeho matka Satyavatī Vyāsadevu, jenž byl rovněž jejím synem, aby s Vicitravīryovými manželkami zplodil děti. V těch dobách bylo dovoleno, aby bratr manžela počal děti v lůně své švagrové. Říkalo se tomu devareṇa sutotpatti. Pokud manžel z nějakého důvodu nebyl schopen zplodit děti, mohl to jeho bratr učinit za něj. Toto devareṇa sutotpatti a oběti aśvamedha a gomedha jsou ve věku Kali zakázány.

aśvamedhaṁ gavālambhaṁ
sannyāsaṁ pala-paitṛkam
devareṇa sutotpattiṁ
kalau pañca vivarjayet

“V tomto věku Kali je zakázáno pět činů—obětovat koně, obětovat krávu, přijmout sannyās, obětovat předkům maso a plodit děti s manželkou svého bratra.” (Brahma-vaivarta Purāṇa)

9.22.26

Verš

gāndhāryāṁ dhṛtarāṣṭrasya
jajñe putra-śataṁ nṛpa
tatra duryodhano jyeṣṭho
duḥśalā cāpi kanyakā

Synonyma

gāndhāryām — v lůně Gāndhārī; dhṛtarāṣṭrasya — Dhṛtarāṣṭry; jajñe — narodilo se; putra-śatam — sto synů; nṛpa — ó králi; tatra — ze synů; duryodhanaḥ — syn jménem Duryodhana; jyeṣṭhaḥ — nejstarší; duḥśalā — Duḥśalā; ca api — také; kanyakā — jedna dcera.

Překlad

Ó králi, Dhṛtarāṣṭrova manželka Gāndhārī porodila sto synů a jednu dceru. Nejstarším synem byl Duryodhana a dcera se jmenovala Duḥśalā.

9.22.27-28

Verš

śāpān maithuna-ruddhasya
pāṇḍoḥ kuntyāṁ mahā-rathāḥ
jātā dharmānilendrebhyo
yudhiṣṭhira-mukhās trayaḥ

nakulaḥ sahadevaś ca
mādryāṁ nāsatya-dasrayoḥ
draupadyāṁ pañca pañcabhyaḥ
putrās te pitaro ’bhavan

Synonyma

śāpāt — kvůli prokletí; maithuna-ruddhasya — který se musel vyvarovat pohlavního styku; pāṇḍoḥ — Pāṇḍua; kuntyām — v lůně Kuntī; mahā- rathāḥ — velcí hrdinové; jātāḥ — narodili se; dharma — přičiněním Mahārāje Dharmy neboli Dharmarāje; anila — přičiněním poloboha, vládce větru; indrebhyaḥ — a přičiněním poloboha Indry, vládce deště; yudhiṣṭhira — Yudhiṣṭhira; mukhāḥ — v čele s; trayaḥ — tři synové (Yudhiṣṭhira, Bhīma a Arjuna); nakulaḥ — Nakula; sahadevaḥ — Sahadeva; ca — také; mādryām — v lůně Mādrī; nāsatya-dasrayoḥ — počatí Nāsatyou a Dasrou, Aśvinī-kumāry; draupadyām — v lůně Draupadī; pañca — pět; pañcabhyaḥ — pěti bratrů (Yudhiṣṭhiry, Bhīmy, Arjuny, Nakuly a Sahadevy); putrāḥ — synové; te — oni; pitaraḥ — strýci; abhavan — stali se.

Překlad

Pāṇḍu se musel kvůli kletbě jednoho mudrce vyvarovat pohlavního styku, a jeho tři syny-Yudhiṣṭhiru, Bhīmu a Arjunu-proto v lůně jeho ženy Kuntī zplodili Dharmarāja, polobůh vládnoucí větru a polobůh ovládající déšť. Pāṇḍuova druhá manželka, Mādrī, porodila Nakulu a Sahadevu, počaté dvěma Aśvinī-kumāry. Těchto pět bratrů v čele s Yudhiṣṭhirou mělo pět synů s Draupadī, a to byli tvoji strýci.

9.22.29

Verš

yudhiṣṭhirāt prativindhyaḥ
śrutaseno vṛkodarāt
arjunāc chrutakīrtis tu
śatānīkas tu nākuliḥ

Synonyma

yudhiṣṭhirāt — Mahārāje Yudhiṣṭhiry; prativindhyaḥ — Prativindhya; śrutasenaḥ — Śrutasena; vṛkodarāt — Bhīmův; arjunāt — Arjunův; śrutakīrtiḥ — syn jménem Śrutakīrti; tu — jistě; śatānīkaḥ — syn jménem Śatānīka; tu — jistě; nākuliḥ — Nakuly.

Překlad

Yudhiṣṭhirův syn se jmenoval Prativindhya, Bhīmův Śrutasena, Arjunův Śrutakīrti a Nakulův Śatānīka.

9.22.30-31

Verš

sahadeva-suto rājañ
chrutakarmā tathāpare
yudhiṣṭhirāt tu pauravyāṁ
devako ’tha ghaṭotkacaḥ

bhīmasenād dhiḍimbāyāṁ
kālyāṁ sarvagatas tataḥ
sahadevāt suhotraṁ tu
vijayāsūta pārvatī

Synonyma

sahadeva-sutaḥ — syn Sahadevy; rājan — ó králi; śrutakarmā — Śrutakarmā; tathā — jakož i; apare — další; yudhiṣṭhirāt — Yudhiṣṭhirovi; tu — jistě; pauravyām — v lůně Pauravī; devakaḥ — syn jménem Devaka; atha — rovněž; ghaṭotkacaḥ — Ghaṭotkaca; bhīmasenāt — Bhīmasenovi; hiḍimbāyām — v lůně Hiḍimby; kālyām — v lůně Kālī; sarvagataḥ — Sarvagata; tataḥ — poté; sahadevāt — Sahadevovi; suhotram — Suhotru; tu — jistě; vijayā — Vijayā; asūta — porodila; pārvatī — dcera himálajského krále.

Překlad

Sahadevovým synem byl Śrutakarmā, ó králi. Kromě toho Yudhiṣṭhira a jeho bratři počali syny i s jinými manželkami. Yudhiṣṭhirovi se z lůna Pauravī narodil syn jménem Devaka a Bhīmasena měl syna Ghaṭotkacu se svou ženou Hiḍimbou a Sarvagatu s Kālī. Sahadeva měl syna zvaného Suhotra se svou ženou Vijayou, dcerou krále hor.

9.22.32

Verš

kareṇumatyāṁ nakulo
naramitraṁ tathārjunaḥ
irāvantam ulupyāṁ vai
sutāyāṁ babhruvāhanam
maṇipura-pateḥ so ’pi
tat-putraḥ putrikā-sutaḥ

Synonyma

kareṇumatyām — se svou ženou Kareṇumatī; nakulaḥ — Nakula; naramitram — syna jménem Naramitra; tathā — také; arjunaḥ — Arjuna; irāvantam — Irāvāna; ulupyām — z lůna Nāga-kanyi zvané Ulupī; vai — jistě; sutāyām — s dcerou; babhruvāhanam — Babhruvāhanu; maṇipura-pateḥ — krále Maṇipuru; saḥ — on; api — ačkoliv; tat-putraḥ — syn Arjuny; putrikā- sutaḥ — syn svého děda z matčiny strany.

Překlad

Nakula zplodil se svou ženou Kareṇumatī syna Naramitru. Arjunovi a jeho manželce Ulupī, dceři Nāgů, se narodil Irāvān a princezna z Maṇipuru mu porodila Babhruvāhanu, který se stal adoptivním synem manipurského krále.

Význam

Pārvatī je dcerou krále velmi staré hornaté země zvané Maṇipur. Tento stát i se svým králem tedy existoval již před pěti tisíci lety, v době, kdy vládli Pāṇḍuovci. Jedná se o velmi starobylé, aristokratické království vaiṣṇavů. Jestliže se z něj podaří znovu vytvořit vaiṣṇavský stát, bude to obrovský úspěch, neboť tento kraj si udržuje svoji národní identitu již pět tisíc let. Jestliže se tam podaří obnovit vaiṣṇavskou tradici, bude to jedinečné místo, známé po celém světě. Manipurští vaiṣṇavové jsou mezi vaiṣṇavy velmi proslulí. Ve Vṛndāvanu a Navadvīpu najdeme mnoho chrámů, jež postavil král Maṇipuru. Někteří naši oddaní pocházejí z tohoto státu, a hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se tam tedy může společným úsilím oddaných vědomých si Kṛṣṇy úspěšně rozšířit.

9.22.33

Verš

tava tātaḥ subhadrāyām
abhimanyur ajāyata
sarvātirathajid vīra
uttarāyāṁ tato bhavān

Synonyma

tava — tvůj; tātaḥ — otec; subhadrāyām — z lůna Subhadry; abhimanyuḥ — Abhimanyu; ajāyata — narodil se; sarva-atiratha-jit — vznešený bojovník, který porážel atirathy; vīraḥ — slavný hrdina; uttarāyām — v lůně Uttary; tataḥ — Abhimanyuovi; bhavān — ty.

Překlad

Tvůj otec Abhimanyu, milý králi Parīkṣite, se narodil z lůna Subhadry jako Arjunův syn. Byl přemožitelem všech atirathů (kteří dokázali bojovat s tisícem válečníků na bojových vozech). Ty ses narodil jako jeho syn z lůna Uttary, dcery Virāḍrāje.

9.22.34

Verš

parikṣīṇeṣu kuruṣu
drauṇer brahmāstra-tejasā
tvaṁ ca kṛṣṇānubhāvena
sajīvo mocito ’ntakāt

Synonyma

parikṣīṇeṣu — po vyhlazení v bitvě na Kurukṣetře; kuruṣu — členové Kuruovské dynastie, jako například Duryodhana; drauṇeḥ — Aśvatthāmā, Droṇācāryův syn; brahmāstra-tejasā — žárem jaderné zbraně, brahmāstry; tvam ca — ty také; kṛṣṇa-anubhāvena — milostí Pána Kṛṣṇy; sa-jīvaḥ — s tvým životem; mocitaḥ — zachráněn; antakāt — před smrtí.

Překlad

Poté, co byla Kuruovská dynastie vyhlazena v bitvě na Kurukṣetře, hrozila i tobě smrt atomovou zbraní, brahmāstrou, kterou vyslal Droṇācāryův syn. Milostí Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, jsi však byl před záhubou zachráněn.

9.22.35

Verš

taveme tanayās tāta
janamejaya-pūrvakāḥ
śrutaseno bhīmasena
ugrasenaś ca vīryavān

Synonyma

tava — tvoji; ime — všichni tito; tanayāḥ — synové; tāta — můj milý králi Parīkṣite; janamejaya — Janamejaya; pūrvakāḥ — první z nich; śrutasenaḥ — Śrutasena; bhīmasenaḥ — Bhīmasena; ugrasenaḥ — Ugrasena; ca — také; vīryavān — všichni nesmírně mocní.

Překlad

Tvoji čtyři synové-Janamejaya, Śrutasena, Bhīmasena a Ugrasena—jsou nesmírně mocní, můj milý králi. Janamejaya je z nich nejstarší.

9.22.36

Verš

janamejayas tvāṁ viditvā
takṣakān nidhanaṁ gatam
sarpān vai sarpa-yāgāgnau
sa hoṣyati ruṣānvitaḥ

Synonyma

janamejayaḥ — nejstarší syn; tvām — o tobě; viditvā — až se dozví; takṣakāt — kvůli hadovi Takṣakovi; nidhanam — smrt; gatam — podstoupená; sarpān — hady; vai — vskutku; sarpa-yāga-agnau — v ohni oběti sledující zabití všech hadů; saḥ — on (Janamejaya); hoṣyati — bude obětovat; ruṣā- anvitaḥ — jelikož se bude velmi hněvat.

Překlad

Kvůli tvé smrti, kterou způsobí had Takṣaka, se tvůj syn Janamejaya velice rozhněvá a bude provádět oběť s cílem zabít všechny hady na světě.

9.22.37

Verš

kālaṣeyaṁ purodhāya
turaṁ turaga-medhaṣāṭ
samantāt pṛthivīṁ sarvāṁ
jitvā yakṣyati cādhvaraiḥ

Synonyma

kālaṣeyam — Kalaṣova syna; purodhāya — když přijme za kněze; turam — Turu; turaga-medhaṣāṭ — bude známý jako Turaga-medhaṣāṭ (konatel mnoha obětí koně); samantāt — se všemi jeho částmi; pṛthivīm — svět; sarvām — všude; jitvā — když dobude; yakṣyati — bude konat oběti; ca — a; adhvaraiḥ — díky provádění aśvamedha-yajñí.

Překlad

Poté, co Janamejaya dobude celý svět a přijme Kalaṣova syna Turu za kněze, bude konat aśvamedha-yajñi, pro něž bude známý jako Turaga- medhaṣāṭ.

9.22.38

Verš

tasya putraḥ śatānīko
yājñavalkyāt trayīṁ paṭhan
astra-jñānaṁ kriyā-jñānaṁ
śaunakāt param eṣyati

Synonyma

tasya — Janamejayův; putraḥ — syn; śatānīkaḥ — Śatānīka; yājñavalkyāt — u velkého mudrce zvaného Yājñavalkya; trayīm — tři Védy (Sāma, Yajur a Ṛg); paṭhan — důkladně prostuduje; astra-jñānam — vojenské umění; kriyā-jñānam — umění provádění obřadů; śaunakāt — od Śaunaky Ṛṣiho; param — transcendentální poznání; eṣyati — získá.

Překlad

Janamejayův syn zvaný Śatānīka se od Yājñavalkyi naučí třem Védám a umění provádění obřadů. Rovněž se od Kṛpācāryi naučí vojenskému umění a od mudrce Śaunaky transcendentální vědě.

9.22.39

Verš

sahasrānīkas tat-putras
tataś caivāśvamedhajaḥ
asīmakṛṣṇas tasyāpi
nemicakras tu tat-sutaḥ

Synonyma

sahasrānīkaḥ — Sahasrānīka; tat-putraḥ — Śatānīkův syn; tataḥ — jeho (Sahasrānīky); ca — také; eva — vskutku; aśvamedhajaḥ — Aśvamedhaja; asīmakṛṣṇaḥ — Asīmakṛṣṇa; tasya — jeho (Aśvamedhaji); api — také; nemicakraḥ — Nemicakra; tu — jistě; tat-sutaḥ — jeho syn.

Překlad

Synem Śatānīky bude Sahasrānīka a jeho syn se bude jmenovat Aśvamedhaja. Jemu se narodí Asīmakṛṣṇa, jehož synem bude Nemicakra.

9.22.40

Verš

gajāhvaye hṛte nadyā
kauśāmbyāṁ sādhu vatsyati
uktas tataś citrarathas
tasmāc chucirathaḥ sutaḥ

Synonyma

gajāhvaye — na město Hastināpur (Nové Dillí); hṛte — zaplaveno; nadyā — řekou; kauśāmbyām — na místě zvaném Kauśāmbī; sādhu — řádně; vatsyati — bude tam žít; uktaḥ — známý; tataḥ — poté; citrarathaḥ — Citraratha; tasmāt — jeho; śucirathaḥ — Śuciratha; sutaḥ — syn.

Překlad

Až bude město Hastināpur (Nové Dillí) zaplaveno řekou, bude Nemicakra žít na místě zvaném Kauśāmbī. Jeho syn bude známý jako Citraratha a zplodí syna Śucirathu.

9.22.41

Verš

tasmāc ca vṛṣṭimāṁs tasya
suṣeṇo ’tha mahīpatiḥ
sunīthas tasya bhavitā
nṛcakṣur yat sukhīnalaḥ

Synonyma

tasmāt — jemu (Śucirathovi); ca — také; vṛṣṭimān — syn jménem Vṛṣṭimān; tasya — jeho (syn); suṣeṇaḥ — Suṣeṇa; atha — poté; mahī-patiḥ — panovník celého světa; sunīthaḥ — Sunītha; tasya — jeho; bhavitā — bude; nṛcakṣuḥ — jeho syn, Nṛcakṣu; yat — jeho; sukhīnalaḥ — Sukhīnala.

Překlad

Śucirathovi se narodí syn jménem Vṛṣṭimān a jeho syn, Suṣeṇa, bude vládnout celému světu. Synem Suṣeṇy se stane Sunītha, jeho synem bude Nṛcakṣu, a tomu se narodí Sukhīnala.

9.22.42

Verš

pariplavaḥ sutas tasmān
medhāvī sunayātmajaḥ
nṛpañjayas tato dūrvas
timis tasmāj janiṣyati

Synonyma

pariplavaḥ — Pariplava; sutaḥ — syn; tasmāt — od jeho (Pariplavy); medhāvī — Medhāvī; sunaya-ātmajaḥ — Sunayův syn; nṛpañjayaḥ — Nṛpañjaya; tataḥ — jemu; dūrvaḥ — Dūrva; timiḥ — Timi; tasmāt — jemu; janiṣyati — narodí se.

Překlad

Synem Sukhīnaly bude Pariplava a jeho synem zase Sunaya. Sunayovi se narodí syn jménem Medhāvī, Medhāvīmu Nṛpañjaya, Nṛpañjayovi Dūrva a Dūrvovi Timi.

9.22.43

Verš

timer bṛhadrathas tasmāc
chatānīkaḥ sudāsajaḥ
śatānīkād durdamanas
tasyāpatyaṁ mahīnaraḥ

Synonyma

timeḥ — Timiho; bṛhadrathaḥ — Bṛhadratha; tasmāt — jeho (Bṛhadrathy); śatānīkaḥ — Śatānīka; sudāsa-jaḥ — syn Sudāse; śatānīkāt — od Śatānīky; durdamanaḥ — syn jménem Durdamana; tasya apatyam — jeho syn; mahīnaraḥ — Mahīnara.

Překlad

Synem Timiho bude Bṛhadratha, synem Bṛhadrathy Sudāsa a jeho synem Śatānīka. Śatānīka bude mít syna Durdamanu a jeho syn se bude jmenovat Mahīnara.

9.22.44-45

Verš

daṇḍapāṇir nimis tasya
kṣemako bhavitā yataḥ
brahma-kṣatrasya vai yonir
vaṁśo devarṣi-satkṛtaḥ

kṣemakaṁ prāpya rājānaṁ
saṁsthāṁ prāpsyati vai kalau
atha māgadha-rājāno
bhāvino ye vadāmi te

Synonyma

daṇḍapāṇiḥ — Daṇḍapāṇi; nimiḥ — Nimi; tasya — jeho (Mahīnary); kṣemakaḥ — syn jménem Kṣemaka; bhavitā — narodí se; yataḥ — jemuž (Nimimu); brahma-kṣatrasya — brāhmaṇů a kṣatriyů; vai — jistě; yoniḥ — původ; vaṁśaḥ — dynastie; deva-ṛṣi-satkṛtaḥ — ctěná velkými světci a polobohy; kṣemakam — král Kṣemaka; prāpya — až potud; rājānam — vladař; saṁsthām — jejich konec; prāpsyati — nastane; vai — jistě; kalau — v této Kali-yuze; atha — poté; māgadha-rājānaḥ — králové Māgadhské dynastie; bhāvinaḥ — budoucnost; ye — všichni ti, kdo; vadāmi — vyložím; te — tobě.

Překlad

Synem Mahīnary bude Daṇḍapāṇi a jeho synem pak bude Nimi, jemuž se narodí král Kṣemaka. Tak jsem ti představil dynastii boha Měsíce, z níž pocházejí brāhmaṇové a kṣatriyové a kterou uctívají polobozi a velcí světci. V této Kali-yuze bude Kṣemaka posledním vladařem. Nyní ti nastíním budoucnost Māgadhské dynastie. Prosím poslouchej.

9.22.46-48

Verš

bhavitā sahadevasya
mārjārir yac chrutaśravāḥ
tato yutāyus tasyāpi
niramitro ’tha tat-sutaḥ

sunakṣatraḥ sunakṣatrād
bṛhatseno ’tha karmajit
tataḥ sutañjayād vipraḥ
śucis tasya bhaviṣyati

kṣemo ’tha suvratas tasmād
dharmasūtraḥ samas tataḥ
dyumatseno ’tha sumatiḥ
subalo janitā tataḥ

Synonyma

bhavitā — narodí se; sahadevasya — Sahadevův syn; mārjāriḥ — Mārjāri; yat — jeho syn; śrutaśravāḥ — Śrutaśravā; tataḥ — jemu; yutāyuḥ — Yutāyu; tasya — jeho syn; api — rovněž; niramitraḥ — Niramitra; atha — poté; tat- sutaḥ — jeho syn; sunakṣatraḥ — Sunakṣatra; sunakṣatrāt — Sunakṣatrovi; bṛhatsenaḥ — Bṛhatsena; atha — jemu; karmajit — Karmajit; tataḥ — jemu; sutañjayāt — Sutañjayovi; vipraḥ — Vipra; śuciḥ — syn jménem Śuci; tasya — jeho; bhaviṣyati — narodí se; kṣemaḥ — syn jménem Kṣema; atha — poté; suvrataḥ — syn jménem Suvrata; tasmāt — jemu; dharmasūtraḥ — Dharmasūtra; samaḥ — Sama; tataḥ — jemu; dyumatsenaḥ — Dyumatsena; atha — poté; sumatiḥ — Sumati; subalaḥ — Subala; janitā — narodí se; tataḥ — poté.

Překlad

Sahadeva, syn Jarāsandhy, bude mít syna jménem Mārjāri. Tomu se narodí Śrutaśravā, Śrutaśravovi Yutāyu a Yutāyuovi Niramitra. Synem Niramitry bude Sunakṣatra, jeho synem bude Bṛhatsena a Bṛhatsenovým synem bude Karmajit. Synem Karmajita bude Sutañjaya, jehož syn se bude jmenovat Vipra a synem Vipry bude Śuci. Śuci bude mít syna Kṣemu, Kṣema Suvratu a Suvrata Dharmasūtru. Dharmasūtrovi se narodí Sama, Samovi Dyumatsena, Dyumatsenovi Sumati a Sumatimu Subala.

9.22.49

Verš

sunīthaḥ satyajid atha
viśvajid yad ripuñjayaḥ
bārhadrathāś ca bhūpālā
bhāvyāḥ sāhasra-vatsaram

Synonyma

sunīthaḥ — synem Subaly bude Sunītha; satyajit — Satyajit; atha — jehož; viśvajit — od Viśvajita; yat — jehož; ripuñjayaḥ — Ripuñjaya; bārhadrathāḥ — všichni v dynastii Bṛhadrathy; ca — také; bhūpālāḥ — všichni tito králové; bhāvyāḥ — narodí se; sāhasra-vatsaram — bez přerušení po jeden tisíc let.

Překlad

Synem Subaly bude Sunītha, synem Sunīthy bude Satyajit, Satyajitovým synem Viśvajit a jeho synem pak Ripuñjaya. Všechny tyto osobnosti budou patřit k dynastii Bṛhadrathy, která bude vládnout světu po tisíc let.

Význam

Toto jsou dějiny monarchie založené Jarāsandhou, jejíž výše uvedení králové se rodili na této Zemi po dobu jednoho tisíce let.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvacáté druhé kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Potomci Ajamīḍhy”.

KAPITOLA DVACÁTÁ TŘETÍ

Dynastie synů Yayātiho

9.23.1

Verš

śrī-śuka uvāca
anoḥ sabhānaraś cakṣuḥ
pareṣṇuś ca trayaḥ sutāḥ
sabhānarāt kālanaraḥ
sṛñjayas tat-sutas tataḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; anoḥ — Anua, čtvrtého ze čtyř synů Yayātiho; sabhānaraḥ — Sabhānara; cakṣuḥ — Cakṣu; pareṣṇuḥ — Pareṣṇu; ca — a; trayaḥ — tři; sutāḥ — synové; sabhānarāt — Sabhānary; kālanaraḥ — Kālanara; sṛñjayaḥ — Sṛñjaya; tat-sutaḥ — syn Kālanary; tataḥ — poté.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Anu, čtvrtý syn Yayātiho, měl tři syny, zvané Sabhānara, Cakṣu a Pareṣṇu. Syn Sabhānary se jmenoval Kālanara a syn Kālanary se jmenoval Sṛñjaya.

9.23.2

Verš

janamejayas tasya putro
mahāśālo mahāmanāḥ
uśīnaras titikṣuś ca
mahāmanasa ātmajau

Synonyma

janamejayaḥ — Janamejaya; tasya — jeho (Janamejayův); putraḥ — syn; mahāśālaḥ — Mahāśāla; mahāmanāḥ — (od Mahāśāly) Mahāmanā; uśīnaraḥ — Uśīnara; titikṣuḥ — Titikṣu; ca — a; mahāmanasaḥ — Mahāmany; ātmajau — dva synové.

Překlad

Sṛñjayovi se narodil syn jménem Janamejaya. Janamejayovi Mahāśāla, Mahāśālovi Mahāmanā a Mahāmanovi pak dva synové, Uśīnara a Titikṣu.

9.23.3-4

Verš

śibir varaḥ kṛmir dakṣaś
catvārośīnarātmajāḥ
vṛṣādarbhaḥ sudhīraś ca
madraḥ kekaya ātmavān

śibeś catvāra evāsaṁs
titikṣoś ca ruṣadrathaḥ
tato homo ’tha sutapā
baliḥ sutapaso ’bhavat

Synonyma

śibiḥ — Śibi; varaḥ — Vara; kṛmiḥ — Kṛmi; dakṣaḥ — Dakṣa; catvāraḥ — čtyři; uśīnara-ātmajāḥ — synové Uśīnary; vṛṣādarbhaḥ — Vṛṣādarbha; sudhīraḥ ca — též Sudhīra; madraḥ — Madra; kekayaḥ — Kekaya; ātmavān — seberealizovaný; śibeḥ — Śibiho; catvāraḥ — čtyři; eva — vskutku; āsan — byli; titikṣoḥ — Titikṣua; ca — také; ruṣadrathaḥ — syn jménem Ruṣadratha; tataḥ — jemu (Ruṣadrathovi); homaḥ — Homa; atha — jemu (Homovi); sutapāḥ — Sutapā; baliḥ — Bali; sutapasaḥ — Sutapy; abhavat — byl.

Překlad

Čtyřmi syny Uśīnary byli Śibi, Vara, Kṛmi a Dakṣa, z nichž Śibi měl také čtyři syny-Vṛṣādarbhu, Sudhīru, Madru a Kekayu, jenž byl ātma- tattva-vit. Synem Titikṣua byl Ruṣadratha. Tomu se narodil Homa, Homovi Sutapā a Sutapovi Bali.

9.23.5

Verš

aṅga-vaṅga-kaliṅgādyāḥ
suhma-puṇḍrauḍra-saṁjñitāḥ
jajñire dīrghatamaso
baleḥ kṣetre mahīkṣitaḥ

Synonyma

aṅga — Aṅga; vaṅga — Vaṅga; kaliṅga — Kaliṅga; ādyāḥ — jimi počínaje; suhma — Suhma; puṇḍra — Puṇḍra; oḍra — Oḍra; saṁjñitāḥ — tak nazývaní; jajñire — narodili se; dīrghatamasaḥ — ze semene Dīrghatamy; baleḥ — Baliho; kṣetre — manželce; mahī-kṣitaḥ — krále celého světa.

Překlad

Ze semene Dīrghatamy se manželce Baliho, krále celého světa, narodilo šest synů-Aṅga, Vaṅga, Kaliṅga, Suhma, Puṇḍra a Oḍra.

9.23.6

Verš

cakruḥ sva-nāmnā viṣayān
ṣaḍ imān prācyakāṁś ca te
khalapāno ’ṅgato jajñe
tasmād divirathas tataḥ

Synonyma

cakruḥ — vytvořili; sva-nāmnā — se svými jmény; viṣayān — různé státy; ṣaṭ — šest; imān — všichni tito; prācyakān ca — na východní straně (Indie); te — těchto (šest králů); khalapānaḥ — Khalapāna; aṅgataḥ — králi Aṅgovi; jajñe — narodil se; tasmāt — jemu (Khalapānovi); divirathaḥ — Diviratha; tataḥ — poté.

Překlad

Těchto šest synů v čele s Aṅgou se později stalo králi šesti států ve východní části Indie. Každý stát se jmenoval podle krále, který mu vládl. Synem Aṅgy byl Khalapāna a Khalapānovým Diviratha.

9.23.7-10

Verš

suto dharmaratho yasya
jajñe citraratho ’prajāḥ
romapāda iti khyātas
tasmai daśarathaḥ sakhā

śāntāṁ sva-kanyāṁ prāyacchad
ṛṣyaśṛṅga uvāha yām
deve ’varṣati yaṁ rāmā
āninyur hariṇī-sutam

nāṭya-saṅgīta-vāditrair
vibhramāliṅganārhaṇaiḥ
sa tu rājño ’napatyasya
nirūpyeṣṭiṁ marutvate

prajām adād daśaratho
yena lebhe ’prajāḥ prajāḥ
caturaṅgo romapādāt
pṛthulākṣas tu tat-sutaḥ

Synonyma

sutaḥ — syn; dharmarathaḥ — Dharmaratha; yasya — jehož (Divirathův); jajñe — narodil se; citrarathaḥ — Citraratha; aprajāḥ — bez synů; romapādaḥ — Romapāda; iti — tak; khyātaḥ — proslulý; tasmai — jemu; daśarathaḥ — Daśaratha; sakhā — přítel; śāntām — Śāntu; sva-kanyām — svoji dceru; prāyacchat — dal; ṛṣyaśṛṅgaḥ — Ṛṣyaśṛṅga; uvāha — oženil se; yām — s ní (Śāntou); deve — polobůh ovládající déšť; avarṣati — nesesílal deště; yam — jehož (Ṛṣyaśṛṅgu); rāmāḥ — kurtizány; āninyuḥ — přivedly; hariṇī-sutam — tohoto Ṛṣyaśṛṅgu, který byl synem laně; nāṭya-saṅgīta-vāditraiḥ — tancem, zpěvem a hrou na hudební nástroje; vibhrama — matoucí; āliṅgana — objímáním; arhaṇaiḥ — uctíváním; saḥ — on (Ṛṣyaśṛṅga); tu — jistě; rājñaḥ — Mahārājem Daśarathou; anapatyasya — který neměl následníka; nirūpya — když zahájil; iṣṭim — oběť; marutvate — poloboha Marutvāna; prajām — potomky; adāt — dal; daśarathaḥ — Daśaratha; yena — díky čemuž (jako výsledek yajñi); lebhe — získal; aprajāḥ — ačkoliv neměl syny; prajāḥ — synové; caturaṅgaḥ — Caturaṅga; romapādāt — Citrarathovi; pṛthulākṣaḥ — Pṛthulākṣa; tu — jistě; tat-sutaḥ — syn Caturaṅgy.

Překlad

Divirathovi se narodil syn jménem Dharmaratha a jeho synem byl Citraratha, známý jako Romapāda. Ten však neměl žádné potomky, a proto mu jeho přítel Mahārāja Daśaratha dal svou dceru zvanou Śāntā. Romapāda ji přijal za vlastní a potom se vdala za Ṛṣyaśṛṅgu. Když polobozi z nebeských planet přestali sesílat déšť, knězem pro vykonání oběti byl jmenován Ṛṣyaśṛṅga. Původně žil v lese, ale odtud ho přilákaly kurtizány, které tančily, předváděly divadelní hry doprovázené hudbou, objímaly ho a uctívaly. Jakmile Ṛṣyaśṛṅga přišel, začalo ihned pršet. Poté vykonal jménem Mahārāje Daśarathy, který neměl následníka, oběť pro získání syna, po níž se králi narodili mužští potomci. Romapādovi se milostí Ṛṣyaśṛṅgy narodil Caturaṅga, a tomu se narodil Pṛthulākṣa.

9.23.11

Verš

bṛhadratho bṛhatkarmā
bṛhadbhānuś ca tat-sutāḥ
ādyād bṛhanmanās tasmāj
jayadratha udāhṛtaḥ

Synonyma

bṛhadrathaḥ — Bṛhadratha; bṛhatkarmā — Bṛhatkarmā; bṛhadbhānuḥ — Bṛhadbhānu; ca — také; tat-sutāḥ — synové Pṛthulākṣi; ādyāt — nejstaršímu (Bṛhadrathovi); bṛhanmanāḥ — narodil se Bṛhanmanā; tasmāt — jemu (Bṛhanmanovi); jayadrathaḥ — syn jménem Jayadratha; udāhṛtaḥ — proslavený jako jeho syn.

Překlad

Syny Pṛthulākṣi byli Bṛhadratha, Bṛhatkarmā a Bṛhadbhānu. Nejstarší Bṛhadratha měl syna Bṛhanmanu a Bṛhanmanā měl Jayadrathu.

9.23.12

Verš

vijayas tasya sambhūtyāṁ
tato dhṛtir ajāyata
tato dhṛtavratas tasya
satkarmādhirathas tataḥ

Synonyma

vijayaḥ — Vijaya; tasya — jeho (Jayadrathy); sambhūtyām — v lůně manželky; tataḥ — poté (Vijayovi); dhṛtiḥ — Dhṛti; ajāyata — narodil se; tataḥ — jemu (Dhṛtimu); dhṛtavrataḥ — syn jménem Dhṛtavrata; tasya — jeho (Dhṛtavraty); satkarmā — Satkarmā; adhirathaḥ — Adhiratha; tataḥ — jemu (Satkarmovi).

Překlad

Synem Jayadrathy a jeho ženy Sambhūti byl Vijaya a Vijayovi se narodil Dhṛti. Dhṛtiho synem byl Dhṛtavrata, Dhṛtavratovým Satkarmā a Satkarmovým Adhiratha.

9.23.13

Verš

yo ’sau gaṅgā-taṭe krīḍan
mañjūṣāntargataṁ śiśum
kuntyāpaviddhaṁ kānīnam
anapatyo ’karot sutam

Synonyma

yaḥ asau — ten, který (Adhiratha); gaṅgā-taṭe — na břehu Gangy; krīḍan — když se bavil hrou; mañjūṣa-antaḥgatam — uložené v košíku; śiśum — nemluvně; kuntyā apaviddham — toto dítě odložila Kuntī; kānīnam — protože se narodilo, když byla ještě panna, dříve, než se vdala; anapatyaḥ — tento Adhiratha, který neměl žádné syny; akarot — přijal dítě; sutam — za svého syna.

Překlad

Když se Adhiratha bavil hrou na břehu Gangy, našel tam nemluvně uložené v košíku. To dítě odložila Kuntī, protože se jí narodilo předtím, než se vdala. Jelikož Adhiratha neměl žádné syny, vychoval toto dítě jako své vlastní. (Tento chlapec později proslul jako Karṇa.)

9.23.14

Verš

vṛṣasenaḥ sutas tasya
karṇasya jagatīpate
druhyoś ca tanayo babhruḥ
setus tasyātmajas tataḥ

Synonyma

vṛṣasenaḥ — Vṛṣasena; sutaḥ — syn; tasya karṇasya — téhož Karṇy; jagatī pate — ó Mahārāji Parīkṣite; druhyoḥ ca — Druhyua, třetího syna Yayātiho; tanayaḥ — syn; babhruḥ — Babhru; setuḥ — Setu; tasya — jeho (Babhrua); ātmajaḥ tataḥ — následný syn.

Překlad

Jediným synem Karṇy byl Vṛṣasena, ó králi. Druhyu, třetí syn Yayātiho, měl syna jménem Babhru a jeho syn se jmenoval Setu.

9.23.15

Verš

ārabdhas tasya gāndhāras
tasya dharmas tato dhṛtaḥ
dhṛtasya durmadas tasmāt
pracetāḥ prācetasaḥ śatam

Synonyma

ārabdhaḥ — Ārabdha (byl synem Setua); tasya — jeho (Ārabdhy); gāndhāraḥ — syn jménem Gāndhāra; tasya — jeho (Gāndhāry); dharmaḥ — syn přezdívaný Dharma; tataḥ — jeho (Dharmy); dhṛtaḥ — syn jménem Dhṛta; dhṛtasya — Dhṛty; durmadaḥ — syn jménem Durmada; tasmāt — jeho (Durmady); pracetāḥ — syn jménem Pracetā; prācetasaḥ — Pracety; śatam — sto synů.

Překlad

Synem Setua byl Ārabdha, synem Ārabdhy Gāndhāra a synem Gāndhāry Dharma. Dharmův syn byl Dhṛta, Dhṛtův syn Durmada a Durmadův syn byl Pracetā, který měl celkem sto synů.

9.23.16

Verš

mlecchādhipatayo ’bhūvann
udīcīṁ diśam āśritāḥ
turvasoś ca suto vahnir
vahner bhargo ’tha bhānumān

Synonyma

mleccha — zemí nazývaných Mlecchadeśa (kde neexistovala žádná védská civilizace); adhipatayaḥ — králi; abhūvan — stali se; udīcīm — na severní straně Indie; diśam — stranu; āśritāḥ — přijímající pod svou správu; turvasoḥ ca — Turvasua, druhého potomka Mahārāje Yayātiho; sutaḥ — syn; vahniḥ — Vahni; vahneḥ — Vahniho; bhargaḥ — syn jménem Bharga; atha — poté, jeho syn; bhānumān — Bhānumān.

Překlad

Pracetové (synové Pracety) obsadili severní stranu Indie, kde chyběla védská civilizace, a tam se stali králi. Yayātiho druhým potomkem byl Turvasu. Ten měl syna Vahniho, Vahni Bhargu a Bharga Bhānumāna.

9.23.17

Verš

tribhānus tat-suto ’syāpi
karandhama udāra-dhīḥ
marutas tat-suto ’putraḥ
putraṁ pauravam anvabhūt

Synonyma

tribhānuḥ — Tribhānu; tat-sutaḥ — Bhānumānův syn; asya — jeho (Tribhānua); api — rovněž; karandhamaḥ — Karandhama; udāra-dhīḥ — který byl velice velkodušný; marutaḥ — Maruta; tat-sutaḥ — syn Karandhamy; aputraḥ — který byl bez potomků; putram — za svého syna; pauravam — syna Pūruovské dynastie, Mahārāje Duṣmantu; anvabhūt — adoptoval.

Překlad

Bhānumānův syn se jmenoval Tribhānu a jeho synem byl velkodušný Karandhama. Tomu se narodil Maruta, který žádné syny neměl, a proto adoptoval syna z Pūruovské dynastie (Mahārāje Duṣmantu).

9.23.18-19

Verš

duṣmantaḥ sa punar bheje
sva-vaṁśaṁ rājya-kāmukaḥ
yayāter jyeṣṭha-putrasya
yador vaṁśaṁ nararṣabha

varṇayāmi mahā-puṇyaṁ
sarva-pāpa-haraṁ nṛṇām
yador vaṁśaṁ naraḥ śrutvā
sarva-pāpaiḥ pramucyate

Synonyma

duṣmantaḥ — Mahārāja Duṣmanta; saḥ — on; punaḥ bheje — znovu přijal; sva-vaṁśam — svou původní (Pūruovskou) dynastii; rājya-kāmukaḥ — jelikož toužil po královském trůnu; yayāteḥ — Mahārāje Yayātiho; jyeṣṭha- putrasya — prvního syna, Yadua; yadoḥ vaṁśam — dynastii Yadua; nara- ṛṣabha — ó nejlepší z lidských bytostí, Mahārāji Parīkṣite; varṇayāmi — popíši; mahā-puṇyam — nanejvýš zbožný; sarva-pāpa-haram — ničí reakce za hříšné činnosti; nṛṇām — lidské společnosti; yadoḥ vaṁśam — popis Yaduovy dynastie; naraḥ — kdokoliv; śrutvā — když ho jen vyslechne; sarva- pāpaiḥ — od všech následků hříšného jednání; pramucyate — je zbaven.

Překlad

Mahārāja Duṣmanta sice přijal Marutu za svého otce, ale chtěl se zmocnit trůnu, a proto se vrátil do své původní (Pūruovské) dynastie. Ó Mahārāji Parīkṣite, nyní ti popíši dynastii Yadua, nejstaršího syna Mahārāje Yayātiho. Tento popis je nanejvýš zbožný a ničí reakce za hříšné činnosti v lidské společnosti. Ten, kdo si ho vyslechne, se zbaví následků všech hříchů.

9.23.20-21

Verš

yatrāvatīrṇo bhagavān
paramātmā narākṛtiḥ
yadoḥ sahasrajit kroṣṭā
nalo ripur iti śrutāḥ

catvāraḥ sūnavas tatra
śatajit prathamātmajaḥ
mahāhayo reṇuhayo
haihayaś ceti tat-sutāḥ

Synonyma

yatra — kam, do které dynastie; avatīrṇaḥ — sestoupil; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; paramātmā — který je Nadduší všech živých bytostí; nara-ākṛtiḥ — v podobě lidské bytosti; yadoḥ — Yadua; sahasrajit — Sahasrajit; kroṣṭā — Kroṣṭā; nalaḥ — Nala; ripuḥ — Ripu; iti śrutāḥ — známí pod těmito jmény; catvāraḥ — čtyři; sūnavaḥ — synové; tatra — tam; śatajit — Śatajit; prathama-ātmajaḥ — prvorozeného syna; mahāhayaḥ — Mahāhaya; reṇuhayaḥ — Reṇuhaya; haihayaḥ — Haihaya; ca — a; iti — tak; tat-sutāḥ — jeho synové (Śatajitovi).

Překlad

Do Yaduovské dynastie sestoupil ve své původní podobě—podobě lidské bytosti—Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, Nadduše v srdcích všech živých bytostí. Yadu měl čtyři syny, kteří se jmenovali Sahasrajit, Kroṣṭā, Nala a Ripu. Nejstarší z těchto čtyř, Sahasrajit, měl syna jménem Śatajit, který měl tři syny zvané Mahāhaya, Reṇuhaya a Haihaya.

Význam

Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.11) potvrzuje:

vadanti tat tattva-vidas
tattvaṁ yaj jñānam advayam
brahmeti paramātmeti
bhagavān iti śabdyate

“Učení transcendentalisté, kteří znají Absolutní Pravdu, nazývají tuto neduální podstatu Brahman, Paramātmā nebo Bhagavān.” Většina transcendentalistů zná jen neosobní Brahman či lokalizovanou Paramātmu, protože Nejvyšší Osobnost Božství je velice těžké poznat. O tom Pán mluví v Bhagavad-gītě (7.3):

manuṣyāṇāṁ sahasreṣu
kaścid yatati siddhaye
yatatām api siddhānāṁ
kaścin māṁ vetti tattvataḥ

“Z mnoha tisíců lidí možná jeden usiluje o dokonalost a z těch, kteří dokonalosti dosáhli, Mě sotva jeden zná v pravdě.” Yogīni a jñānī-to znamená ti, kdo se věnují mystické yoze, a impersonalisté-mohou znát Absolutní Pravdu jako neosobní či lokalizovanou. I když tyto realizované duše převyšují obyčejné lidi, nedovedou pochopit, jak může být Nejvyšší Absolutní Pravda osobou. Proto je řečeno, že z mnoha siddhů neboli duší, které již znají Absolutní Pravdu, může jeden znát Kṛṣṇu, jenž vypadá stejně jako lidská bytost (narākṛti). Kṛṣṇa sám vysvětloval povahu této lidské podoby poté, co projevil svou virāṭ-rūpu. Virāṭ-rūpa není původní podobou Pána—tou je Dvibhuja-śyāmasundara, Muralīdhara, Pán se dvěma rukama hrající na flétnu (yaṁ śyāmasundaram acintya-guṇa-svarūpam). Pánovy podoby jsou důkazem Jeho nepochopitelných vlastností. Přestože po dobu svého výdechu udržuje bezpočet vesmírů, přijímá přesně takovou podobu, jakou má lidská bytost. To ovšem neznamená, že je lidskou bytostí. Toto je Jeho původní podoba, ale jelikož vypadá jako lidská bytost, osoby s nedostatečným poznáním Ho považují za obyčejného člověka. Pán říká:

avajānanti māṁ mūḍhā
mānuṣīṁ tanum āśritam
paraṁ bhāvam ajānanto
mama bhūta-maheśvaram

“Hlupáci se Mi vysmívají, když sestupuji v lidské podobě. Neznají Mou transcendentální povahu a Mou svrchovanou vládu nad vším, co existuje.” (Bg. 9.11). Díky svojí transcendentální povaze (paraṁ bhāvam) je Pán všeprostupující Paramātmou v srdci všech živých bytostí, ale zároveň vypadá jako lidská bytost. Māyāvādská filozofie tvrdí, že Pán je původně neosobní, ale když sestupuje, bere na sebe lidskou podobu a mnoho jiných podob. Ve skutečnosti má však původně vzhled lidské bytosti a neosobní Brahman se skládá z paprsků vycházejících z Jeho těla (yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi).

9.23.22

Verš

dharmas tu haihaya-suto
netraḥ kunteḥ pitā tataḥ
sohañjir abhavat kunter
mahiṣmān bhadrasenakaḥ

Synonyma

dharmaḥ tu — avšak Dharma; haihaya-sutaḥ — stal se synem Haihayi; netraḥ — Netra; kunteḥ — Kuntiho; pitā — otec; tataḥ — jeho (Dharmy); sohañjiḥ — Sohañji; abhavat — stal se; kunteḥ — syn Kuntiho; mahiṣmān — Mahiṣmān; bhadrasenakaḥ — Bhadrasenaka.

Překlad

Synem Haihayi byl Dharma a synem Dharmy byl Netra, otec Kuntiho. Kuntimu se narodil Sohañji, Sohañjimu Mahiṣmān, a ten měl syna Bhadrasenaku.

9.23.23

Verš

durmado bhadrasenasya
dhanakaḥ kṛtavīryasūḥ
kṛtāgniḥ kṛtavarmā ca
kṛtaujā dhanakātmajāḥ

Synonyma

durmadaḥ — Durmada; bhadrasenasya — Bhadrasenovi; dhanakaḥ — Dhanaka; kṛtavīrya-sūḥ — zplodil Kṛtavīryu; kṛtāgniḥ — zvaného Kṛtāgni; kṛtavarmā — Kṛtavarmā; ca — také; kṛtaujāḥ — Kṛtaujā; dhanaka-ātmajāḥ — synové Dhanaky.

Překlad

Synové Bhadraseny byli známí jako Durmada a Dhanaka. Dhanaka byl otcem Kṛtavīryi a také Kṛtāgniho, Kṛtavarmy a Kṛtauji.

9.23.24

Verš

arjunaḥ kṛtavīryasya
sapta-dvīpeśvaro ’bhavat
dattātreyād dharer aṁśāt
prāpta-yoga-mahāguṇaḥ

Synonyma

arjunaḥ — Arjuna; kṛtavīryasya — Kṛtavīryi; sapta-dvīpa — sedmi ostrovů (celého světa); īśvaraḥ abhavat — stal se vládcem; dattātreyāt — od Dattātreyi; hareḥ aṁśāt — od toho, jenž byl inkarnací Nejvyšší Osobnosti Božství; prāpta — získal; yoga-mahāguṇaḥ — vládu nad mystickou silou.

Překlad

Synem Kṛtavīryi byl Arjuna. Ten (Kārtavīryārjuna) se stal králem celého světa tvořeného sedmi ostrovy a od Dattātreyi, inkarnace Nejvyšší Osobnosti Božství, získal mystické dokonalosti zvané aṣṭa-siddhi.

9.23.25

Verš

na nūnaṁ kārtavīryasya
gatiṁ yāsyanti pārthivāḥ
yajña-dāna-tapo-yogaiḥ
śruta-vīrya-dayādibhiḥ

Synonyma

na — ne; nūnam — vskutku; kārtavīryasya — císaře Kārtavīryi; gatim — činnosti; yāsyanti — mohl pochopit nebo dostihnout; pārthivāḥ — kdokoliv na Zemi; yajña — oběti; dāna — milodary; tapaḥ — askeze; yogaiḥ — mystické schopnosti; śruta — vzdělání; vīrya — síla; dayā — milosrdnost; ādibhiḥ — všemi těmito vlastnostmi.

Překlad

Žádný jiný král tohoto světa se Kārtavīryārjunovi nemohl vyrovnat, co se týče obětí, milodarů, askeze, mystických schopností, vzdělání, síly i milosrdnosti.

9.23.26

Verš

pañcāśīti sahasrāṇi
hy avyāhata-balaḥ samāḥ
anaṣṭa-vitta-smaraṇo
bubhuje ’kṣayya-ṣaḍ-vasu

Synonyma

pañcāśīti — osmdesát pět; sahasrāṇi — tisíc; hi — jistě; avyāhata — nevyčerpatelná; balaḥ — jehož síla; samāḥ — let; anaṣṭa — bez úbytku; vitta — hmotného bohatství; smaraṇaḥ — a paměti; bubhuje — užíval si; akṣayya — aniž by ubývalo; ṣaṭ-vasu — šesti druhů hmotného přepychu, jež skýtá požitek.

Překlad

Po osmdesát pět tisíc let si Kārtavīryārjuna neustále užíval hmotného bohatství všeho druhu s neubývající tělesnou silou a neslábnoucí pamětí. Jinými slovy, prostřednictvím svých šesti smyslů se těšil z nevyčerpatelného hmotného přepychu.

9.23.27

Verš

tasya putra-sahasreṣu
pañcaivorvaritā mṛdhe
jayadhvajaḥ śūraseno
vṛṣabho madhur ūrjitaḥ

Synonyma

tasya — jeho (Kārtavīryārjuny); putra-sahasreṣu — z tisíce synů; pañca — pět; eva — pouze; urvaritāḥ — přežilo; mṛdhe — v boji (s Paraśurāmou); jayadhvajaḥ — Jayadhvaja; śūrasenaḥ — Śūrasena; vṛṣabhaḥ — Vṛṣabha; madhuḥ — Madhu; ūrjitaḥ — a Ūrjita.

Překlad

Z tisíce Kārtavīryārjunových synů jich po boji s Paraśurāmou zůstalo naživu pouze pět. Jmenovali se Jayadhvaja, Śūrasena, Vṛṣabha, Madhu a Ūrjita.

9.23.28

Verš

jayadhvajāt tālajaṅghas
tasya putra-śataṁ tv abhūt
kṣatraṁ yat tālajaṅghākhyam
aurva-tejopasaṁhṛtam

Synonyma

jayadhvajāt — Jayadhvaji; tālajaṅghaḥ — syn jménem Tālajaṅgha; tasya — jeho (Tālajaṅghy); putra-śatam — sto synů; tu — jistě; abhūt — narodilo se; kṣatram — dynastie kṣatriyů; yat — kteří; tālajaṅgha-ākhyam — byli známi jako Tālajaṅghové; aurva-tejaḥ — který byl nesmírně mocný; upasaṁhṛtam — byli zahubeni Mahārājem Sagarou.

Překlad

Jayadhvaja měl syna Tālajaṅghu, který měl celkem sto synů. Všechny kṣatriyi v této dynastii zvané Tālajaṅgha zahubila nesmírná síla, kterou Mahārāja Sagara získal od Aurvy Ṛṣiho.

9.23.29

Verš

teṣāṁ jyeṣṭho vītihotro
vṛṣṇiḥ putro madhoḥ smṛtaḥ
tasya putra-śataṁ tv āsīd
vṛṣṇi-jyeṣṭhaṁ yataḥ kulam

Synonyma

teṣām — z nich všech; jyeṣṭhaḥ — nejstarší potomek; vītihotraḥ — syn Vītihotra; vṛṣṇiḥ — Vṛṣṇi; putraḥ — syn; madhoḥ — Madhua; smṛtaḥ — byl proslulý; tasya — jeho (Madhua); putra-śatam — sto synů; tu — vskutku; āsīt — bylo; vṛṣṇi — Vṛṣṇi; jyeṣṭham — nejstarší; yataḥ — jeho; kulam — dynastie.

Překlad

Nejstarším z Tālajaṅghových synů byl Vītihotra. Jeho syn, Madhu, měl slavného syna zvaného Vṛṣṇi. Madhu měl celkem sto synů a Vṛṣṇi z nich byl nejstarší. Dynastie Yādavů, Mādhavů a Vṛṣṇiů pocházejí od Yadua, Madhua a Vṛṣṇiho.

9.23.30-31

Verš

mādhavā vṛṣṇayo rājan
yādavāś ceti saṁjñitāḥ
yadu-putrasya ca kroṣṭoḥ
putro vṛjinavāṁs tataḥ

svāhito ’to viṣadgur vai
tasya citrarathas tataḥ
śaśabindur mahā-yogī
mahā-bhāgo mahān abhūt
caturdaśa-mahāratnaś
cakravarty aparājitaḥ

Synonyma

mādhavāḥ — dynastie založená Madhuem; vṛṣṇayaḥ — dynastie založená Vṛṣṇim; rājan — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); yādavāḥ — dynastie založená Yaduem; ca — rovněž; iti — takto; saṁjñitāḥ — se jmenují podle těchto různých osobností; yadu-putrasya — Yaduova syna; ca — také; kroṣṭoḥ — Kroṣṭy; putraḥ — syn; vṛjinavān — jménem Vṛjinavān; tataḥ — od jeho (Vṛjinavāna); svāhitaḥ — Svāhita; ataḥ — poté; viṣadguḥ — syn Viṣadgu; vai — vskutku; tasya — jeho; citrarathaḥ — Citraratha; tataḥ — jeho; śaśabinduḥ — Śaśabindu; mahā-yogī — velice mocný mystik; mahā-bhāgaḥ — šťastlivý; mahān — vznešená osobnost; abhūt — stal se; caturdaśa- mahāratnaḥ — čtrnáct druhů bohatství; cakravartī — vlastnil jako císař; aparājitaḥ — nikým nepřemožen.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, jelikož Yadu, Madhu i Vṛṣṇi byli zakladateli dynastií, jsou tyto rody nazvány Yādava, Mādhava a Vṛṣṇi. Syn Yadua jménem Kroṣṭā měl syna, jemuž se říkalo Vṛjinavān. Synem Vṛjinavāna byl Svāhita, synem Svāhity Viṣadgu, synem Viṣadgua Citraratha a synem Citrarathy Śaśabindu. Požehnaný Śaśabindu, mocný mystik, vlastnil čtrnáctero druhů bohatství a čtrnáct velkých klenotů. Proto se stal vládcem celého světa.

Význam

Mārkaṇḍeya Purāṇa vyjmenovává čtrnáct vzácných klenotů. Jsou to—(1) slon, (2) kůň, (3) vůz, (4) manželka, (5) šípy, (6) pokladnice, (7) girlanda, (8) drahocenné oděvy, (9) stromy, (10) kopí, (11) oprátka, (12) šperky, (13) slunečník a (14) usměrňující zásady. Aby člověk mohl být císařem, musí disponovat všemi těmito čtrnácti druhy bohatství. Śaśabindu je všechny vlastnil.

9.23.32

Verš

tasya patnī-sahasrāṇāṁ
daśānāṁ sumahā-yaśāḥ
daśa-lakṣa-sahasrāṇi
putrāṇāṁ tāsv ajījanat

Synonyma

tasya — Śaśabindua; patnī — manželek; sahasrāṇām — tisíců; daśānām — deset; su-mahā-yaśāḥ — velice slavný; daśa — deset; lakṣa — lakhů (jeden lakh se rovná sto tisíc); sahasrāṇi — tisíc; putrāṇām — synů; tāsu — s nimi; ajījanat — zplodil.

Překlad

Slavný Śaśabindu měl deset tisíc manželek a s každou zplodil jeden lakh synů. Celkový počet jeho synů tedy byl deset tisíc lakhů.

9.23.33

Verš

teṣāṁ tu ṣaṭ pradhānānāṁ
pṛthuśravasa ātmajaḥ
dharmo nāmośanā tasya
hayamedha-śatasya yāṭ

Synonyma

teṣām — z těchto mnoha synů; tu — ale; ṣaṭ pradhānānām — z nichž šest bylo nejpřednějších; pṛthuśravasaḥ — Pṛthuśravy; ātmajaḥ — syn; dharmaḥ — Dharma; nāma — zvaný; uśanā — Uśanā; tasya — jeho; hayamedha- śatasya — sta obětí aśvamedha; yāṭ — vykonal.

Překlad

Z těchto mnoha synů jich bylo šest nejpřednějších, například Pṛthuśravā a Pṛthukīrti. Syn Pṛthuśravy se jmenoval Dharma a jeho synem byl Uśanā, který vykonal sto obětí koně.

9.23.34

Verš

tat-suto rucakas tasya
pañcāsann ātmajāḥ śṛṇu
purujid-rukma-rukmeṣu-
pṛthu-jyāmagha-saṁjñitāḥ

Synonyma

tat-sutaḥ — Uśanův syn; rucakaḥ — Rucaka; tasya — jeho; pañca — pět; āsan — bylo; ātmajāḥ — synů; śṛṇu — prosím poslouchej (jejich jména); purujit — Purujit; rukma — Rukma; rukmeṣu — Rukmeṣu; pṛthu — Pṛthu; jyāmagha — Jyāmagha; saṁjñitāḥ — tak se tito synové jmenovali.

Překlad

Synem Uśany byl Rucaka, jehož pěti syny byli Purujit, Rukma, Rukmeṣu, Pṛthu a Jyāmagha. Prosím poslouchej, co ti o nich povím.

9.23.35-36

Verš

jyāmaghas tv aprajo ’py anyāṁ
bhāryāṁ śaibyā-patir bhayāt
nāvindac chatru-bhavanād
bhojyāṁ kanyām ahāraṣīt

ratha-sthāṁ tāṁ nirīkṣyāha
śaibyā patim amarṣitā
keyaṁ kuhaka mat-sthānaṁ
ratham āropiteti vai
snuṣā tavety abhihite
smayantī patim abravīt

Synonyma

jyāmaghaḥ — král Jyāmagha; tu — jistě; aprajaḥ api — ač neměl žádné syny; anyām — další; bhāryām — ženu; śaibyā-patiḥ — neboť byl manželem Śaibyi; bhayāt — ze strachu; na avindat — nevzal si; śatru-bhavanāt — z tábora nepřítele; bhojyām — prostitutku využívanou k uspokojování smyslů; kanyām — dívku; ahāraṣīt — vezl; ratha-sthām — jež seděla na voze; tām — ji; nirīkṣya — když uviděla; āha — zavolala; śaibyā — Śaibyā, žena Jyāmaghy; patim — na svého manžela; amarṣitā — velice rozzlobená; kā iyam — kdo je to; kuhaka — ty podvodníku; mat-sthānam — mé místo; ratham — na kočáře; āropitā — má dovoleno sedět; iti — tak; vai — vskutku; snuṣā — snacha; tava — tvoje; iti — tak; abhihite — když byla zpravena; smayantī — s úsměvem; patim — svému manželovi; abravīt — řekla.

Překlad

Jyāmagha žádné syny neměl, ale bál se své manželky, Śaibyi, a proto si nemohl vzít další ženu. Jednou přivezl z domu nějakého královského nepřítele dívku, jež byla prostitutkou. Když ji Śaibyā uviděla, velice se rozzlobila a na svého manžela zavolala: “Můj muži, ty podvodníku, kdo je ta dívka, která sedí na kočáře na mém místě?” Jyāmagha na to odpověděl: “Ta dívka bude tvou snachou.” Když Śaibyā uslyšela tato žertovná slova, s úsměvem mu odpověděla.

9.23.37

Verš

ahaṁ bandhyāsapatnī ca
snuṣā me yujyate katham
janayiṣyasi yaṁ rājñi
tasyeyam upayujyate

Synonyma

aham — jsem; bandhyā — neplodná; asa-patnī — nemám žádnou spolumanželku; ca — také; snuṣā — snacha; me — moje; yujyate — mohla by být; katham — jak; janayiṣyasi — porodíš; yam — syn, kterého; rājñi — má milá královno; tasya — pro něho; iyam — tato dívka; upayujyate — se ti bude dobře hodit.

Překlad

Śaibyā řekla: “Jsem neplodná a jinou manželku nemáš. Jak může být tato dívka mojí snachou? To mi tedy vysvětli.” Jyāmagha odpověděl: “Postarám se o to, abys měla syna, má milá královno, a pak se tato dívka stane tvojí snachou.”

9.23.38

Verš

anvamodanta tad viśve-
devāḥ pitara eva ca
śaibyā garbham adhāt kāle
kumāraṁ suṣuve śubham
sa vidarbha iti prokta
upayeme snuṣāṁ satīm

Synonyma

anvamodanta — přijali; tat — ten výrok, předpovídající narození syna; viśvedevāḥ — polobozi Viśvedevové; pitaraḥ — Pitové neboli předkové; eva — jistě; ca — také; śaibyā — manželka Jyāmaghy; garbham — plod; adhāt — počala; kāle — časem; kumāram — syna; suṣuve — porodila; śubham — velice pěkného; saḥ — ten syn; vidarbhaḥ — Vidarbha; iti — takto; proktaḥ — byl známý; upayeme — později se oženil; snuṣām — jež byla přijata za snachu; satīm — s cudnou dívkou.

Překlad

Kdysi dávno Jyāmagha svým uctíváním uspokojil polobohy a Pity. Teď se jejich milostí splnila jeho slova. Přestože byla Śaibyā neplodná, milostí polobohů otěhotněla a časem porodila dítě, jež dostalo jméno Vidarbha. Onu dívku přijali za snachu ještě předtím, než se dítě narodilo, a když tedy Vidarbha vyrostl, skutečně se s ní oženil.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvacáté třetí kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Dynastie synů Yayātiho”.

KAPITOLA DVACÁTÁ ČTVRTÁ

Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství

9.24.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tasyāṁ vidarbho ’janayat
putrau nāmnā kuśa-krathau
tṛtīyaṁ romapādaṁ ca
vidarbha-kula-nandanam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tasyām — s tou dívkou; vidarbhaḥ — syn Śaibyi zvaný Vidarbha; ajanayat — přivedl na svět; putrau — dva syny; nāmnā — jménem; kuśa-krathau — Kuśa a Kratha; tṛtīyam — a třetího syna; romapādam ca — také Romapādu; vidarbha-kula- nandanam — oblíbence Vidarbhovy dynastie.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Vidarbha zplodil v lůně dívky, kterou přivezl jeho otec, tři syny-Kuśu, Krathu a Romapādu. Ten se v jeho dynastii těšil největší oblibě.

9.24.2

Verš

romapāda-suto babhrur
babhroḥ kṛtir ajāyata
uśikas tat-sutas tasmāc
cediś caidyādayo nṛpāḥ

Synonyma

romapāda-sutaḥ — Romapādův syn; babhruḥ — Babhru; babhroḥ — Babhruovi; kṛtiḥ — Kṛti; ajāyata — narodil se; uśikaḥ — Uśika; tat-sutaḥ — syn Kṛtiho; tasmāt — jemu (Uśikovi); cediḥ — Cedi; caidya — Caidya (Damaghoṣa); ādayaḥ — a další; nṛpāḥ — králové.

Překlad

Synem Romapādy byl Babhru, jemuž se narodil syn jménem Kṛti. Synem Kṛtiho byl Uśika a jeho synem byl Cedi. Cedimu se narodil král zvaný Caidya a další.

9.24.3-4

Verš

krathasya kuntiḥ putro ’bhūd
vṛṣṇis tasyātha nirvṛtiḥ
tato daśārho nāmnābhūt
tasya vyomaḥ sutas tataḥ

jīmūto vikṛtis tasya
yasya bhīmarathaḥ sutaḥ
tato navarathaḥ putro
jāto daśarathas tataḥ

Synonyma

krathasya — Krathy; kuntiḥ — Kunti; putraḥ — syn; abhūt — narodil se; vṛṣṇiḥ — Vṛṣṇi; tasya — jeho; atha — pak; nirvṛtiḥ — Nirvṛti; tataḥ — jemu; daśārhaḥ — Daśārha; nāmnā — jménem; abhūt — narodil se; tasya — jeho; vyomaḥ — Vyoma; sutaḥ — syn; tataḥ — jemu; jīmūtaḥ — Jīmūta; vikṛtiḥ — Vikṛti; tasya — jeho (Jīmūtův) syn; yasya — jehož (Vikṛtiho); bhīmarathaḥ — Bhīmaratha; sutaḥ — syn; tataḥ — jemu (Bhīmarathovi); navarathaḥ — Navaratha; putraḥ — syn; jātaḥ — narodil se; daśarathaḥ — Daśaratha; tataḥ — jemu.

Překlad

Synem Krathy byl Kunti, synem Kuntiho Vṛṣṇi, synem Vṛṣṇiho Nirvṛti a jeho synem byl Daśārha. Daśārha měl syna Vyomu, Vyoma Jīmūtu, Jīmūta Vikṛtiho, Vikṛti Bhīmarathu, Bhīmaratha Navarathu a Navaratha Daśarathu.

9.24.5

Verš

karambhiḥ śakuneḥ putro
devarātas tad-ātmajaḥ
devakṣatras tatas tasya
madhuḥ kuruvaśād anuḥ

Synonyma

karambhiḥ — Karambhi; śakuneḥ — Śakuniho; putraḥ — syn; devarātaḥ — Devarāta; tat-ātmajaḥ — jeho syn (Karambhiho); devakṣatraḥ — Devakṣatra; tataḥ — poté; tasya — jeho (Devakṣatry); madhuḥ — Madhu; kuruvaśāt — Kuruvaśi, Madhuova syna; anuḥ — Anu.

Překlad

Daśaratha měl syna, který se jmenoval Śakuni, a tomu se narodil Karambhi. Synem Karambhiho byl Devarāta, jehož synem byl Devakṣatra. Synem Devakṣatry byl Madhu a jeho synem zase Kuruvaśa, jemuž se narodil syn jménem Anu.

9.24.6-8

Verš

puruhotras tv anoḥ putras
tasyāyuḥ sātvatas tataḥ
bhajamāno bhajir divyo
vṛṣṇir devāvṛdho ’ndhakaḥ

sātvatasya sutāḥ sapta
mahābhojaś ca māriṣa
bhajamānasya nimlociḥ
kiṅkaṇo dhṛṣṭir eva ca

ekasyām ātmajāḥ patnyām
anyasyāṁ ca trayaḥ sutāḥ
śatājic ca sahasrājid
ayutājid iti prabho

Synonyma

puruhotraḥ — Puruhotra; tu — jistě; anoḥ — Anua; putraḥ — syn; tasya — jeho (Puruhotry); ayuḥ — Ayu; sātvataḥ — Sātvata; tataḥ — jeho (Ayua); bhajamānaḥ — Bhajamāna; bhajiḥ — Bhaji; divyaḥ — Divya; vṛṣṇiḥ — Vṛṣṇi; devāvṛdhaḥ — Devāvṛdha; andhakaḥ — Andhaka; sātvatasya — Sātvaty; sutāḥ — synů; sapta — sedm; mahābhojaḥ ca — a Mahābhoja; māriṣa — ó vznešený králi; bhajamānasya — Bhajamāny; nimlociḥ — Nimloci; kiṅkaṇaḥ — Kiṅkaṇa; dhṛṣṭiḥ — Dhṛṣṭi; eva — jistě; ca — také; ekasyām — které porodila jedna manželka; ātmajāḥ — synové; patnyām — manželky; anyasyām — další; ca — také; trayaḥ — tři; sutāḥ — synové; śatājit — Śatājit; ca — rovněž; sahasrājit — Sahasrājit; ayutājit — Ayutājit; iti — takto; prabho — ó králi.

Překlad

Synem Anua byl Puruhotra, Puruhotrovým synem Ayu a synem Ayua Sātvata. Sātvata měl sedm synů, ó velký králi Árjů, kteří se jmenovali Bhajamāna, Bhaji, Divya, Vṛṣṇi, Devāvṛdha, Andhaka a Mahābhoja. Bhajamānovi porodila jedna z jeho manželek tři syny-Nimlociho, Kiṅkaṇu a Dhṛṣṭiho a jeho druhá žena mu porodila další tři syny-Śatājita, Sahasrājita a Ayutājita.

9.24.9

Verš

babhrur devāvṛdha-sutas
tayoḥ ślokau paṭhanty amū
yathaiva śṛṇumo dūrāt
sampaśyāmas tathāntikāt

Synonyma

babhruḥ — Babhru; devāvṛdha — Devāvṛdhy; sutaḥ — syn; tayoḥ — o nich; ślokau — dva verše; paṭhanti — recitují všichni členové starší generace; amū — ty; yathā — jako; eva — vskutku; śṛṇumaḥ — slyšeli jsme; dūrāt — nepřímo; sampaśyāmaḥ — skutečně vidí; tathā — podobně; antikāt — i v současnosti.

Překlad

Synem Devāvṛdhy byl Babhru. O Devāvṛdhovi a Babhruovi pojednávají dvě slavné modlitby, jež pěli naši předkové a jež jsme nepřímo zaslechli i my. Dodnes slyším tytéž modlitby popisující jejich vlastnosti (neboť to, co bylo možné slyšet dříve, se zpívá i nadále).

9.24.10-11

Verš

babhruḥ śreṣṭho manuṣyāṇāṁ
devair devāvṛdhaḥ samaḥ
puruṣāḥ pañca-ṣaṣṭiś ca
ṣaṭ-sahasrāṇi cāṣṭa ca

ye ’mṛtatvam anuprāptā
babhror devāvṛdhād api
mahābhojo ’tidharmātmā
bhojā āsaṁs tad-anvaye

Synonyma

babhruḥ — král Babhru; śreṣṭhaḥ — nejlepší ze všech králů; manuṣyāṇām — ze všech lidských bytostí; devaiḥ — s polobohy; devāvṛdhaḥ — král Devāvṛdha; samaḥ — na stejné úrovni; puruṣāḥ — osoby; pañca-ṣaṣṭiḥ — šedesát pět; ca — také; ṣaṭ-sahasrāṇi — šest tisíc; ca — také; aṣṭa — osm tisíc; ca — rovněž; ye — všichni ti, kdo; amṛtatvam — vysvobození z hmotného zajetí; anuprāptāḥ — získali; babhroḥ — díky společnosti Babhrua; devāvṛdhāt — a díky společnosti Devāvṛdhy; api — vskutku; mahābhojaḥ — král Mahābhoja; ati-dharma-ātmā — nesmírně zbožný; bhojāḥ — králové rodu Bhoja; āsan — existovali; tat-anvaye — v jeho dynastii (Mahābhoji).

Překlad

“Babhru je považován za nejlepší z lidských bytostí a Devāvṛdha za rovného polobohům. Díky společnosti Babhrua a Devāvṛdhy všichni jejich potomci, kterých bylo celkem 14 065, získali osvobození.” V dynastii krále Mahābhoji, jenž byl nesmírně zbožný, se narodili králové rodu Bhoja.

9.24.12

Verš

vṛṣṇeḥ sumitraḥ putro ’bhūd
yudhājic ca parantapa
śinis tasyānamitraś ca
nighno ’bhūd anamitrataḥ

Synonyma

vṛṣṇeḥ — Vṛṣṇiho, syna Sātvaty; sumitraḥ — Sumitra; putraḥ — syn; abhūt — narodil se; yudhājit — Yudhājit; ca — také; param-tapa — ó králi, který dovedeš pokořit nepřátele; śiniḥ — Śini; tasya — jeho; anamitraḥ — Anamitra; ca — a; nighnaḥ — Nighna; abhūt — přišel na svět; anamitrataḥ — Anamitry.

Překlad

Ó králi, Mahārāji Parīkṣite, který dovedeš pokořit své nepřátele, syny Vṛṣṇiho byli Sumitra a Yudhājit. Yudhājit měl syny Śiniho a Anamitru a Anamitra syna jménem Nighna.

9.24.13

Verš

satrājitaḥ prasenaś ca
nighnasyāthāsatuḥ sutau
anamitra-suto yo ’nyaḥ
śinis tasya ca satyakaḥ

Synonyma

satrājitaḥ — Satrājita; prasenaḥ ca — také Prasena; nighnasya — synové Nighny; atha — takto; asatuḥ — žili; sutau — dva synové; anamitra-sutaḥ — syn Anamitry; yaḥ — ten, který; anyaḥ — další; śiniḥ — Śini; tasya — jeho; ca — také; satyakaḥ — syn jménem Satyaka.

Překlad

Nighna měl dva syny, Satrājita a Prasenu. Další syn Anamitry se jmenoval také Śini a jeho synem byl Satyaka.

9.24.14

Verš

yuyudhānaḥ sātyakir vai
jayas tasya kuṇis tataḥ
yugandharo ’namitrasya
vṛṣṇiḥ putro ’paras tataḥ

Synonyma

yuyudhānaḥ — Yuyudhāna; sātyakiḥ — syn Satyaky; vai — jistě; jayaḥ — Jaya; tasya — jeho (Yuyudhāny); kuṇiḥ — Kuṇi; tataḥ — jemu (Jayovi); yugandharaḥ — Yugandhara; anamitrasya — Anamitrův syn; vṛṣṇiḥ — Vṛṣṇi; putraḥ — syn; aparaḥ — další; tataḥ — jeho.

Překlad

Synem Satyaky byl Yuyudhāna, jehož syn se jmenoval Jaya. Jayovi se narodil syn jménem Kuṇi a Kuṇimu syn jménem Yugandhara. Dalším synem Anamitry byl Vṛṣṇi.

9.24.15

Verš

śvaphalkaś citrarathaś ca
gāndinyāṁ ca śvaphalkataḥ
akrūra-pramukhā āsan
putrā dvādaśa viśrutāḥ

Synonyma

śvaphalkaḥ — Śvaphalka; citrarathaḥ ca — a také Citraratha; gāndinyām — s jeho ženou Gāndinī; ca — a; śvaphalkataḥ — Śvaphalky; akrūra — Akrūra; pramukhāḥ — v jejich čele; āsan — bylo; putrāḥ — synů; dvādaśa — dvanáct; viśrutāḥ — velice slavní.

Překlad

Syny Vṛṣṇiho byli Śvaphalka a Citraratha. Śvaphalka se svou ženou Gāndinī přivedli na svět Akrūru. Akrūra byl nejstarší syn, ale měli spolu ještě dvanáct dalších synů, kteří byli všichni velmi slavní.

9.24.16-18

Verš

āsaṅgaḥ sārameyaś ca
mṛduro mṛduvid giriḥ
dharmavṛddhaḥ sukarmā ca
kṣetropekṣo ’rimardanaḥ

śatrughno gandhamādaś ca
pratibāhuś ca dvādaśa
teṣāṁ svasā sucārākhyā
dvāv akrūra-sutāv api

devavān upadevaś ca
tathā citrarathātmajāḥ
pṛthur vidūrathādyāś ca
bahavo vṛṣṇi-nandanāḥ

Synonyma

āsaṅgaḥ — Āsaṅga; sārameyaḥ — Sārameya; ca — také; mṛduraḥ — Mṛdura; mṛduvit — Mṛduvit; giriḥ — Giri; dharmavṛddhaḥ — Dharmavṛddha; sukarmā — Sukarmā; ca — také; kṣetropekṣaḥ — Kṣetropekṣa; arimardanaḥ — Arimardana; śatrughnaḥ — Śatrughna; gandhamādaḥ — Gandhamāda; ca — rovněž; pratibāhuḥ — Pratibāhu; ca — rovněž; dvādaśa — dvanáct; teṣām — jejich; svasā — sestra; sucārā — Sucārā; ākhyā — známá; dvau — dva; akrūra — Akrūry; sutau — synové; api — také; devavān — Devavān; upadevaḥ ca — a Upadeva; tathā — poté; citraratha-ātmajāḥ — synové Citrarathy; pṛthuḥ vidūratha — Pṛthu a Vidūratha; ādyāḥ — počínaje; ca — také; bahavaḥ — mnozí; vṛṣṇi-nandanāḥ — synové Vṛṣṇiho.

Překlad

Jména těchto dvanácti synů jsou: Āsaṅga, Sārameya, Mṛdura, Mṛduvit, Giri, Dharmavṛddha, Sukarmā, Kṣetropekṣa, Arimardana, Śatrughna, Gandhamāda a Pratibāhu. Tito bratři měli ještě sestru jménem Sucārā. Dva synové Akrūry se jmenovali Devavān a Upadeva. Citraratha měl mnoho synů v čele s Pṛthuem a Vidūrathou, a ti všichni patřili k dynastii Vṛṣṇiho.

9.24.19

Verš

kukuro bhajamānaś ca
śuciḥ kambalabarhiṣaḥ
kukurasya suto vahnir
vilomā tanayas tataḥ

Synonyma

kukuraḥ — Kukura; bhajamānaḥ — Bhajamāna; ca — též; śuciḥ — Śuci; kambalabarhiṣaḥ — Kambalabarhiṣa; kukurasya — Kukury; sutaḥ — syn; vahniḥ — Vahni; vilomā — Vilomā; tanayaḥ — syn; tataḥ — jeho (Vahniho).

Překlad

Kukura, Bhajamāna, Śuci a Kambalabarhiṣa byli čtyři synové Andhaky. Synem Kukury byl Vahni a jeho synem byl Vilomā.

9.24.20

Verš

kapotaromā tasyānuḥ
sakhā yasya ca tumburuḥ
andhakād dundubhis tasmād
avidyotaḥ punarvasuḥ

Synonyma

kapotaromā — Kapotaromā; tasya — jeho (syn); anuḥ — Anu; sakhā — přítel; yasya — jehož; ca — také; tumburuḥ — Tumburu; andhakāt — Andhaky, syna Anua; dundubhiḥ — syn jménem Dundubhi; tasmāt — jeho (Dundubhiho); avidyotaḥ — syn jménem Avidyota; punarvasuḥ — syn jménem Punarvasu.

Překlad

Syn Vilomy se jmenoval Kapotaromā a jeho synem byl Anu, jehož přítelem byl Tumburu. Synem Anua byl Andhaka. Synem Andhaky se stal Dundubhi a synem Dundubhiho Avidyota. Tomu se pak narodil syn jménem Punarvasu.

9.24.21-23

Verš

tasyāhukaś cāhukī ca
kanyā caivāhukātmajau
devakaś cograsenaś ca
catvāro devakātmajāḥ

devavān upadevaś ca
sudevo devavardhanaḥ
teṣāṁ svasāraḥ saptāsan
dhṛtadevādayo nṛpa

śāntidevopadevā ca
śrīdevā devarakṣitā
sahadevā devakī ca
vasudeva uvāha tāḥ

Synonyma

tasya — jeho (Punarvasua); āhukaḥ — Āhuka; ca — a; āhukī — Āhukī; ca — také; kanyā — dcera; ca — také; eva — jistě; āhuka — Āhuky; ātmajau — dva synové; devakaḥ — Devaka; ca — a; ugrasenaḥ — Ugrasena; ca — také; catvāraḥ — čtyři; devaka-ātmajāḥ — synové Devaky; devavān — Devavān; upadevaḥ — Upadeva; ca — rovněž; sudevaḥ — Sudeva; devavardhanaḥ — Devavardhana; teṣām — jich všech; svasāraḥ — sester; sapta — sedm; āsan — bylo; dhṛtadevā-ādayaḥ — počínaje Dhṛtadevou; nṛpa — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); śāntidevā — Śāntidevā; upadevā — Upadevā; ca — také; śrīdevā — Śrīdevā; devarakṣitā — Devarakṣitā; sahadevā — Sahadevā; devakī — Devakī; ca — a; vasudevaḥ — Śrī Vasudeva, otec Kṛṣṇy; uvāha — oženil se; tāḥ — s nimi.

Překlad

Punarvasu měl syna Āhuku a dceru Āhukī a Āhuka měl dva syny, Devaku a Ugrasenu. Devaka měl čtyři syny, kteří se jmenovali Devavān, Upadeva, Sudeva a Devavardhana, a také sedm dcer, které se jmenovaly Śāntidevā, Upadevā, Śrīdevā, Devarakṣitā, Sahadevā, Devakī a Dhṛtadevā. Dhṛtadevā z nich byla nejstarší. Se všemi těmito sestrami se oženil Kṛṣṇův otec Vasudeva.

9.24.24

Verš

kaṁsaḥ sunāmā nyagrodhaḥ
kaṅkaḥ śaṅkuḥ suhūs tathā
rāṣṭrapālo ’tha dhṛṣṭiś ca
tuṣṭimān augrasenayaḥ

Synonyma

kaṁsaḥ — Kaṁsa; sunāmā — Sunāmā; nyagrodhaḥ — Nyagrodha; kaṅkaḥ — Kaṅka; śaṅkuḥ — Śaṅku; suhūḥ — Suhū; tathā — jakož i; rāṣṭrapālaḥ — Rāṣṭrapāla; atha — poté; dhṛṣṭiḥ — Dhṛṣṭi; ca — rovněž; tuṣṭimān — Tuṣṭimān; augrasenayaḥ — synové Ugraseny.

Překlad

Syny Ugraseny byli Kaṁsa, Sunāmā, Nyagrodha, Kaṅka, Śaṅku, Suhū, Rāṣṭrapāla, Dhṛṣṭi a Tuṣṭimān.

9.24.25

Verš

kaṁsā kaṁsavatī kaṅkā
śūrabhū rāṣṭrapālikā
ugrasena-duhitaro
vasudevānuja-striyaḥ

Synonyma

kaṁsā — Kaṁsā; kaṁsavatī — Kaṁsavatī; kaṅkā — Kaṅkā; śūrabhū — Śūrabhū; rāṣṭrapālikā — Rāṣṭrapālikā; ugrasena-duhitaraḥ — dcery Ugraseny; vasudeva-anuja — mladších bratrů Vasudevy; striyaḥ — manželky.

Překlad

Kaṁsā, Kaṁsavatī, Kaṅkā, Śūrabhū a Rāṣṭrapālikā byly Ugrasenovy dcery, jež se staly manželkami mladších bratrů Vasudevy.

9.24.26

Verš

śūro vidūrathād āsīd
bhajamānas tu tat-sutaḥ
śinis tasmāt svayam bhojo
hṛdikas tat-suto mataḥ

Synonyma

śūraḥ — Śūra; vidūrathāt — Vidūrathovi, Citrarathově synovi; āsīt — narodil se; bhajamānaḥ — Bhajamāna; tu — a; tat-sutaḥ — jeho syn (Śūrův); śiniḥ — Śini; tasmāt — jemu; svayam — osobně; bhojaḥ — slavný král Bhoja; hṛdikaḥ — Hṛdika; tat-sutaḥ — jeho syn (Bhoji); mataḥ — je proslulý.

Překlad

Citrarathovi se narodil Vidūratha, Vidūrathovi Śūra a Śūrovi Bhajamāna. Synem Bhajamāny byl Śini, synem Śiniho Bhoja a synem Bhoji Hṛdika.

9.24.27

Verš

devamīḍhaḥ śatadhanuḥ
kṛtavarmeti tat-sutāḥ
devamīḍhasya śūrasya
māriṣā nāma patny abhūt

Synonyma

devamīḍhaḥ — Devamīḍha; śatadhanuḥ — Śatadhanu; kṛtavarmā — Kṛtavarmā; iti — takto; tat-sutāḥ — jeho synové (Hṛdiky); devamīḍhasya — Devamīḍhy; śūrasya — Śūry; māriṣā — Māriṣā; nāma — jménem; patnī — manželka; abhūt — byla.

Překlad

Třemi syny Hṛdiky byli Devamīḍha, Śatadhanu a Kṛtavarmā. Synem Devamīḍhy byl Śūra, jehož manželka se jmenovala Māriṣā.

9.24.28-31

Verš

tasyāṁ sa janayām āsa
daśa putrān akalmaṣān
vasudevaṁ devabhāgaṁ
devaśravasam ānakam

sṛñjayaṁ śyāmakaṁ kaṅkaṁ
śamīkaṁ vatsakaṁ vṛkam
deva-dundubhayo nedur
ānakā yasya janmani

vasudevaṁ hareḥ sthānaṁ
vadanty ānakadundubhim
pṛthā ca śrutadevā ca
śrutakīrtiḥ śrutaśravāḥ

rājādhidevī caiteṣāṁ
bhaginyaḥ pañca kanyakāḥ
kunteḥ sakhyuḥ pitā śūro
hy aputrasya pṛthām adāt

Synonyma

tasyām — s ní (Māriṣou); saḥ — on (Śūra); janayām āsa — zplodil; daśa — deset; putrān — synů; akalmaṣān — čistých; vasudevam — Vasudevu; devabhāgam — Devabhāgu; devaśravasam — Devaśravu; ānakam — Ānaku; sṛñjayam — Sṛñjayu; śyāmakam — Śyāmaku; kaṅkam — Kaṅku; śamīkam — Śamīku; vatsakam — Vatsaku; vṛkam — Vṛku; deva-dundubhayaḥ — kotle, na něž hrají polobozi; neduḥ — zněly; ānakāḥ — určitý druh kotle; yasya — jehož; janmani — v době zrození; vasudevam — Vasudevy; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; sthānam — to místo; vadanti — nazývají; ānakadundubhim — Ānakadundubhi; pṛthā — Pṛthā; ca — a; śrutadevā — Śrutadevā; ca — také; śrutakīrtiḥ — Śrutakīrti; śrutaśravāḥ — Śrutaśravā; rājādhidevī — Rājādhidevī; ca — také; eteṣām — všech těchto; bhaginyaḥ — sester; pañca — pět; kanyakāḥ — dcery (Śūry); kunteḥ — Kuntiho; sakhyuḥ — přítel; pitā — otec; śūraḥ — Śūra; hi — jistě; aputrasya — (Kuntimu) který byl bez potomků; pṛthām — Pṛthu; adāt — dal.

Překlad

S Māriṣou zplodil král Śūra deset synů: Vasudevu, Devabhāgu, Devaśravu, Ānaku, Sṛñjayu, Śyāmaku, Kaṅku, Śamīku, Vatsaku a Vṛku. Všichni byli zbožní a bez poskvrny. Když se narodil Vasudeva, polobozi na nebeských planetách hráli na kotle, a proto se tomuto muži, jenž poskytl příhodné místo pro zjevení Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, říkalo také Ānakadundubhi. Jeho sestrami bylo pět dcer krále Śūry, které se jmenovaly Pṛthā, Śrutadevā, Śrutakīrti, Śrutaśravā a Rājādhidevī. Další jméno Pṛthy bylo Kuntī, protože ji Śūra daroval svému příteli Kuntimu, který neměl žádné potomky.

9.24.32

Verš

sāpa durvāsaso vidyāṁ
deva-hūtīṁ pratoṣitāt
tasyā vīrya-parīkṣārtham
ājuhāva raviṁ śuciḥ

Synonyma

sā — ona (Kuntī neboli Pṛthā); āpa — získala; durvāsasaḥ — od vznešeného mudrce Durvāsy; vidyām — mystickou schopnost; deva-hūtīm — zavolat kteréhokoliv poloboha; pratoṣitāt — který byl uspokojen; tasyāḥ — pomocí té (mystické síly); vīrya — moc; parīkṣa-artham — aby si vyzkoušela; ājuhāva — zavolala; ravim — boha Slunce; śuciḥ — zbožná (Pṛthā).

Překlad

Jednou Pṛthā svojí službou uspokojila Durvāsu, když byl na návštěvě v domě jejího otce Kuntiho. Dostala za to mystickou schopnost, pomocí níž mohla zavolat kteréhokoliv poloboha. Zbožná Kuntī si chtěla vyzkoušet moc této mystické síly, a proto ihned zavolala boha Slunce.

9.24.33

Verš

tadaivopāgataṁ devaṁ
vīkṣya vismita-mānasā
pratyayārthaṁ prayuktā me
yāhi deva kṣamasva me

Synonyma

tadā — tehdy; eva — vskutku; upāgatam — zjevil se (před ní); devam — bůh Slunce; vīkṣya — když zjistila; vismita-mānasā — velice překvapená; pratyaya-artham — jen abych viděla moc této mystické síly; prayuktā — použila jsem ji; me — mně; yāhi — prosím vrať se; deva — ó polobože; kṣamasva — odpusť; me — mi.

Překlad

Jakmile Kuntī zavolala poloboha, jenž vládne Slunci, okamžitě se před ní objevil. Byla velice překvapená a řekla mu: “Jen jsem zkoušela účinnost této mystické síly. Promiň, že jsem tě volala zbytečně. Prosím, vrať se a odpusť mi.”

9.24.34

Verš

amoghaṁ deva-sandarśam
ādadhe tvayi cātmajam
yonir yathā na duṣyeta
kartāhaṁ te sumadhyame

Synonyma

amogham — nikdy ne plané; deva-sandarśam — setkání s polobohy; ādadhe — předám (svoje semeno); tvayi — tobě; ca — také; ātmajam — syna; yoniḥ — lůno, pramen zrození; yathā — jako; na — ne; duṣyeta — bude znečištěno; kartā — zařídím; aham — já; te — pro tebe; sumadhyame — ó krásná dívko.

Překlad

Bůh Slunce řekl: “Ó krásná Pṛtho, s polobohy se nemůžeš setkat nadarmo. Předám ti do lůna své semeno a porodíš syna. Jelikož jsi ještě svobodná dívka, zařídím, aby tvé panenství zůstalo nedotčené.”

Význam

Ve védské civilizaci se nikdo neožení s dívkou, která porodila dítě před svatbou. Proto se Pṛthā zdráhala, když jí bůh Slunce, který se jí zjevil, chtěl dát dítě-byla stále ještě svobodná. Aby její panenství zůstalo neporušeno, bůh Slunce zařídil, že jí dítě vyšlo z ucha. Proto dostalo jméno Karṇa. Je zvykem, že se dívka má vdávat jako akṣata-yoni, panna. Žádná dívka by neměla mít dítě před svatbou.

9.24.35

Verš

iti tasyāṁ sa ādhāya
garbhaṁ sūryo divaṁ gataḥ
sadyaḥ kumāraḥ sañjajñe
dvitīya iva bhāskaraḥ

Synonyma

iti — takto; tasyām — do ní (Pṛthy); saḥ — on (bůh Slunce); ādhāya — když vypustil semeno; garbham — těhotenství; sūryaḥ — bůh Slunce; divam — na nebeské planety; gataḥ — vrátil se; sadyaḥ — hned nato; kumāraḥ — dítě; sañjajñe — narodilo se; dvitīyaḥ — druhý; iva — jako; bhāskaraḥ — bůh Slunce.

Překlad

Poté, co takto bůh Slunce promluvil, vypustil semeno do lůna Pṛthy a vrátil se do nebeského království. Hned nato se Kuntī narodilo dítě, jež vypadalo jako druhý bůh Slunce.

9.24.36

Verš

taṁ sātyajan nadī-toye
kṛcchrāl lokasya bibhyatī
prapitāmahas tām uvāha
pāṇḍur vai satya-vikramaḥ

Synonyma

tam — to dítě; sā — ona (Kuntī); atyajat — zanechala; nadī-toye — v říční vodě; kṛcchrāt — kající se; lokasya — z lidí okolo; bibhyatī — obávající se; prapitāmahaḥ — (tvůj) praděd; tām — s ní (Kuntī); uvāha — oženil se; pāṇḍuḥ — král známý jako Pāṇḍu; vai — vskutku; satya-vikramaḥ — zbožný a chrabrý.

Překlad

Kuntī se bála, že ji budou lidé pomlouvat, a proto musela s těžkým srdcem zapudit city, které ji k jejímu dítěti poutaly. Neochotně je uložila do košíku a pustila po proudu řeky. Později se s Kuntī oženil tvůj praděd, zbožný a chrabrý král Pāṇḍu.

9.24.37

Verš

śrutadevāṁ tu kārūṣo
vṛddhaśarmā samagrahīt
yasyām abhūd dantavakra
ṛṣi-śapto diteḥ sutaḥ

Synonyma

śrutadevām — se Śrutadevou, sestrou Kuntī; tu — ale; kārūṣaḥ — král Karūṣi; vṛddhaśarmā — Vṛddhaśarmā; samagrahīt — oženil se; yasyām — jíž; abhūt — zrodil se; dantavakraḥ — Dantavakra; ṛṣi-śaptaḥ — jehož v minulosti prokleli mudrci Sanaka a Sanātana; diteḥ — Diti; sutaḥ — syn.

Překlad

Vṛddhaśarmā, král Karūṣi, se oženil s Kuntinou sestrou Śrutadevou a z jejího lůna přišel na svět Dantavakra. Kvůli kletbě mudrců vedených Sanakou se Dantavakra v dřívějších dobách narodil jako syn Diti jménem Hiraṇyākṣa.

9.24.38

Verš

kaikeyo dhṛṣṭaketuś ca
śrutakīrtim avindata
santardanādayas tasyāṁ
pañcāsan kaikayāḥ sutāḥ

Synonyma

kaikeyaḥ — král Kekayi; dhṛṣṭaketuḥ — Dhṛṣṭaketu; ca — také; śrutakīrtim — se sestrou Kuntí Śrutakīrti; avindata — oženil se; santardana-ādayaḥ — počínaje Santardanou; tasyām — jejích (Śrutakīrti); pañca — pět; āsan — bylo; kaikayāḥ — synů krále Kekayi; sutāḥ — synové.

Překlad

Dhṛṣṭaketu, král Kekayi, se oženil se Śrutakīrti, další Kuntinou sestrou. Śrutakīrti porodila pět synů počínaje Santardanou.

9.24.39

Verš

rājādhidevyām āvantyau
jayaseno ’janiṣṭa ha
damaghoṣaś cedi-rājaḥ
śrutaśravasam agrahīt

Synonyma

rājādhidevyām — s Rājādhidevī, další sestrou Kuntī; āvantyau — syny (zvané Vinda a Anuvinda); jayasenaḥ — král Jayasena; ajaniṣṭa — přivedl na svět; ha — v minulé době; damaghoṣaḥ — Damaghoṣa; cedi-rājaḥ — král státu Cedi; śrutaśravasam — se Śrutaśravou, další sestrou; agrahīt — oženil se.

Překlad

S Rājādhidevī, další sestrou Kuntí, počal Jayasena dva syny, přezdívané Vinda a Anuvinda. Se Śrutaśravou se oženil král státu Cedi, jehož jméno bylo Damaghoṣa.

9.24.40

Verš

śiśupālaḥ sutas tasyāḥ
kathitas tasya sambhavaḥ
devabhāgasya kaṁsāyāṁ
citraketu-bṛhadbalau

Synonyma

śiśupālaḥ — Śiśupāla; sutaḥ — syn; tasyāḥ — její (Śrutaśravy); kathitaḥ — již popsané (v sedmém zpěvu); tasya — jeho; sambhavaḥ — zrození; devabhāgasya — Devabhāgovi, bratrovi Vasudevy; kaṁsāyām — v lůně jeho ženy Kaṁsy; citraketu — Citraketu; bṛhadbalau — a Bṛhadbala.

Překlad

Synem Śrutaśravy byl Śiśupāla, jehož zrození již bylo popsáno (v sedmém zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu). Bratru Vasudevy Devabhāgovi dala jeho žena Kaṁsā dva syny, kteří se jmenovali Citraketu a Bṛhadbala.

9.24.41

Verš

kaṁsavatyāṁ devaśravasaḥ
suvīra iṣumāṁs tathā
bakaḥ kaṅkāt tu kaṅkāyāṁ
satyajit purujit tathā

Synonyma

kaṁsavatyām — v lůně Kaṁsavatī; devaśravasaḥ — Devaśravy, bratra Vasudevy; suvīraḥ — Suvīra; iṣumān — Iṣumān; tathā — jakož i; bakaḥ — Baka; kaṅkāt — Kaṅky; tu — vskutku; kaṅkāyām — s jeho ženou zvanou Kaṅkā; satyajit — Satyajit; purujit — Purujit; tathā — také.

Překlad

Vasudevův bratr jménem Devaśravā se oženil s Kaṁsavatī, s níž zplodil dva syny zvané Suvīra a Iṣumān. Třemi syny, jež zplodil Kaṅka se svou ženou zvanou Kaṅkā, byli Baka, Satyajit a Purujit.

9.24.42

Verš

sṛñjayo rāṣṭrapālyāṁ ca
vṛṣa-durmarṣaṇādikān
harikeśa-hiraṇyākṣau
śūrabhūmyāṁ ca śyāmakaḥ

Synonyma

sṛñjayaḥ — Sṛñjaya; rāṣṭrapālyām — se svou ženou, Rāṣṭrapālikou; ca — a; vṛṣa-durmarṣaṇa-ādikān — zplodil Vṛṣu, Durmarṣaṇu a další syny; harikeśa — Harikeśa; hiraṇyākṣau — a Hiraṇyākṣa; śūrabhūmyām — v lůně Śūrabhūmi; ca — a; śyāmakaḥ — král Śyāmaka.

Překlad

Král Sṛñjaya měl se svou ženou Rāṣṭrapālikou Vṛṣu, Durmarṣaṇu a další syny. Král Śyāmaka zplodil se svou ženou Śūrabhūmi dva syny, známé jako Harikeśa a Hiraṇyākṣa.

9.24.43

Verš

miśrakeśyām apsarasi
vṛkādīn vatsakas tathā
takṣa-puṣkara-śālādīn
durvākṣyāṁ vṛka ādadhe

Synonyma

miśrakeśyām — s Miśrakeśī; apsarasi — která patřila k Apsarám; vṛka- ādīn — Vṛku a další syny; vatsakaḥ — Vatsaka; tathā — také; takṣa-puṣkara- śāla-ādīn — syny počínaje Takṣou, Puṣkarou a Śālou; durvākṣyām — se svou ženou Durvākṣī; vṛkaḥ — Vṛka; ādadhe — zplodil.

Překlad

Poté počal král Vatsaka se svou manželkou Miśrakeśī, jež byla Apsarou, syny, z nichž prvním byl Vṛka. Ten zplodil se svou ženou Durvākṣī Takṣu, Puṣkaru, Śālu a další.

9.24.44

Verš

sumitrārjunapālādīn
samīkāt tu sudāmanī
ānakaḥ karṇikāyāṁ vai
ṛtadhāmā-jayāv api

Synonyma

sumitra — Sumitra; arjunapāla — Arjunapāla; ādīn — a další; samīkāt — králi Samīkovi; tu — vskutku; sudāmanī — Sudāmanī, jeho manželce; ānakaḥ — král Ānaka; karṇikāyām — v lůně své ženy Karṇiky; vai — jistě; ṛtadhāmā — Ṛtadhāmu; jayau — a Jayu; api — skutečně.

Překlad

Samīkovi se z lůna jeho manželky Sudāmanī narodil Sumitra, Arjunapāla a další synové. Král Ānaka zplodil se svou ženou Karṇikou dva syny-Ṛtadhāmu a Jayu.

9.24.45

Verš

pauravī rohiṇī bhadrā
madirā rocanā ilā
devakī-pramukhāś cāsan
patnya ānakadundubheḥ

Synonyma

pauravī — Pauravī; rohiṇī — Rohiṇī; bhadrā — Bhadrā; madirā — Madirā; rocanā — Rocanā; ilā — Ilā; devakī — Devakī; pramukhāḥ — v čele s; ca — a; āsan — byly; patnyaḥ — manželky; ānakadundubheḥ — Vasudevy, zvaného Ānakadundubhi.

Překlad

Manželkami Ānakadundubhiho (Vasudevy) byly Devakī, Pauravī, Rohiṇī, Bhadrā, Madirā, Rocanā, Ilā a další. Hlavní z nich byla Devakī.

9.24.46

Verš

balaṁ gadaṁ sāraṇaṁ ca
durmadaṁ vipulaṁ dhruvam
vasudevas tu rohiṇyāṁ
kṛtādīn udapādayat

Synonyma

balam — Balu; gadam — Gadu; sāraṇam — Sāraṇu; ca — rovněž; durmadam — Durmadu; vipulam — Vipulu; dhruvam — Dhruvu; vasudevaḥ — Vasudeva (otec Kṛṣṇy); tu — vskutku; rohiṇyām — s Rohiṇī; kṛta-ādīn — syny v čele s Kṛtou; udapādayat — počal.

Překlad

S Rohiṇī počal Vasudeva syny, jako byl Bala, Gada, Sāraṇa, Durmada, Vipula, Dhruva, Kṛta a další.

9.24.47-48

Verš

subhadro bhadrabāhuś ca
durmado bhadra eva ca
pauravyās tanayā hy ete
bhūtādyā dvādaśābhavan

nandopananda-kṛtaka-
śūrādyā madirātmajāḥ
kauśalyā keśinaṁ tv ekam
asūta kula-nandanam

Synonyma

subhadraḥ — Subhadra; bhadrabāhuḥ — Bhadrabāhu; ca — a; durmadaḥ — Durmada; bhadraḥ — Bhadra; eva — jistě; ca — také; pauravyāḥ — manželky jménem Pauravī; tanayāḥ — synové; hi — jistě; ete — ti všichni; bhūta- ādyāḥ — v čele s Bhūtou; dvādaśa — dvanáct; abhavan — narodili se; nanda-upananda-kṛtaka-śūra-ādyāḥ — Nanda, Upananda, Kṛtaka, Śūra a další; madirā-ātmajāḥ — synové Madiry; kauśalyā — Kauśalyā; keśinam — syna, který se jmenoval Keśī; tu ekam — pouze jednoho; asūta — porodila; kula-nandanam — syna.

Překlad

Z lůna Pauravī vzešlo dvanáct synů, mezi něž patřili Bhūta, Subhadra, Bhadrabāhu, Durmada a Bhadra. Nanda, Upananda, Kṛtaka, Śūra a další se narodili z lůna Madiry. Bhadrā (Kauśalyā) porodila jediného syna, který se jmenoval Keśī.

9.24.49

Verš

rocanāyām ato jātā
hasta-hemāṅgadādayaḥ
ilāyām uruvalkādīn
yadu-mukhyān ajījanat

Synonyma

rocanāyām — další manželce, jejíž jméno bylo Rocanā; ataḥ — poté; jātāḥ — narodili se; hasta — Hasta; hemāṅgada — Hemāṅgada; ādayaḥ — a další; ilāyām — s jinou manželkou, zvanou Ilā; uruvalka-ādīn — syny v čele s Uruvalkou; yadu-mukhyān — hlavní osobnosti v Yaduovské dynastii; ajījanat — zplodil.

Překlad

S jinou ze svých manželek, jejíž jméno bylo Rocanā, zplodil Vasudeva Hastu, Hemāṅgadu a další syny. A se svou ženou Ilou zplodil syny v čele s Uruvalkou, kteří patřili k hlavním osobnostem v Yaduovské dynastii.

9.24.50

Verš

vipṛṣṭho dhṛtadevāyām
eka ānakadundubheḥ
śāntidevātmajā rājan
praśama-prasitādayaḥ

Synonyma

vipṛṣṭhaḥ — Vipṛṣṭha; dhṛtadevāyām — z lůna své manželky jménem Dhṛtadevā; ekaḥ — jeden syn; ānakadundubheḥ — Ānakadundubhiho, Vasudevu; śāntidevā-ātmajāḥ — synové další ženy, zvané Śāntidevā; rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; praśama-prasita-ādayaḥ — Praśama, Prasita a jiní synové.

Překlad

Z lůna Dhṛtadevy, jiné Ānakadundubhiho (Vasudevovy) manželky, vzešel syn jménem Vipṛṣṭha. Syny další Vasudevovy ženy zvané Śāntidevā byli Praśama, Prasita a další.

9.24.51

Verš

rājanya-kalpa-varṣādyā
upadevā-sutā daśa
vasu-haṁsa-suvaṁśādyāḥ
śrīdevāyās tu ṣaṭ sutāḥ

Synonyma

rājanya — Rājanya; kalpa — Kalpa; varṣa-ādyāḥ — Varṣa a jiní; upadevā- sutāḥ — synové Upadevy, další Vasudevovy manželky; daśa — deset; vasu — Vasu; haṁsa — Haṁsa; suvaṁśa — Suvaṁśa; ādyāḥ — a další; śrīdevāyāḥ — narozeni jiné ženě, zvané Śrīdevā; tu — avšak; ṣaṭ — šest; sutāḥ — synů.

Překlad

Vasudeva měl také manželku jménem Upadevā, která byla matkou deseti synů, počínaje Rājanyou, Kalpou a Varṣou. Śrīdevā, další manželka, měla šest synů, jako byli například Vasu, Haṁsa a Suvaṁśa.

9.24.52

Verš

devarakṣitayā labdhā
nava cātra gadādayaḥ
vasudevaḥ sutān aṣṭāv
ādadhe sahadevayā

Synonyma

devarakṣitayā — od manželky jménem Devarakṣitā; labdhāḥ — dostal; nava — devět; ca — také; atra — zde; gadā-ādayaḥ — synů v čele s Gadou; vasudevaḥ — Śrīla Vasudeva; sutān — synů; aṣṭau — osm; ādadhe — počal; sahadevayā — s manželkou zvanou Sahadevā.

Překlad

Devarakṣitě se z Vasudevova semene narodilo devět synů, v jejichž čele stál Gadā. Vasudeva, který byl zosobněným náboženstvím, měl také ženu zvanou Sahadevā, s níž počal osm synů počínaje Śrutou a Pravarou.

9.24.53-55

Verš

pravara-śruta-mukhyāṁś ca
sākṣād dharmo vasūn iva
vasudevas tu devakyām
aṣṭa putrān ajījanat

kīrtimantaṁ suṣeṇaṁ ca
bhadrasenam udāra-dhīḥ
ṛjuṁ sammardanaṁ bhadraṁ
saṅkarṣaṇam ahīśvaram

aṣṭamas tu tayor āsīt
svayam eva hariḥ kila
subhadrā ca mahābhāgā
tava rājan pitāmahī

Synonyma

pravara — Pravara (v některých verzích Pauvara); śruta — Śruta; mukhyān — v čele s; ca — a; sākṣāt — přímo; dharmaḥ — zosobněné náboženství; vasūn iva — přesně jako hlavní Vasuové na nebeských planetách; vasudevaḥ — Śrīla Vasudeva, otec Kṛṣṇy; tu — jistě; devakyām — v lůně Devakī; aṣṭa — osm; putrān — synů; ajījanat — počal; kīrtimantam — Kīrtimāna; suṣeṇam ca — a Suṣeṇu; bhadrasenam — Bhadrasenu; udāra-dhīḥ — všichni dokonale kvalifikovaní; ṛjum — Ṛjua; sammardanam — Sammardanu; bhadram — Bhadru; saṅkarṣaṇam — Saṅkarṣaṇa; ahi-īśvaram — svrchovaného vládce a hadí inkarnaci; aṣṭamaḥ — osmý; tu — ale; tayoḥ — obou (Devakī a Vasudevy); āsīt — zjevil se; svayam eva — přímo, osobně; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; kila — nemluvě o; subhadrā — sestra, Subhadrā; ca — a; mahābhāgā — štěstím požehnaná; tava — tvoje; rājan — ó Mahārāji Parīkṣite; pitāmahī — babička.

Překlad

Osm synů Sahadevy, jako byli Pravara a Śruta, bylo přesnými inkarnacemi osmi Vasuů na nebeských planetách. Vasudeva počal také osm vysoce kvalifikovaných synů v lůně Devakī. Jmenovali se Kīrtimān, Suṣeṇa, Bhadrasena, Ṛju, Sammardana, Bhadra a Saṅkarṣaṇa, vládce a hadí inkarnace. Osmým synem se stal samotný Nejvyšší Pán, Osobnost Božství-Kṛṣṇa. Jediná dcera, požehnaná Subhadrā, byla tvojí babičkou.

Význam

Padesátý pátý verš říká: svayam eva hariḥ kila-tím je řečeno, že Kṛṣṇa, osmý syn Devakī, je Nejvyšší Osobnost Božství. Kṛṣṇa není inkarnace. I když mezi Nejvyšší Osobností Božství, Pánem Harim, a Jeho inkarnací není žádný rozdíl, Kṛṣṇa je původní Nejvyšší Osoba, Bůh ve své úplnosti. Inkarnace projevují pouze určitý podíl boží moci; úplným Bohem je samotný Kṛṣṇa, který se zjevil jako osmý syn Devakī.

9.24.56

Verš

yadā yadā hi dharmasya
kṣayo vṛddhiś ca pāpmanaḥ
tadā tu bhagavān īśa
ātmānaṁ sṛjate hariḥ

Synonyma

yadā — kdykoliv; yadā — kdykoliv; hi — vskutku; dharmasya — náboženských zásad; kṣayaḥ — úpadek; vṛddhiḥ — nárůst; ca — také; pāpmanaḥ — hříšných činností; tadā — tehdy; tu — vskutku; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; īśaḥ — svrchovaný vládce; ātmānam — osobně; sṛjate — sestupuje; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Svrchovaný vládce, Osobnost Božství Śrī Hari, se zjevuje ze své vlastní vůle, kdykoliv upadají zásady náboženství a vzrůstá bezbožnost.

Význam

Tento verš vysvětluje zásady sestoupení inkarnace Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství na Zem. Stejné zásady uvedl rovněž samotný Pán v Bhagavad-gītě (4.7):

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

“Kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, ó potomku Bharaty, v té době osobně sestoupím.”

V současném věku se Nejvyšší Pán zjevil jako Śrī Caitanya Mahāprabhu, aby založil hnutí Hare Kṛṣṇa. V této době, v Kali-yuze, jsou lidé nesmírně hříšní a zkažení (manda). Nemají ani ponětí o duchovním životě a výhod lidského těla zneužívají k životu na úrovni psů a koček. Za těchto okolností založil Śrī Caitanya Mahāprabhu hnutí Hare Kṛṣṇa, které se neliší od Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství. Ten, kdo je ve styku s tímto hnutím, se sdružuje přímo s Nejvyšší Osobností Božství. Lidé by měli využít zpívání Hare Kṛṣṇa mantry, a tak se zbavit všech problémů tohoto věku Kali.

9.24.57

Verš

na hy asya janmano hetuḥ
karmaṇo vā mahīpate
ātma-māyāṁ vineśasya
parasya draṣṭur ātmanaḥ

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; asya — Jeho (Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství); janmanaḥ — zjevení či zrození; hetuḥ — existuje příčina; karmaṇaḥ — nebo pro jednání; vā — ani; mahīpate — ó králi (Mahārāji Parīkṣite); ātma- māyām — Jeho svrchovaný soucit s pokleslými dušemi; vinā — bez; īśasya — nejvyššího vládce; parasya — Osobnosti Božství, Nejvyššího Pána, přesahující hmotný svět; draṣṭuḥ — Nadduše, svědka činností všech; ātmanaḥ — Nadduše každého.

Překlad

Ó králi, Mahārāji Parīkṣite, kromě Pánovy osobní touhy neexistuje žádná jiná příčina Jeho zjevení, odchodu ani činností. Jako Nadduše ví všechno. Neexistuje proto nic, co by Ho ovlivňovalo; dokonce ani výsledky plodonosného jednání.

Význam

Tento verš poukazuje na rozdíl mezi Nejvyšší Osobností Božství a obyčejnou živou bytostí. Každá živá bytost dostává určitý druh těla na základě svého minulého jednání (karmaṇā daiva-netreṇa jantur dehopapattaye). Není nikdy nezávislá a nikdy se nemůže narodit podle své vlastní vůle. Je tak nucena přijmout tělo, které jí přidělí māyā podle její minulé karmy. To je popsáno v Bhagavad-gītě (18.61): yantrārūḍhāni māyayā. Tělo je v podstatě stroj vytvořený a daný živé bytosti hmotnou energií na pokyn Nejvyšší Osobnosti Božství. Ta proto musí přijmout určitý druh těla, které jí māyā, hmotná energie, přidělí v souladu s její karmou. Nikdo nemůže nezávisle říci: “Dej mi takové a takové tělo.” Každý musí přijmout tělo, které mu hmotná energie poskytne, ať je jakékoliv. To je postavení obyčejné živé bytosti.

Když ale sestupuje Kṛṣṇa, činí tak ze svého laskavého soucitu s pokleslými dušemi. V Bhagavad-gītě (4.8) říká:

paritrāṇāya sādhūnāṁ
vināśāya ca duṣkṛtām
dharma-saṁsthāpanārthāya
sambhavāmi yuge yuge

“Abych osvobodil zbožné a vyhladil ničemy a abych znovu nastolil zásady náboženství, přicházím věk za věkem.” Nejvyšší Pán není nucen se zjevit. Jelikož je Nejvyšší Osobností Božství, nikdo Ho nemůže k ničemu přinutit. Každý Mu podléhá, ale On nepodléhá nikomu. Lidé, kteří si kvůli nedostatečnému poznání myslí, že se mohou Kṛṣṇovi vyrovnat nebo se Jím stát, jsou po všech stránkách odsouzeni k neúspěchu. Nikdo se nemůže Kṛṣṇovi vyrovnat nebo Ho překonat; proto se o Něm říká, že je asamaurdhva. Podle slovníku Viśva-kośa se slovo māyā používá ve významu “pýcha” a také “soucit”. Pro obyčejnou živou bytost je tělo, ve kterém přijde na svět, trestem. Pán v Bhagavad-gītě (7.14) říká: daivī hy eṣā guṇa-mayī mama māyā duratyayā-“Tuto Mou božskou energii, složenou ze tří kvalit hmotné přírody, je těžké překonat.” Když ale na svět přichází Kṛṣṇa, slovo māyā se vztahuje na Jeho soucit či milost vůči oddaným a vůči pokleslým duším. Pán může svou silou vysvobodit kohokoliv, ať už se jedná o osobu hříšnou či zbožnou.

9.24.58

Verš

yan māyā-ceṣṭitaṁ puṁsaḥ
sthity-utpatty-apyayāya hi
anugrahas tan-nivṛtter
ātma-lābhāya ceṣyate

Synonyma

yat — cokoliv; māyā-ceṣṭitam — zákony hmotné přírody ustanovené nařízením Nejvyšší Osobnosti Božství; puṁsaḥ — živých bytostí; sthiti — délka života; utpatti — zrození; apyayāya — záhuba; hi — jistě; anugrahaḥ — soucit; tat-nivṛtteḥ — stvoření a projevení vesmírné energie za účelem ukončit koloběh zrození a smrti; ātma-lābhāya — a tak se vrátit domů, zpátky k Bohu; ca — jistě; iṣyate — pro tento účel existuje stvoření.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, se prostřednictvím své hmotné energie věnuje stvoření, udržování a zničení tohoto vesmírného projevu jen proto, aby svým soucitem vysvobodil živou bytost a ukončil její rození, umírání a pokračování v hmotném životě. Umožňuje jí tak vrátit se domů, zpátky k Bohu.

Význam

Materialisté se někdy ptají, proč Bůh stvořil hmotný svět, ve kterém živé bytosti trpí. Účelem hmotného stvoření je skutečně působit utrpení podmíněným duším, které jsou částí Nejvyšší Osobnosti Božství. To Pán sám potvrzuje v Bhagavad-gītě (15.7):

mamaivāṁśo jīva-loke
jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ
manaḥ ṣaṣṭhānīndriyāṇi
prakṛti-sthāni karṣati

“Živé bytosti v tomto podmíněném světě jsou Mé věčné dílčí části. Jelikož žijí podmíněným životem, těžce bojují se šesti smysly, mezi něž patří i mysl.” Všechny živé bytosti jsou nedílné části Nejvyšší Osobnosti Božství a kvalitativně jsou na stejné úrovni jako Pán. Kvantitativně je však mezi nimi velký rozdíl, neboť Pán je neomezený, zatímco ony jsou omezené. Pán si tedy může užívat neomezeně, kdežto živé bytosti jen do určité míry. Ānandamayo 'bhyāsāt (Vedānta-sūtra 1.1.12). Pán i živá bytost jsou svou kvalitou duše a mají sklon si nerušeně užívat, ale když část Nejvyšší Osobnosti Božství nešťastně zatouží užívat si nezávisle, bez Kṛṣṇy, je umístěna do hmotného světa, kde začíná žít jako Brahmā a postupně klesá až do postavení mravence nebo červa ve výkalech. To se nazývá manaḥ ṣaṣṭhānīndriyāṇi prakṛti-sthāni karṣati. Probíhá tvrdý boj o přežití, neboť živá bytost podmíněná hmotnou přírodou je zcela pod její vládou (prakṛteḥ kriyamāṇāni guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ). Vzhledem k svému omezenému poznání si však myslí, že si v hmotném světě užívá. Manaḥ ṣaṣṭhānīndriyāṇi prakṛti-sthāni karṣati. Ve skutečnosti je hmotnou přírodou zcela ovládána, ale přesto se považuje za nezávislou (ahaṅkāra-vimūḍhātmā kartāham iti manyate). Tatáž choroba trvá dokonce i tehdy, když pomocí spekulativního poznání udělá pokrok a snaží se splynout s Brahmanem. Āruhya kṛcchreṇa paraṁ padaṁ tataḥ patanty adhaḥ (Bhāg. 10.2.32). Dokonce i když dosáhne onoho paraṁ padam a splyne s neosobním Brahmanem, poklesne opět zpátky do hmotného světa.

Tímto způsobem pak podmíněná duše podstupuje tvrdý souboj o přežití v hmotném světě, a proto se Pán ze soucitu s ní zjevuje v tomto světě a dává jí pokyny. V Bhagavad-gītě (4.7) říká:

yadā yadā hi dharmasya
glānir bhavati bhārata
abhyutthānam adharmasya
tadātmānaṁ sṛjāmy aham

“Kdykoliv a kdekoliv nastává úpadek náboženského života a začíná převládat bezbožnost, ó potomku Bharaty, v té době osobně sestoupím.” Skutečnou dharmou je odevzdat se Kṛṣṇovi, ale vzpurná živá bytost se místo toho zaměstnává adharmou-bojuje o přežití s touhou vyrovnat se Kṛṣṇovi. Proto Kṛṣṇa ze svého soucitu vytváří tento hmotný svět, aby jí umožnil pochopit její skutečné postavení. Bhagavad-gītā a podobná védská písma jsou zde proto, aby živá bytost mohla poznat svůj vztah s Kṛṣṇou. Vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ (Bg. 15.15). Všechna védská písma umožňují člověku pochopit, kdo je, jaké je jeho skutečné postavení a jaký je jeho vztah s Nejvyšší Osobností Božství. Tomu se říká brahma-jijñāsā. Každá podmíněná duše zápasí, ale lidský život jí poskytuje nejlepší možnost porozumět svému postavení. Proto tento verš uvádí: anugrahas tan-nivṛtteḥ, což vyjadřuje, že iluzorní život plný opakovaného zrození a smrti musí být ukončen a podmíněná duše musí získat určité poznání. To je účelem stvoření.

Ke stvoření nedochází nějakou náhodou, jak se domnívají ateisté.

asatyam apratiṣṭhaṁ te
jagad āhur anīśvaram
aparaspara-sambhūtaṁ
kim anyat kāma-haitukam

“Říkají, že tento svět je neskutečný, že nemá žádný základ a že mu nevládne žádný Bůh. Říkají, že vznikl z pohlavní touhy a že nemá jinou příčinu než chtíč.” (Bg. 16.8). Ateistický darebák si myslí, že Bůh neexistuje a že stvoření byla náhoda, stejně jako se náhodou muž a žena potkají, žena otěhotní a porodí dítě. Tak tomu ve skutečnosti není. Skutečnost je taková, že toto stvoření má svůj účel: dát podmíněné duši příležitost obnovit své původní vědomí, vědomí Kṛṣṇy, a potom se vrátit domů, zpátky k Bohu, a být dokonale šťastná v duchovním světě. V hmotném světě dostává příležitost uspokojovat své smysly, ale zároveň se díky védskému poznání dozvídá, že tento hmotný svět není pravým místem jejího štěstí. Janma-mṛtyu-jarā-vyādhi-duḥkha-doṣānudarśanam (Bg. 13.9). Je nezbytné ukončit koloběh zrození a smrti. Každý člověk by měl využít tohoto stvoření k tomu, aby poznal Kṛṣṇu a svůj vztah s Ním, a tak se vrátil domů, zpátky k Bohu.

9.24.59

Verš

akṣauhiṇīnāṁ patibhir
asurair nṛpa-lāñchanaiḥ
bhuva ākramyamāṇāyā
abhārāya kṛtodyamaḥ

Synonyma

akṣauhiṇīnām — králů disponujících velkou vojenskou silou; patibhiḥ — takovými králi či vládou; asuraiḥ — kteří jsou ve skutečnosti démony (jelikož bezdůvodně vytvářejí takovou vojenskou sílu, ačkoliv ji nepotřebují); nṛpa-lāñchanaiḥ — kteří nejsou způsobilí být králi (i když se nějakým způsobem zmocnili vlády); bhuvaḥ — na povrchu Země; ākramyamāṇāyāḥ — s cílem vzájemného napadání; abhārāya — připravující cestu ke snížení počtu démonů na Zemi; kṛta-udyamaḥ — nadšení (utrácejí všechny státní příjmy na zbrojení).

Překlad

I když se démoni, kteří se zmocňují vlády, oblékají jako vládci, neznají vládní povinnosti. Proto spolu tito démoni, disponující velkou vojenskou silou, řízením Boha bojují, a tak se zmenšuje břemeno Země. Démoni z vůle Nejvyššího rozšiřují svůj vojenský arzenál, aby se snížil jejich počet a oddaní měli možnost rozvíjet vědomí Kṛṣṇy.

Význam

V Bhagavad-gītě (4.8) je uvedeno: paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām. Sādhuové neboli oddaní Pána si přejí stále více šířit vědomí Kṛṣṇy, aby mohly být podmíněné duše vysvobozeny z pout zrození a smrti. Asurové neboli démoni však brání hnutí pro vědomí Kṛṣṇy v rozvoji, a proto Kṛṣṇa mezi různými asury, kteří se velice snaží zvětšit svoji vojenskou moc, čas od času vyvolává boje. Povinností vlády či krále v žádném případě není zbytečně zvyšovat svoji vojenskou sílu; jejich pravou povinností je dohlížet na to, aby lidé ve státě rozvíjeli vědomí Kṛṣṇy. S tímto záměrem Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (4.13) prohlašuje: cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ-“Podle tří kvalit hmotné přírody a práce, která se s nimi pojí, jsem stvořil čtyři třídy ve společnosti.” Ve státě má být přítomna ideální třída lidí, pravých brāhmaṇů, a těm se má dostávat veškeré ochrany. Namo brahmaṇya-devāya go brāhmaṇa-hitāya ca. Kṛṣṇa má velice rád brāhmaṇy a krávy. Brāhmaṇové se zasazují o rozvoj vědomí Kṛṣṇy a krávy dávají dostatek mléka, jež udržuje tělo na úrovni kvality dobra. Kṣatriyové a vláda mají od brāhmaṇů přijímat rady. Úkolem vaiśyů je produkovat dostatek potravin a od śūdrů, kteří sami nesvedou nic prospěšného, se očekává, že budou sloužit třem vyšším třídám (brāhmaṇům, kṣatriyům a vaiśyům). Takové je uspořádání Nejvyšší Osobnosti Božství určené k tomu, aby podmíněné duše byly vysvobozeny z hmotného zajetí a vrátily se domů, zpátky k Bohu. To je účel Kṛṣṇova sestoupení na Zemi (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām).

Každý musí rozumět Kṛṣṇovu jednání (janma karma ca me divyam). Ten, kdo chápe, proč Kṛṣṇa přichází na tuto Zemi a věnuje se svým činnostem, je okamžitě osvobozen. Toto osvobození je účelem stvoření a Kṛṣṇova příchodu na Zemi. Démoni s velkým úsilím připravují plány, aby se lidé lopotili jako kočky, psi a prasata, ale Kṛṣṇovi oddaní chtějí učit vědomí Kṛṣṇy, aby se lidé spokojili s jednoduchým životem a duchovním pokrokem. Ačkoliv démoni vytvářejí mnoho plánů rozvoje průmyslu a těžké práce, účelem civilizace není, aby lidé dnem i nocí dřeli jako zvířata. Tyto snahy jsou jagato 'hitaḥ-přináší všem utrpení. Kṣayāya-tyto činnosti vedou k záhubě. Ten, kdo chápe záměr Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, by měl chápat i důležitost hnutí pro vědomí Kṛṣṇy a s naprostou vážností se do něho zapojit. Člověk by se neměl věnovat ugra-karmě neboli zbytečné práci pro smyslový požitek. Nūnaṁ pramattaḥ kurute vikarma yad indriya-prītaya āpṛṇoti (Bhāg. 5.5.4). Lidé si plánují hmotné štěstí, jen aby uspokojili své smysly. Māyā-sukhāya bharam udvahato vimūḍhān (Bhāg. 7.9.43). Jednají tak proto, že jsou vimūḍhové, pošetilci. Pro pomíjivé štěstí promarňují svou lidskou energii, aniž by chápali význam hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Místo toho obviňují upřímné oddané z vymývání mozků. Démoni mohou kazatele hnutí pro vědomí Kṛṣṇy neprávem osočovat, ale Kṛṣṇa zařídí, že mezi nimi vypukne boj, do kterého bude zapojena všechna jejich vojenská síla a obě démonské strany se v něm zničí.

9.24.60

Verš

karmāṇy aparimeyāṇi
manasāpi sureśvaraiḥ
saha-saṅkarṣaṇaś cakre
bhagavān madhusūdanaḥ

Synonyma

karmāṇi — činnosti; aparimeyāṇi — nezměřitelné, neomezené; manasā api — ani plány vytvořené myslí; sura-īśvaraiḥ — vládci vesmíru, jako je Brahmā a Śiva; saha-saṅkarṣaṇaḥ — spolu se Saṅkarṣaṇem (Baladevou); cakre — vykonal; bhagavān — Nejvyšší Pán; madhu-sūdanaḥ — ničitel démona Madhua.

Překlad

Nejvyšší Pán Kṛṣṇa, Osobnost Božství, ve spolupráci se Saṅkarṣaṇem neboli Baladevou konal činnosti vymykající se chápání i takových osobností, jako je Pán Brahmā a Pán Śiva. (Uspořádal například bitvu na Kurukṣetře, aby zabil mnoho démonů a přinesl úlevu celému světu.)

9.24.61

Verš

kalau janiṣyamāṇānāṁ
duḥkha-śoka-tamo-nudam
anugrahāya bhaktānāṁ
supuṇyaṁ vyatanod yaśaḥ

Synonyma

kalau — v tomto věku Kali; janiṣyamāṇānām — podmíněných duší, které se narodí v budoucnosti; duḥkha-śoka-tamaḥ-nudam — aby zmenšil nekonečné neštěstí a nářek, způsobené nevědomostí; anugrahāya — aby projevil milost; bhaktānām — oddaným; su-puṇyam — velmi zbožné, transcendentální činnosti; vyatanot — rozšířil; yaśaḥ — svou slávu či pověst.

Překlad

Aby projevil bezpříčinnou milost oddaným, kteří se narodí v tomto věku Kali, jednal tak, že prostým vzpomínáním na Něho se oddaný zbaví všeho nářku a neštěstí spojeného s hmotnou existencí. (Jinými slovy—Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, svým jednáním zajistil, aby se přijetím pokynů k dosažení vědomí Kṛṣṇy uvedených v Bhagavad-gītě mohli všichni budoucí oddaní zbavit strastí hmotné existence.)

Význam

Činnosti Pána, při nichž zachraňuje oddané a rovněž zabíjí démony (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām), probíhají zároveň. Kṛṣṇa se ve skutečnosti zjevuje v zájmu vysvobození sādhuů neboli bhaktů, ale zabíjením démonů projevuje milost i jim, neboť každý, koho Kṛṣṇa zabije, bude vysvobozen. Pán je milostivý k démonům i oddaným; ať zabíjí nebo chrání.

9.24.62

Verš

yasmin sat-karṇa-pīyuṣe
yaśas-tīrtha-vare sakṛt
śrotrāñjalir upaspṛśya
dhunute karma-vāsanām

Synonyma

yasmin — v popisech transcendentálních činností Kṛṣṇy na Zemi; sat- karṇa-pīyuṣe — uspokojujícím přání transcendentálního, očištěného ucha; yaśaḥ-tīrtha-vare — pobývání na nejlepším ze svatých míst prostřednictvím naslouchání o transcendentálních činnostech Pána; sakṛt — pouze jednou, ihned; śrotra-añjaliḥ — nasloucháním transcendentálnímu poselství; upaspṛśya — když se dotkne (stejně jako voda Gangy); dhunute — ničí; karma-vāsanām — silnou touhu jednat zištně.

Překlad

Prostým vnímáním slávy Pána očištěným transcendentálním sluchem se Pánovi oddaní okamžitě zbavují silných hmotných tužeb a přestávají se zabývat plodonosnými činnostmi.

Význam

Jakmile se oddaní prostřednictvím sluchu dozvědí o činnostech Nejvyššího Pána zachycené v Bhagavad-gītě a Śrīmad-Bhāgavatamu, ihned získají transcendentální vizi, kdy se již nezajímají o materialistické jednání. Tak jsou vysvobozeni z hmotného světa. Kvůli smyslovému požitku se prakticky každý věnuje materialistickým činnostem, jež prodlužují pobyt v koloběhu janma-mṛtyu-jarā-vyādhi-zrození, smrti, stáří a nemoci. Oddaný se však prostým nasloucháním poselství Bhagavad-gīty a později vychutnáváním příběhů Śrīmad-Bhāgavatamu natolik očišťuje, že o materialistické činnosti ztrácí zájem. V současnosti dochází k tomu, že oddaní v západních zemích nacházejí zálibu ve vědomí Kṛṣṇy a přestávají se zajímat o materialistické jednání, což u lidí vyvolává snahu tomuto hnutí bránit. Jejich umělá omezení však vůbec nemohou toto hnutí a působení oddaných v Evropě a Americe zadržet. Slova śrotrāñjalir upaspṛśya zde vyjadřují, že prostým nasloucháním o transcendentálních činnostech Pána se oddaní očistí do té míry, že jsou schopni odolávat znečištění v podobě hmotného ploduchtivého jednání. Anyābhilāṣitā-śūnyam. Hmotné činnosti jsou pro duši zbytečné, a proto se jim oddaní nevěnují. Setrvávají na úrovni osvobození (brahma-bhūyāya kalpate), a proto je nelze přivábit do jejich hmotných domovů, zpět k materialistickým činnostem.

9.24.63-64

Verš

bhoja-vṛṣṇy-andhaka-madhu-
śūrasena-daśārhakaiḥ
ślāghanīyehitaḥ śaśvat
kuru-sṛñjaya-pāṇḍubhiḥ

snigdha-smitekṣitodārair
vākyair vikrama-līlayā
nṛlokaṁ ramayām āsa
mūrtyā sarvāṅga-ramyayā

Synonyma

bhoja — s podporou dynastie Bhoja; vṛṣṇi — a Vṛṣṇiovců; andhaka — a Andhaků; madhu — a Madhuů; śūrasena — a Śūrasenů; daśārhakaiḥ — a Daśārhaků; ślāghanīya — chvályhodných; īhitaḥ — snažící se; śaśvat — vždy; kuru-sṛñjaya-pāṇḍubhiḥ — za pomoci Pāṇḍuovců, Kuruovců a Sṛñjayů; snigdha — láskyplný; smita — usmívající se; īkṣita — pokládaný za; udāraiḥ — velkodušný; vākyaiḥ — pokyny; vikrama-līlayā — zábavy hrdinů; nṛ-lokam — lidská společnost; ramayām āsa — potěšena; mūrtyā — Jeho osobní podobou; sarva-aṅga-ramyayā — podoba, jež všemi svými částmi uspokojuje každého.

Překlad

Pán Kṛṣṇa prováděl různé činnosti s podporou potomků Bhoji, Vṛṣṇiho, Andhaky, Madhua, Śūraseny, Daśārhy, Kurua, Sṛñjayi a Pāṇḍua. Svými příjemnými úsměvy, láskyplným chováním, pokyny a neobyčejnými zábavami, jako například zvednutím kopce Govardhanu, těšil Pán ve svém transcendentálním těle celou lidskou společnost.

Význam

Hluboký význam zde mají slova nṛlokaṁ ramayām āsa mūrtyā sarvāṅga-ramyayā. Kṛṣṇa je původní podobou. Z tohoto důvodu je zde jako Bhagavān, Nejvyšší Osobnost Božství, označen slovem mūrtyā. Mūrti znamená “podoba”. Kṛṣṇa neboli Bůh není v žádném případě neosobní. Neosobní aspekt je jen jedním z projevů Jeho transcendentálního těla (yasya prabhā prabhavato jagad-aṇḍa-koṭi). Je narākṛti-což znamená, že se svým vzhledem podobá lidské bytosti, ale Jeho podoba je jiná než naše. Proto nás slovo sarvāṅga-ramyayā upozorňuje, že každá část Jeho těla je všem příjemná na pohled. Nejen Jeho usměvavý obličej, ale všechny části Jeho těla-Jeho ruce, nohy, hruď a tak dále-těší oddané, kteří se na Jeho krásu nemohou nikdy vynadívat.

9.24.65

Verš

yasyānanaṁ makara-kuṇḍala-cāru-karṇa-
bhrājat-kapola-subhagaṁ savilāsa-hāsam
nityotsavaṁ na tatṛpur dṛśibhiḥ pibantyo
nāryo narāś ca muditāḥ kupitā nimeś ca

Synonyma

yasya — jehož; ānanam — obličej; makara-kuṇḍala-cāru-karṇa — ozdoben náušnicemi ve tvaru žraloků a překrásnýma ušima; bhrājat — třpytivě ozdobené; kapola — čelo; subhagam — okázale bohatý ve všem; sa-vilāsa- hāsam — s radostnými úsměvy; nitya-utsavam — vidět Ho vždy přináší radost; na tatṛpuḥ — nemohly být uspokojeny; dṛśibhiḥ — pohledem na Pána; pibantyaḥ — jakoby pijící očima; nāryaḥ — všechny ženy z Vṛndāvanu; narāḥ — všichni oddaní muži; ca — také; muditāḥ — zcela spokojeni; kupitāḥ — rozhněvaní; nimeḥ — okamžikem, kdy je vyruší mrknutí očí; ca — také.

Překlad

Kṛṣṇův obličej je ozdobený šperky, jako jsou náušnice ve tvaru žraloků. Má překrásné uši, zářivé líce a úsměv, který okouzlí každého. Kdokoliv uvidí Pána Kṛṣṇu, je svědkem slavnosti. Jeho obličej a tělo dokonale uspokojí pohled všech, ale oddaní se hněvají na stvořitele za vyrušení způsobované mrkáním.

Význam

Pán sám říká v Bhagavad-gītě (7.3):

manuṣyāṇāṁ sahasreṣu
kaścid yatati siddhaye
yatatām api siddhānāṁ
kaścin māṁ vetti tattvataḥ

“Z mnoha tisíců lidí možná jeden usiluje o dokonalost a z těch, kteří dokonalosti dosáhli, Mě sotva jeden doopravdy zná.” Dokud člověk není dostatečně kvalifikovaný, aby mohl znát Kṛṣṇu, nedovede Jeho přítomnost na Zemi ocenit. Vedle Bhojů, Vṛṣṇiovců, Andhaků, Pāṇḍuovců a mnoha dalších králů blízce spřízněných s Kṛṣṇou je třeba zvláště upozornit na důvěrný vztah, který měl Kṛṣṇa k obyvatelům Vṛndāvanu. V tomto verši se na něj vztahují slova nityotsavaṁ na tatṛpur dṛśibhiḥ pibantyaḥ. Především obyvatelé Vṛndāvanu, jako jsou pasáčkové krav, krávy, telata, gopī a Kṛṣṇovi rodiče, nikdy nebyli zcela uspokojeni, přestože měli Kṛṣṇovy nádherné rysy neustále před očima. Pohled na Kṛṣṇu je zde popsán jako nitya-utsava, každodenní slavnost. Obyvatelé Vṛndāvanu viděli Kṛṣṇu téměř každou chvíli, ale když odešel z vesnice na pastviny, kde hlídal krávy a telátka, gopī se mohly usoužit. Viděly totiž, jak chodí po písku, a myslely na to, že do Jeho lotosových nohou, které si netroufaly položit ani na svá ňadra, protože je nepovažovaly za dostatečně měkká, se zabodávají úlomky kamenů. Již při pouhém pomyšlení na to byly nešťastné a doma plakaly. Tyto gopī, Kṛṣṇovy vznešené přítelkyně, viděly Kṛṣṇu neustále, ale proklínaly stvořitele, Pána Brahmu, za to, že jejich pohled na Kṛṣṇu rušila oční víčka. Proto je zde popsána Kṛṣṇova krása a zvláště krása Jeho obličeje. Zde, na konci devátého zpěvu, ve dvacáté čtvrté kapitole, nacházíme zmínku o Kṛṣṇově půvabu. Nyní se blížíme k desátému zpěvu, který je považován za Kṛṣṇovu hlavu. Celá Śrīmad-Bhāgavata Purāṇa je ztělesněním Kṛṣṇovy podoby a desátý zpěv je Jeho obličejem. Tento verš naznačuje, jak je Jeho obličej nádherný. Gopī pozorovaly Kṛṣṇův usměvavý obličej do nejmenší podrobnosti-s Jeho tvářemi, rty, ozdobami v uších a to, jak žvýká betel s arekovými oříšky-a díky tomu zažívaly transcendentální blaženost. Ta byla tak veliká, že se nikdy nemohly na Kṛṣṇův obličej dosyta vynadívat; místo toho proklínaly tvůrce těla za to, že stvořil oční víčka, která jim bránila v pohledu. To znamená, že oceňovaly krásu Kṛṣṇova obličeje mnohem více než Jeho přátelé, pasáčci krav, a dokonce více než Yaśodā Mātā, která se mimo jiné zabývala zdobením Kṛṣṇova obličeje.

9.24.66

Verš

jāto gataḥ pitṛ-gṛhād vrajam edhitārtho
hatvā ripūn suta-śatāni kṛtorudāraḥ
utpādya teṣu puruṣaḥ kratubhiḥ samīje
ātmānam ātma-nigamaṁ prathayañ janeṣu

Synonyma

jātaḥ — poté, co se narodil jako syn Vasudevy; gataḥ — odešel; pitṛ- gṛhāt — z obydlí svého otce; vrajam — do Vṛndāvanu; edhita-arthaḥ — aby vyzdvihl vznešenost (Vṛndāvanu); hatvā — zabíjející tam; ripūn — mnoho démonů; suta-śatāni — stovky synů; kṛta-urudāraḥ — přijal mnoho tisíc manželek, nejlepších z žen; utpādya — počal; teṣu — s nimi; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba, která vypadá jako lidská bytost; kratubhiḥ — mnoha oběťmi; samīje — uctíval; ātmānam — sám sebe (protože On je osobou uctívanou všemi oběťmi); ātma-nigamam — obřady přesně popsanými ve Vedách; prathayan — šířící védské principy; janeṣu — mezi lidem.

Překlad

Śrī Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, známý jako līlā-puruṣottama, se zjevil jako syn Vasudevy. Ihned však opustil domov svého otce a odešel do Vṛndāvanu rozvíjet láskyplné vztahy se svými důvěrnými oddanými. Ve Vṛndāvanu též zabil mnoho démonů a potom se vrátil do Dvāraky, kde podle védských zásad přijal mnoho manželek-těch nejlepších z žen. Zplodil s nimi stovky synů a prováděl oběti uctívající Jeho samotného. Jednal tak proto, aby stanovil zásady rodinného života.

Význam

Bhagavad-gītā (15.15) říká: vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ—Kṛṣṇa je cílem, který má být poznán pomocí všech Véd. Pán Śrī Kṛṣṇa dával příklad svým vlastním chováním: vykonal mnoho obřadů popsaných ve Védách a stanovil zásady života gṛhasthy tím, že se oženil s mnoha ženami a zplodil mnoho dětí. Činil tak jen proto, aby ukázal obyčejným lidem, jak mohou být šťastní, budou-li žít podle védských zásad. Středem védské oběti je Kṛṣṇa (vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ). Aby společnost skutečně rozvíjela lidský život, musí se řídit védskými zásadami, jak Kṛṣṇa osobně ukázal během svého rodinného života. Pravým účelem Kṛṣṇova zjevení však bylo předvést, jak se může živá bytost podílet na láskyplných vztazích s Nejvyšší Osobností Božství. Extatické opětování lásky je možné jedině ve Vṛndāvanu. Proto se tam Pán vydal hned poté, co jako syn Vasudevy přišel na tento svět. Ve Vṛndāvanu prožíval láskyplné zábavy se svým otcem a matkou, gopīmi a pasáčky krav, a navíc zajistil mnoha démonům osvobození tím, že je zabil. Bhagavad-gītā (4.8) uvádí: paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām-Pán přichází, aby chránil oddané a zabíjel démony. To svým chováním předvedl dokonale. Arjuna v Bhagavad- gītě poznal, že Pán je puruṣaṁ śāśvataṁ divyam-věčná, transcendentální Nejvyšší Osoba. Zde rovněž nacházíme slova utpādya teṣu puruṣaḥ. Každý tedy musí dojít k závěru, že Absolutní Pravda je puruṣa, osoba a neosobní rys je pouze jedním z aspektů osobnosti Nejvyššího. Z konečného hlediska je Absolutní Pravda osobou; není neosobní. A nejen, že je puruṣou neboli osobou, ale je līlā-puruṣottamou, tou nejlepší ze všech osob.

9.24.67

Verš

pṛthvyāḥ sa vai guru-bharaṁ kṣapayan kurūṇām
antaḥ-samuttha-kalinā yudhi bhūpa-camvaḥ
dṛṣṭyā vidhūya vijaye jayam udvighoṣya
procyoddhavāya ca paraṁ samagāt sva-dhāma

Synonyma

pṛthvyāḥ — na Zemi; saḥ — On (Pán Kṛṣṇa); vai — jistě; guru-bharam — velkou zátěž; kṣapayan — zcela zničil; kurūṇām — osobností, které se narodily v Kuruovské dynastii; antaḥ-samuttha-kalinā — tak, že hádkou vyvolal nepřátelství mezi bratry; yudhi — v bitvě na Kurukṣetře; bhūpa- camvaḥ — všichni démonští králové; dṛṣṭyā — svým pohledem; vidhūya — očišťující jejich hříšné činnosti; vijaye — při vítězství; jayam — vítězství; udvighoṣya — poté, co vyhlásil (Arjunovo vítězství); procya — poté, co vydal pokyny; uddhavāya — Uddhavovi; ca — také; param — transcendentální; samagāt — vrátil se; sva-dhāma — do svého sídla.

Překlad

Poté Pán Śrī Kṛṣṇa způsobil nedorozumění mezi rodinnými příslušníky, aby zmenšil zátěž světa. Pouhým svým pohledem zahubil v bitvě na Kurukṣetře všechny démonské krále a pak vyhlásil Arjunovo vítězství. Nakonec předal Uddhavovi pokyny o transcendentálním životě a oddanosti a poté se ve své původní podobě vrátil do svého sídla.

Význam

Paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām. Pánovo poslání bylo naplněno v bitvě na Kurukṣetře. Arjuna milostí Pána zvítězil, jelikož byl velkým oddaným, a ostatní byli zabiti pouhým Pánovým pohledem, který je očistil od všech hříšných činností a umožnil jim dosáhnout osvobození sārūpya. Nakonec poučil Uddhavu o transcendentálním životě založeném na oddané službě a poté, když přišel Jeho čas, se vrátil do svého sídla. Pánovy pokyny v podobě Bhagavad-gīty jsou prostoupené jñānou a vairāgyou, poznáním a odříkáním. Těmto dvěma věcem se musí živá bytost v lidském těle naučit: jak se odpoutat od hmotného světa a jak získat úplné poznání duchovního života. To je Pánovým posláním (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām). Poté, co svůj úkol úspěšně splnil, vrátil se do svého domova, na Goloku Vṛndāvan.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvacáté čtvrté kapitole devátého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství”.

— Dokončeno v Bhuvaneśvaru v Indii u příležitosti založení chrámu Kṛṣṇa-Balarāmy.

KONEC DEVÁTÉHO ZPĚVU

Táto kniha je určená na nekomerčné osobné použitie, nie je predávaná za odplatu slúži na vzdelávanie pravidelnú náboženskú prax hinduistov a/alebo záujemcov o hinduizmus, ktorých pravidelné štúdium posvätných textov súvisiacej literatúry patrí medzi základné náboženské obrady a rituály. V súlade s týmto bežným využitím tohto a súvisiacich diel, ktoré sú zdarma prístupné a distribuované po celom svete, vznikla aj táto digitálna verzia.

Autor knihy: A.C. Bhaktivedanta swami Prabhupada