Zpěv šestý: Předepsané povinnosti lidstva

KAPITOLA PRVNÍ

Ajāmilův životní příběh

6.1.1

Verš

śrī-parīkṣid uvāca
nivṛtti-mārgaḥ kathita
ādau bhagavatā yathā
krama-yogopalabdhena
brahmaṇā yad asaṁsṛtiḥ

Synonyma

śrī-parīkṣit uvāca — Mahārāja Parīkṣit řekl; nivṛtti-mārgaḥ — cesta osvobození; kathitaḥ — popsaná; ādau — na počátku; bhagavatā — tebou, ó můj pane; yathā — náležitě; krama — postupně; yoga-upalabdhena — dosažené procesem yogy; brahmaṇā — společně s Pánem Brahmou (po dosažení Brahmaloky); yat — takto; asaṁsṛtiḥ — ukončení koloběhu zrození a smrti.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit řekl: Ó můj pane, ó Śukadeve Gosvāmī, již jsi popsal (ve druhém zpěvu) cestu osvobození (nivṛtti-mārga). Kdo se drží této cesty, jistě postupně dospěje na nejvyšší planetární soustavu, Brahmaloku, z níž se společně s Pánem Brahmou přemístí do duchovního světa. Tak skončí jeho koloběh zrození a smrti.

Význam

Mahārāja Parīkṣit byl vaiṣṇava, a proto když slyšel popis různých pekelných životních podmínek (na konci pátého zpěvu), toužil vědět, jak lze vysvobodit podmíněné duše ze zajetí māyi a přivést je zpátky domů, zpátky k Bohu. Proto svému duchovnímu mistrovi Śukadevovi Gosvāmīmu připomněl cestu osvobození (nivṛtti-mārga), kterou popsal ve druhém zpěvu. Mahārāja Parīkṣit, který měl v době své smrti to štěstí, že se setkal se Śukadevem Gosvāmīm, se ho tázal, co dělat pro osvobození v tuto kritickou chvíli. Śukadeva Gosvāmī jeho otázku velice ocenil a pochválil ho slovy:

varīyān eṣa te praśnaḥ
kṛto loka-hitaṁ nṛpa
ātmavit-sammataḥ puṁsāṁ
śrotavyādiṣu yaḥ paraḥ

“Můj milý králi, tvá otázka je slavná, protože přináší nesmírný prospěch všem druhům lidí. Všichni transcendentalisté se shodují, že odpověď na tuto otázku je tím nejlepším námětem k naslouchání.” (Bhāg. 2.1.1)

Parīkṣit Mahārāja se divil tomu, že živé bytosti v podmíněném stavu nepřijímají namísto utrpení v tolika pekelných podmínkách raději cestu osvobození, oddanou službu. To je charakteristický znak vaiṣṇavy. Vāñchā-kalpa-tarubhyaś ca kṛpā-sindhubhya eva ca — vaiṣṇava je oceán milosti. Para-duḥkha-duḥkhī — je nešťastný z neštěstí druhých. Parīkṣit Mahārāja proto ze soucitu s podmíněnými dušemi trpícími v pekelném životě naznačil, aby Śukadeva Gosvāmī dále popisoval cestu osvobození, kterou vysvětlil na začátku Śrīmad-Bhāgavatamu. Velmi významné je v této souvislosti slovo asaṁsṛti. Saṁsṛti označuje pokračování na cestě zrození a smrti. Asaṁsṛti naopak označuje cestu osvobození (nivṛtti-mārga), jež ukončuje rození a umírání a živá bytost po ní postupně spěje na Brahmaloku — pokud se nejedná o čistého oddaného, který nemá zájem navštívit vyšší planetární soustavy. Ten se díky vykonávání oddané služby vrátí okamžitě domů, zpátky k Bohu (tyaktvā dehaṁ punar janma naiti). Parīkṣit Mahārāja si tedy velice přál naslouchat od Śukadeva Gosvāmīho o cestě, po níž může podmíněná duše dospět k osvobození.

Podle názoru ācāryů slovo krama-yogopalabdhena vyjadřuje, že vykonává-li živá bytost nejprve karma-yogu, poté jñāna-yogu a nakonec se dostane na úroveň bhakti-yogy, může být vysvobozena. Bhakti-yoga je však tak mocná, že nezávisí na karma-yoze ani na jñāna-yoze. Má sama o sobě takovou moc, že i bezbožný člověk, který nevykonal nic v karma-yoze, nebo nevzdělanec, který nedosáhl ničeho v jñāna-yoze, může zaručeně dosáhnout duchovního světa, bude-li se věrně věnovat bhakti-yoze. Mām evaiṣyasy asaṁśayaḥ. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (8.7), že praktikováním bhakti-yogy se živá bytost nepochybně vrátí k Bohu, zpátky domů, do duchovního světa. Yogīni ovšem někdy nechtějí odejít přímo do duchovního světa, a přejí si nejprve vidět jiné planetární soustavy. Přemístí se proto na planetu, kde žije Pán Brahmā, což je zde vyjádřeno slovem brahmaṇā. Pán Brahmā odchází v době zničení vesmíru přímo do duchovního světa, a s ním odcházejí i všichni obyvatelé Brahmaloky. To je potvrzeno ve Vedách:

brahmaṇā saha te sarve
samprāpte pratisañcare
parasyānte kṛtātmānaḥ
praviśanti paraṁ padam

“Ti, kdo žijí na Brahmaloce, se díky svému vznešenému postavení vracejí v době zničení společně s Pánem Brahmou přímo domů, zpátky k Bohu.”

6.1.2

Verš

pravṛtti-lakṣaṇaś caiva
traiguṇya-viṣayo mune
yo ’sāv alīna-prakṛter
guṇa-sargaḥ punaḥ punaḥ

Synonyma

pravṛtti — sklony; lakṣaṇaḥ — charakterizované; ca — též; eva — vskutku; trai-guṇya — tři kvality přírody; viṣayaḥ — jež má za cíl; mune — ó velký mudrci; yaḥ — které; asau — to; alīna-prakṛteḥ — toho, kdo není vysvobozen ze spárů māyi; guṇa-sargaḥ — kde dochází ke stvoření hmotných těl; punaḥ punaḥ — znovu a znovu.

Překlad

Ó velký mudrci Śukadeve Gosvāmī, dokud se živá bytost nezbaví nákazy hmotných kvalit přírody, získává různé druhy těl, v nichž si má užívat nebo trpět, a podle daného těla má různé sklony. Tím, že se těmito sklony nechává vést, putuje cestou zvanou pravṛtti-mārga, po níž může dosáhnout nebeských planet, jak jsi již vyložil (ve třetím zpěvu).

Význam

Pán Kṛṣṇa vysvětluje v Bhagavad-gītě (9.25):

yānti deva-vratā devān
pitṝn yānti pitṛ-vratāḥ
bhūtāni yānti bhūtejyā
yānti mad-yājino 'pi mām

“Ti, kdo uctívají polobohy, se narodí mezi polobohy; ti, kdo uctívají předky, půjdou k předkům; ti, kdo uctívají duchy, se narodí mezi takovými bytostmi a ti, kdo uctívají Mě, budou žít se Mnou.” Živé bytosti mají pod vlivem různých kvalit přírody různé sklony, a tak se kvalifikují pro dosažení různých cílů. Dokud živou bytost přitahuje hmotný svět, chce kvůli této připoutanosti dosáhnout nebeských planet. Nejvyšší Osobnost Božství ovšem prohlašuje: “Ti, kdo uctívají Mě, přijdou ke Mně.” Ten, kdo neví nic o Nejvyšším Pánu a Jeho sídle, se snaží získat pouze lepší hmotné postavení, ale dojde-li někdo k závěru, že v tomto hmotném světě není nic než opakované zrození a smrt, snaží se vrátit domů, zpátky k Bohu. Kdo dosáhne tohoto cíle, nemusí se již nikdy vracet do hmotného světa (yad gatvā na nivartante tad dhāma paramaṁ mama). Śrī Caitanya Mahāprabhu říká v Caitanya-caritāmṛtě (Madhya 19.151):

brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva
guru-kṛṣṇa-prasāde pāya bhakti-latā-bīja

“Všechny živé bytosti putují podle své karmy po celém vesmíru. Některé se dostávají na vyšší planetární soustavy a jiné na nižší. Z mnoha miliónů takto putujících živých bytostí má možná jedna to velké štěstí, že milostí Kṛṣṇy dostane příležitost stýkat se s pravým duchovním mistrem. Společnou milostí Kṛṣṇy a duchovního mistra pak získá semínko popínavé rostliny oddané služby.” Všechny živé bytosti kolují po celém vesmíru—někdy stoupají na vyšší planetární soustavy a jindy klesají na nižší planety. To je hmotná nemoc, která se nazývá pravṛtti-mārga. Jakmile živá bytost získá dostatečnou inteligenci, vydá se cestou osvobození (nivṛtti-mārga), a namísto kolování tímto hmotným světem se vrátí domů, zpátky k Bohu. To je zapotřebí.

6.1.3

Verš

adharma-lakṣaṇā nānā
narakāś cānuvarṇitāḥ
manvantaraś ca vyākhyāta
ādyaḥ svāyambhuvo yataḥ

Synonyma

adharma-lakṣaṇāḥ — charakterizovaná bezbožnými činnostmi; nānā — různá; narakāḥ — pekla; ca — také; anuvarṇitāḥ — byla popsána; manu-antaraḥ — výměna Manuů (v jednom dni Brahmy se vystřídá čtrnáct Manuů); ca — také; vyākhyātaḥ — byla popsána; ādyaḥ — původní; svāyambhuvaḥ — přímo syn Pána Brahmy; yataḥ — kde.

Překlad

Popsal jsi také (na konci pátého zpěvu) různé podoby pekelného života, které jsou výsledkem bezbožných činností, a (ve čtvrtém zpěvu) první manvantaru, jíž vládl Svāyambhuva Manu, syn Pána Brahmy.

6.1.4-5

Verš

priyavratottānapador
vaṁśas tac-caritāni ca
dvīpa-varṣa-samudrādri-
nady-udyāna-vanaspatīn

dharā-maṇḍala-saṁsthānaṁ
bhāga-lakṣaṇa-mānataḥ
jyotiṣāṁ vivarāṇāṁ ca
yathedam asṛjad vibhuḥ

Synonyma

priyavrata — Priyavraty; uttānapadoḥ — a Uttānapādy; vaṁśaḥ — dynastie; tat-caritāni — jejich vlastnosti; ca — také; dvīpa — různé planety; varṣa — země; samudra — oceány a moře; adri — hory; nadī — řeky; udyāna — zahrady; vanaspatīn — a stromy; dharā-maṇḍala — planety Země; saṁsthānam — situaci; bhāga — podle rozdělení; lakṣaṇa — různé příznaky; mānataḥ — a rozměry; jyotiṣām — Slunce a jiných svítících těles; vivarāṇām — nižších planetárních soustav; ca — a; yathā — jako; idam — toto; asṛjat — stvořil; vibhuḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství.

Překlad

Můj drahý pane, popsal jsi dynastie a vlastnosti krále Priyavraty a krále Uttānapādy. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, stvořil tento hmotný svět s různými vesmíry, planetárními soustavami, planetami a hvězdami, jakož i různými zeměmi, moři, oceány, horami, řekami, zahradami a stromy. To vše má své příslušné charakteristiky a dělí se mezi planetu Zemi, svítící tělesa na nebi a nižší planetární soustavy. Srozumitelně jsi popsal tyto planety a živé bytosti, které na nich žijí.

Význam

Slova yathedam asṛjad vibhuḥ zde jasně vyjadřují, že celý tento hmotný svět s jeho různými planetami, hvězdami atd. stvořil Nejvyšší — velká, všemocná Osobnost Božství. Ateisté se snaží zatajit ruku Boha, která je přítomná v každém stvoření, ale nedokáží vysvětlit, jak všechna tato stvoření mohla vzniknout, aniž by za nimi stála schopná inteligence a nekonečná moc. Pouze si něco představovat nebo spekulovat je ztráta času. V Bhagavad-gītě (10.8) Pán říká: ahaṁ sarvasya prabhavo — “Jsem původ všeho.” Mattaḥ sarvaṁ pravartate — “Vše, co existuje ve stvoření, pochází ze Mě.” Iti matvā bhajante māṁ budhā bhāva-samanvitāḥ — “Když někdo plně pochopí, že Já Svou všemocností tvořím vše, upevní své postavení v oddané službě a zcela se odevzdá Mým lotosovým nohám.” Neinteligentní lidé bohužel nedokáží Kṛṣṇovu svrchovanost ihned pochopit. Budou-li se však stýkat s oddanými a číst autorizované knihy, mohou postupně dojít ke správnému porozumění, i když to může trvat velmi mnoho životů. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (7.19):

bahūnāṁ janmanām ante
jñānavān māṁ prapadyate
vāsudevaḥ sarvam iti
sa mahātmā sudurlabhaḥ

“Po mnoha zrozeních a smrtích se ten, kdo je skutečně obdařen poznáním, odevzdá Mně, jelikož ví, že jsem příčinou všech příčin a všeho, co existuje. Taková velká duše je velmi vzácná.” Vāsudeva, Kṛṣṇa, je stvořitelem všeho, a Jeho energie se projevuje různými způsoby. Bhagavad-gītā (7.4—5) vysvětluje, že v každém stvoření se vyskytuje kombinace hmotné energie (bhūmir apo 'nalo vāyuḥ) a duchovní energie, živé bytosti. Tentýž princip — kombinace svrchované duše a hmotných prvků — je tedy příčinou vesmírného projevu.

6.1.6

Verš

adhuneha mahā-bhāga
yathaiva narakān naraḥ
nānogra-yātanān neyāt
tan me vyākhyātum arhasi

Synonyma

adhunā — právě nyní; iha — v tomto hmotném světě; mahā-bhāga — ó Śukadeve Gosvāmī, jenž jsi obdařen velkým štěstím a bohatstvím; yathā — aby; eva — vskutku; narakān — všechny pekelné podmínky, do nichž jsou přivedeni bezbožní; naraḥ — lidé; nānā — různé druhy; ugra — hrozné; yātanān — podmínky utrpení; na īyāt — nemusí podstoupit; tat — to; me — mně; vyākhyātum arhasi — prosím popiš.

Překlad

Ó Śukadeve Gosvāmī, jenž jsi obdařen velkým štěstím a bohatstvím, nyní mi prosím řekni, jak mohou být lidské bytosti zachráněny, aby se nemusely ocitnout v pekelných podmínkách, kde trpí hroznými bolestmi.

Význam

Ve dvacáté šesté kapitole pátého zpěvu Śukadeva Gosvāmī vysvětlil, že lidé, kteří jednají hříšně, jsou nuceni jít na pekelné planety a trpět. Mahārāja Parīkṣit se nyní jakožto oddaný zajímá, jak je tomu možné zabránit. Vaiṣṇava je para-duḥkha-duḥkhī — sám nemá žádné těžkosti, ale je velice nešťastný, když vidí těžkosti druhých. Prahlāda Mahārāja řekl: “Můj Pane, nemám žádné osobní potíže, protože jsem se naučil, jak oslavovat Tvé transcendentální vlastnosti a pohroužit se tak do extatického tranzu. Přesto mám jeden problém, protože myslím na ty darebáky a hlupáky, kteří stále usilují o dočasné štěstí, māyā-sukha, a nevědí nic o oddané službě Tobě.” To je problém, kterému čelí vaiṣṇava. Jelikož plně přijímá útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství, sám nemá žádné potíže, ale je soucitný k pokleslým, podmíněným duším, a proto neustále vymýšlí plány, jak je vysvobodit z jejich pekelného života v tomto a příštím těle. Parīkṣit Mahārāja se proto dychtivě toužil od Śukadeva Gosvāmīho dozvědět, jak zachránit lidstvo před pádem do pekla. Śukadeva Gosvāmī již vysvětlil, jak se lidé dostávají do pekelných podmínek, a byl také schopen vysvětlit, jak před nimi mohou být zachráněni. Inteligentní lidé musí těchto pokynů využít. Celý svět bohužel postrádá vědomí Kṛṣṇy, a lidé proto trpí v té nejhlubší nevědomosti, a dokonce ani nevěří v další život po smrti. Jelikož ve své honbě za hmotným požitkem téměř zešíleli, je velice obtížné je přesvědčit o existenci jejich příštího života. Nicméně naší povinností, povinností všech duševně zdravých lidí, je tyto nešťastníky zachránit. Mahārāja Parīkṣit představuje osobu, která je toho schopná.

6.1.7

Verš

śrī-śuka uvāca
na ced ihaivāpacitiṁ yathāṁhasaḥ
kṛtasya kuryān mana-ukta-pāṇibhiḥ
dhruvaṁ sa vai pretya narakān upaiti
ye kīrtitā me bhavatas tigma-yātanāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrīla Śukadeva Gosvāmī řekl; na — ne; cet — jestliže; iha — v tomto životě; eva — jistě; apacitim — neutralizace, odčinění; yathā — řádně; aṁhasaḥ kṛtasya — když ten, kdo páchal hříšné činnosti; kuryāt — vykoná; manaḥ — myslí; ukta — slovy; pāṇibhiḥ — a smysly; dhruvam — nepochybně; saḥ — ta osoba; vai — vskutku; pretya — po smrti; narakān — různé druhy pekelných podmínek; upaiti — dosáhne; ye — které; kīrtitāḥ — již byly popsány; me — mnou; bhavataḥ — tobě; tigma-yātanāḥ — v nichž existuje hrozné utrpení.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī odpověděl: Můj milý králi, jestliže člověk před smrtí neodčiní bezbožné činy — které v životě napáchal svou myslí, slovy a tělem — prostřednictvím náležité metody popisované v Manu-saṁhitě a dalších dharma-śāstrách, nepochybně se po smrti dostane na pekelné planety a zakusí hrozné utrpení, které jsem ti popsal.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že i když byl Mahārāja Parīkṣit čistý oddaný, Śukadeva Gosvāmī mu neříkal ihned o síle oddané služby. Jak uvádí Bhagavad-gītā (14.26):

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

Oddaná služba je tak silná, že když se někdo plně odevzdá Kṛṣṇovi a oddané službě Jemu, reakce za jeho hříšný život ihned přestanou působit.

Na jiném místě v Gītě (18.66) Pán Kṛṣṇa naléhá, aby se každý vzdal všech ostatních povinností a odevzdal se Jemu, a slibuje: ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo mokṣayiṣyāmi — “Zbavím tě všech hříšných reakcí a udělím ti osvobození.” V odpověď na otázky Parīkṣita Mahārāje tedy mohl Śukadeva Gosvāmī, jeho guru, okamžitě vysvětlit princip bhakti, ale aby vyzkoušel jeho inteligenci, předepsal nejprve odčinění podle karma-kāṇḍy, cesty plodonosného jednání. Pro karma-kāṇḍu existuje osmdesát autorizovaných písem, jako například Manu-saṁhitā, jež jsou známá jako dharma-śāstry. Tato písma člověku radí neutralizovat své hříšné činy konáním jiných plodonosných činností. To byla první cesta, kterou Śukadeva Gosvāmī Mahārājovi Parīkṣitovi doporučil, a je pravda, že ten, kdo nezačne praktikovat oddanou službu, se musí řídit výroky těchto písem a pro neutralizaci svých bezbožných činů vykonávat zbožné činy. To se nazývá odčinění.

6.1.8

Verš

tasmāt puraivāśv iha pāpa-niṣkṛtau
yateta mṛtyor avipadyatātmanā
doṣasya dṛṣṭvā guru-lāghavaṁ yathā
bhiṣak cikitseta rujāṁ nidānavit

Synonyma

tasmāt — proto; purā — před; eva — vskutku; āśu — velice rychle; iha — v tomto životě; pāpa-niṣkṛtau — zbavit se reakcí za hříšné činnosti; yateta — měl by se snažit; mṛtyoḥ — smrt; avipadyata — nezatěžovaným nemocí a stářím; ātmanā — s tělem; doṣasya — hříšných činností; dṛṣṭvā — odhadující; guru-lāghavam — vážnost či lehkost; yathā — stejně jako; bhiṣak — lékař; cikitseta — léčil by; rujām — nemoci; nidāna-vit — odborník na stanovení diagnózy.

Překlad

Proto by měl každý rychle přijmout proces odčinění daný v śāstrách — dříve, než si pro něho přijde smrt, a dokud je jeho tělo dostatečně silné. Jinak bude ztrácet čas a reakce za jeho hříchy porostou. Stejně jako zkušený lékař určí diagnózu a léčí nemoc podle její vážnosti, člověk by měl podstoupit odčinění podle závažnosti svých hříchů.

Význam

Dharma-śāstry, jako je Manu-saṁhitā, předepisují, že vraha je třeba oběsit, pro odčinění obětovat jeho život. Dříve se lidé na celém světě tohoto systému drželi, ale jelikož se stávají ateisty, nyní od trestu smrti upouštějí. To není moudré. Zde je řečeno, že lékař, který ví, jak určit diagnózu nemoci, předepisuje léky, jaké jí odpovídají. Je-li nemoc velice vážná, lék musí být silný. Vražda je velice těžký hřích, a podle Manu-saṁhity je proto nutné vraha zabít. Zabitím projevuje vláda vrahovi milost, protože není-li zabit v tomto životě, bude zabit a podroben mnohonásobnému utrpení v příštích životech. Jelikož lidé nevědí o příštím životě a spletitém chodu přírody, vytvářejí si své vlastní zákony; správně by se však měli řádně seznámit se zavedenými příkazy śāster a jednat podle nich. V Indii se ještě dnes hinduisté často obracejí na zkušené učence o radu, jak odčinit hříšné činnosti, a proces zpovědi a odčinění existuje také v křesťanství. Odčinění je tedy zapotřebí a musí odpovídat závažnosti hříšných činů.

6.1.9

Verš

śrī-rājovāca
dṛṣṭa-śrutābhyāṁ yat pāpaṁ
jānann apy ātmano ’hitam
karoti bhūyo vivaśaḥ
prāyaścittam atho katham

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Parīkṣit Mahārāja odpověděl; dṛṣṭa — vidí; śrutābhyām — a také slyší (z písem či zákoníků); yat — jelikož; pāpam — hříšné, zločinné jednání; jānan — ví; api — ačkoliv; ātmanaḥ — pro něho samotného; ahitam — škodlivé; karoti — jedná; bhūyaḥ — znovu a znovu; vivaśaḥ — neschopný se ovládnout; prāyaścittam — odčinění; atho — proto; katham — jakou má cenu.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit řekl: Člověk může vědět, že mu hříšné jednání škodí — protože osobně vidí, jak zločince trestá vláda a všichni lidé mu zlořečí, a protože z písem a od učenců slyší, že za hříšné činy bude živá bytost v příštím životě uvržena do pekelných podmínek — ale přestože má takové poznání, je dokonce i po svém odčinění nucen hřešit znovu a znovu. Jakou má tedy takové odčinění cenu?

Význam

V některých náboženských sektách se hříšný člověk chodí zpovídat ze svých hříchů knězi, zaplatí určitý poplatek, ale potom znovu páchá stejné hříchy a znovu se z nich přichází vyzpovídat. Tak jedná profesionální hříšník. Postřehy Mahārāje Parīkṣita naznačují, že i před pěti tisíci lety si zločinci běžně odpykávali své zločiny, ale pak je páchali znovu, jako by k tomu byli nuceni. Na základě své praktické zkušenosti tedy Mahārāja Parīkṣit viděl, že opakovaně hřešit a podstupovat odčinění nemá smysl. Ten, kdo je připoutaný ke smyslovému požitku, se bude dopouštět hříšných činů znovu a znovu — bez ohledu na to, kolikrát je potrestán—dokud se nenaučí, jak se uspokojování smyslů zdržet. Slovo vivaśa zde vyjadřuje, že i ten, kdo nechce hřešit, je k tomu nucen zvykem. Parīkṣit Mahārāja proto usoudil, že pro osvobození člověka od hříšného jednání nemá proces odčinění velký význam. V následujícím verši dále vysvětluje, proč tento proces odmítá.

6.1.10

Verš

kvacin nivartate ’bhadrāt
kvacic carati tat punaḥ
prāyaścittam atho ’pārthaṁ
manye kuñjara-śaucavat

Synonyma

kvacit — někdy; nivartate — upustí; abhadrāt — od hříšné činnosti; kvacit — někdy; carati — páchá; tat — tu (hříšnou činnost); punaḥ — opět; prāyaścittam — proces odčinění; atho — proto; apārtham — za neužitečný; manye — považuji; kuñjara-śaucavat — stejně jako koupel slona.

Překlad

Někdy se má člověk před hříšným jednáním velice na pozoru, ale přesto mu znovu podlehne. Považuji proto tento proces opakovaného hřešení a pykání za neužitečný. Je jako koupel slona — slon se celý vykoupe a je čistý, ale ihned poté, co vyjde z vody, si rozpráší prach po celém těle.

Význam

Když se Mahārāja Parīkṣit ptal, jak se může lidská bytost oprostit od hříšného jednání, aby po smrti nebyla nucena jít na pekelné planety, Śukadeva Gosvāmī odpověděl, že pro neutralizování hříchů je nutné podstoupit proces odčinění. Śukadeva takto zkoušel inteligenci Mahārāje Parīkṣita, který ve zkoušce uspěl, neboť odmítl přijmout tento proces za pravý. Parīkṣit Mahārāja nyní od svého duchovního mistra, Śukadeva Gosvāmīho, očekává jinou odpověď.

6.1.11

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
karmaṇā karma-nirhāro
na hy ātyantika iṣyate
avidvad-adhikāritvāt
prāyaścittaṁ vimarśanam

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī, syn Vyāsadeva, odpověděl; karmaṇā — plodonosnými činnostmi; karma-nirhāraḥ — neutralizace plodonosných činností; na — ne; hi — vskutku; ātyantikaḥ — konečná; iṣyate — je možná; avidvat-adhikāritvāt — ze stavu bez poznání; prāyaścittam — skutečné odčinění; vimarśanam — úplné poznání Vedānty.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī, syn Vedavyāsy, odpověděl: Můj milý králi, jelikož činy určené k neutralizaci bezbožných činností jsou také plodonosné, nezbaví člověka sklonů k ploduchtivému jednání. Ti, kdo se podrobují pravidlům odčinění, nejsou vůbec inteligentní; ve skutečnosti jsou v kvalitě temnoty. Dokud se člověk nezbaví kvality nevědomosti, jeho snaha neutralizovat jeden čin druhým bude marná, protože neodstraní jeho touhy. I když může navenek vypadat jako zbožný, nepochybně bude mít sklony k bezbožnému jednání. Skutečným odčiněním je tedy osvícení dokonalým poznáním, Vedāntou, pomocí něhož živá bytost pochopí Nejvyšší Absolutní Pravdu.

Význam

Guru, Śukadeva Gosvāmī, zkouší Mahārāje Parīkṣita a ukazuje se, že král prošel jednou částí zkoušky tím, že odmítl proces odčinění, jelikož zahrnuje plodonosné činnosti. Nyní Śukadeva Gosvāmī doporučuje úroveň spekulativního poznání. Postupuje od karma-kāṇḍy ke jñāna-kāṇḍě a navrhuje: prāyaścittaṁ vimarśanam — “Skutečným odčiněním je úplné poznání.” Vimarśana se vztahuje na rozvoj spekulativního poznání. V Bhagavad-gītě jsou karmī, kteří postrádají poznání, přirovnáni k oslům. Kṛṣṇa říká:

na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ
prapadyante narādhamāḥ
māyayāpahṛta-jñānā
āsuraṁ bhāvam āśritāḥ

“Ti ničemové, kteří jsou zcela hloupí, kteří jsou nejnižší z lidí, jimž poznání vzala iluze a kteří přijímají ateistickou povahu démonů, se Mi neodevzdávají.” (Bg. 7.15) Karmī, kteří holdují hříšnému jednání a neznají skutečný cíl života, jsou tedy označováni jako mūḍhové, osli. Vimarśana je ovšem také vysvětlena v Bhagavad-gītě (15.15), kde Kṛṣṇa prohlašuje: vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ — smyslem studia Ved je pochopit Nejvyšší Osobnost Božství. Pokud někdo studuje Vedāntu, ale udělá pouze nějaký pokrok ve spekulativním poznání, aniž by chápal Nejvyššího Pána, zůstane stále stejným mūḍhou. Jak uvádí Bhagavad-gītā (7.19) — skutečného poznání člověk dosáhne, když porozumí Kṛṣṇovi a odevzdá se Mu (bahūnāṁ janmanām ante jñānavān māṁ prapadyate). K tomu, aby se člověk stal učeným a zbavil se hmotného znečištění, by se měl snažit porozumět Kṛṣṇovi, neboť tak se okamžitě osvobodí od všech zbožných a bezbožných činností a jejich reakcí.

6.1.12

Verš

nāśnataḥ pathyam evānnaṁ
vyādhayo ’bhibhavanti hi
evaṁ niyamakṛd rājan
śanaiḥ kṣemāya kalpate

Synonyma

na — ne; aśnataḥ — ty, kdo jedí; pathyam — vhodnou; eva — vskutku; annam — potravu; vyādhayaḥ — různé druhy nemoci; abhibhavanti — přemohou; hi — vskutku; evam — podobně; niyama-kṛt — ten, kdo dodržuje usměrňující zásady; rājan — ó králi; śanaiḥ — postupně; kṣemāya — pro blahobyt; kalpate — stává se způsobilým.

Překlad

Můj milý králi, když nemocný člověk jí čistou stravu, kterou mu předepsal lékař, postupně se vyléčí a nákaza na něho již nebude mít vliv. Stejně tak ten, kdo dodržuje usměrňující zásady poznání, postupně spěje k osvobození od hmotného znečištění.

Význam

Když člověk rozvíjí poznání — byť prostřednictvím mentální spekulace — a striktně dodržuje usměrňující zásady, které předepisují śāstry a vysvětluje příští verš, postupně se očišťuje. Úroveň jñāny, spekulativního poznání, je tedy lepší než úroveň karmy, plodonosného jednání. Na úrovni karmy existuje velké nebezpečí poklesu do pekelných podmínek, ale na úrovni jñāny je živá bytost před pekelným životem ochráněna, i když ještě není zcela zbavena nákazy. Potíž spočívá v tom, že na úrovni jñāny si člověk myslí, že dosáhl osvobození a stal se Nārāyaṇem neboli Bhagavānem. To je další stupeň nevědomosti.

ye 'nye 'ravindākṣa vimukta-māninas
tvayy asta-bhāvād aviśuddha-buddhayaḥ
āruhya kṛcchreṇa paraṁ padaṁ tataḥ
patanty adho 'nādṛta-yuṣmad-aṅghrayaḥ

(Bhāg. 10.2.32)

Vlivem nevědomosti člověk spekuluje a považuje se za osvobozeného od hmotného znečištění, i když ve skutečnosti není. Proto i ten, kdo dosáhne brahma-jñāny, pochopení Brahmanu, jistě poklesne, protože nepřijímá útočiště u lotosových nohou Kṛṣṇy. Jñānī však alespoň vědí, co je hříšné a co zbožné, a velice obezřetně jednají podle příkazů śāster.

6.1.13-14

Verš

tapasā brahmacaryeṇa
śamena ca damena ca
tyāgena satya-śaucābhyāṁ
yamena niyamena vā

deha-vāg-buddhijaṁ dhīrā
dharmajñāḥ śraddhayānvitāḥ
kṣipanty aghaṁ mahad api
veṇu-gulmam ivānalaḥ

Synonyma

tapasā — askezí neboli dobrovolným zavržením hmotného požitku; brahmacaryeṇa — celibátem (první část askeze); śamena — ovládáním mysli; ca — a; damena — dokonalým ovládáním smyslů; ca — také; tyāgena — dobrovolným přispíváním na dobročinné účely; satya — pravdomluvností; śaucābhyām — a následováním usměrňujících zásad pro udržení vnitřní a vnější čistoty; yamena — vyvarováním se proklínání a násilí; niyamena — pravidelným zpíváním svatého jména Pána; vā — a; deha-vāk-buddhi-jam — vykonávané tělem, slovy a inteligencí; dhīrāḥ — ti, kdo jsou rozvážní; dharma-jñāḥ — vlastnící v úplnosti poznání náboženských zásad; śraddhayā anvitāḥ — obdařeni vírou; kṣipanti — ničí; agham — hříšné činnosti všeho druhu; mahat api — i když veliké a odporné; veṇu-gulmam — uschlé popínavé rostliny pod bambusem; iva — jako; analaḥ — oheň.

Překlad

Aby člověk mohl soustředit mysl, musí žít v celibátu a nepoklesnout. Musí podstoupit tu askezi, že se dobrovolně vzdá smyslového požitku. Dále musí ovládat mysl a smysly, rozdávat milodary, být pravdomluvný, čistý a nenásilný, dodržovat usměrňující zásady a pravidelně zpívat svaté jméno Pána. Takto je rozvážný člověk, který má víru a zná náboženské zásady, dočasně očištěn od všech hříchů, jež vykonal tělem, slovy a myslí. Tyto hříchy jsou jako uschlé listy popínavých rostlin pod bambusem, které lze spálit ohněm; jejich kořeny zůstanou a při první příležitosti mohou začít znovu růst.

Význam

Co je to tapaḥ, vysvětluje smṛti-śāstra: manasaś cendriyāṇāṁ ca aikāgryaṁ paramaṁ tapaḥ — “Úplné ovládání mysli a smyslů a jejich naprosté soustředění na jeden druh činnosti se nazývá tapaḥ.” Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy učí lidi, jak soustředit mysl na oddanou službu. To je prvotřídní tapaḥ. Brahmacarya, život v celibátu, má osm aspektů: nemyslet na ženy, nemluvit o sexu, nekoketovat se ženami, nedívat se chtivě na ženy, nemluvit důvěrně se ženami, neplánovat sex, neusilovat o něj a nemít pohlavní styk. Člověk nemá na ženy ani myslet nebo se na ně dívat, a už vůbec ne s nimi mluvit. To se nazývá prvotřídní brahmacarya. Jestliže brahmacārī nebo sannyāsī mluví v ústraní se ženou, přirozeně je zde možnost sexu, o kterém nebude nikdo vědět. Úplný brahmacārī proto jedná právě naopak. Je-li někdo dokonalým brahmacārīnem, dokáže velice snadno ovládat mysl a smysly, rozdávat milodary, mluvit pravdu a tak dále. Pro začátek je však třeba ovládnout jazyk a proces jedení.

Na cestě oddané služby (bhakti-mārga) musí člověk striktně dodržovat usměrňující zásady, což znamená, že musí nejprve ovládnout jazyk (sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ). Jazyk (jihvā) může ovládnout zpíváním Hare Kṛṣṇa mahā-mantry, tím, že nebude mluvit o jiných námětech než těch, které se týkají Kṛṣṇy, a nebude ochutnávat nic, co nebylo obětováno Kṛṣṇovi. Dokáže-li takto ovládnout jazyk, brahmacarya a další očistné procesy budou automaticky následovat. V příštím verši bude vysvětleno, že cesta oddané služby je naprosto dokonalá, a je tudíž lepší než cesta plodonosného jednání a cesta poznání. Śrīla Vīrarāghava Ācārya na základě citátu z Ved vysvětluje, že askeze zahrnuje co nejúplnější dodržování půstů (tapasānāśakena). Śrīla Rūpa Gosvāmī také oznamuje, že atyāhāra, přílišné holdování jídlu, je překážkou pokroku v duchovním životě. Rovněž v Bhagavad-gītě (6.17) Kṛṣṇa říká:

yuktāhāra-vihārasya
yukta-ceṣṭasya karmasu
yukta-svapnāvabodhasya
yogo bhavati duḥkha-hā

“Ten, kdo je usměrněný ve svých zvycích co se týče jídla, spánku, práce a odpočinku, může praktikováním systému yogy zmírnit všechny hmotné bolesti.”

Ve sloce 14 je velice významné slovo dhīrāḥ, které znamená “ti, kdo nejsou rozrušeni za žádných okolností”. Kṛṣṇa říká Arjunovi v Bhagavad-gītě (2.14):

mātrā-sparśās tu kaunteya
śītoṣṇa-sukha-duḥkha-dāḥ
āgamāpāyino 'nityās
tāṁs titikṣasva bhārata

“Ó synu Kuntī, krátkodobé radosti a bolesti přicházejí a odcházejí jako zimní a letní období. Pocházejí ze smyslových vjemů, ó potomku Bharaty, a člověk se je musí naučit snášet, aniž by jimi byl rozrušen.” V hmotném životě se setkáváme s mnoha zneklidňujícími vlivy (adhyātmika, adhidaivika a adhibhautika). Ten, kdo se je naučil za všech okolností tolerovat, se nazývá dhīra.

6.1.15

Verš

kecit kevalayā bhaktyā
vāsudeva-parāyaṇāḥ
aghaṁ dhunvanti kārtsnyena
nīhāram iva bhāskaraḥ

Synonyma

kecit — někteří lidé; kevalayā bhaktyā — vykonáváním čisté oddané služby; vāsudeva — k Pánu Kṛṣṇovi, všeprostupující Nejvyšší Osobnosti Božství; parāyaṇāḥ — zcela připoutáni (pouze k této službě, aniž by záviseli na askezi, rozvoji poznání či zbožných činnostech); agham — všechny druhy hříšných reakcí; dhunvanti — ničí; kārtsnyena — zcela (bez možnosti, že se hříšné touhy znovu objeví); nīhāram — mlhu; iva — jako; bhāskaraḥ — slunce.

Překlad

Jen vzácná duše, která přijala úplnou, čistou oddanou službu Kṛṣṇovi, může vykořenit plevel hříšných činností tak, že již nikdy znovu nevzejde. Dokáže to pouhým vykonáváním oddané služby, stejně jako slunce ihned rozptýlí mlhu svými paprsky.

Význam

V minulém verši uvedl Śukadeva Gosvāmī příklad, že suché listy popínavých rostlin pod bambusem jsou možná ohněm spáleny na popel, ale samotné rostliny mohou znovu vyrůst, protože kořeny jsou stále v zemi. Stejně tak u toho, kdo rozvíjí poznání, ale nemá žádnou chuť pro oddanou službu, existuje možnost, že se hříšné touhy znovu objeví, jelikož nejsou zničeny jejich kořeny v jeho srdci. Śrīmad-Bhāgavatam (10.14.4) uvádí:

śreyaḥ-sṛtiṁ bhaktim udasya te vibho
kliśyanti ye kevala-bodha-labdhaye

Spekulanti, kteří vynakládají velké úsilí na to, aby rozlišováním mezi hříšnými a zbožnými činnostmi získali co nejpřesnější pochopení hmotného světa, ale kteří nevykonávají oddanou službu, mají sklon k hmotným činnostem. Mohou poklesnout a zaplést se do plodonosného jednání. Když však někdo vyvine připoutanost k oddané službě, jeho touhy po hmotném požitku zaniknou automaticky, bez vedlejší snahy. Bhaktiḥ pareśānubhavo viraktir anyatra ca — tomu, kdo je pokročilý ve vědomí Kṛṣṇy, se přirozeně protiví všechny hmotné činnosti, hříšné i zbožné. To je zkouška vědomí Kṛṣṇy. Zbožné i bezbožné činnosti ve skutečnosti pocházejí z nevědomosti, protože živá bytost nemá jakožto věčný služebník Kṛṣṇy zapotřebí jednat pro svůj vlastní smyslový požitek. Jakmile se tedy někdo vrátí na úroveň oddané služby, upustí od své připoutanosti ke zbožnému a bezbožnému jednání a zajímá se pouze o to, co uspokojí Kṛṣṇu. Tento proces bhakti, oddané služby Kṛṣṇovi (vāsudeva-parāyaṇa), zbavuje živou bytost reakcí za všechny činnosti.

Jelikož byl Mahārāja Parīkṣit velký oddaný, odpovědi jeho gurua, Śukadeva Gosvāmīho, které se týkaly karma-kāṇḍy a jñāna-kāṇḍy, ho nemohly uspokojit. Śukadeva Gosvāmī velice dobře znal srdce svého žáka, a proto popsal transcendentální blaženost oddané služby. Slovo kecit, použité v tomto verši, znamená “někteří lidé, ale ne všichni”. Ne každý dospěje k tomu, aby si byl vědom Kṛṣṇy. Kṛṣṇa to vysvětluje v Bhagavad-gītě (7.3):

manuṣyāṇāṁ sahasreṣu
kaścid yatati siddhaye
yatatām api siddhānāṁ
kaścin māṁ vetti tattvataḥ

“Z mnoha tisíců lidí možná jeden usiluje o dokonalost a z těch, kteří dokonalosti dosáhli, Mě sotva jeden zná v pravdě.” Prakticky nikdo nechápe Kṛṣṇu takového, jaký je, protože Kṛṣṇovi nelze porozumět prostřednictvím zbožných činností ani toho nejvznešenějšího spekulativního poznání. Nejvyšší poznání ve skutečnosti spočívá v porozumění Kṛṣṇovi. Neinteligentní lidé, kteří Kṛṣṇu nechápou, jsou velice pyšní a myslí si, že dosáhli osvobození či že se stali Kṛṣṇou nebo Nārāyaṇem. To je nevědomost.

Śrīla Rūpa Gosvāmī vyjadřuje čistotu bhakti, oddané služby, v Bhakti-rasāmṛta-sindhu (1.1.11):

anyābhilāṣitā-śūnyaṁ
jñāna-karmādy-anāvṛtam
ānukūlyena kṛṣṇānu-
śīlanaṁ bhaktir uttamā

“Oddaný má vykonávat transcendentální láskyplnou službu Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi s příznivým postojem a bez touhy po hmotném prospěchu či zisku z plodonosných činností nebo filozofické spekulace. To se nazývá čistá oddaná služba.” Śrīla Rūpa Gosvāmī dále vysvětluje, že bhakti je kleśaghnī śubhadā, což znamená, že když někdo začne praktikovat oddanou službu, zcela ustane jeho zbytečná námaha i hmotná strádání všeho druhu, a dosáhne veškerého štěstí. Bhakti je tak mocná, že je rovněž označována jako mokṣa-laghutākṛt — snižuje důležitost osvobození.

Neoddaní musí podstupovat hmotné strasti, jelikož mají sklon páchat hříšné plodonosné činnosti. Touha jednat hříšně zůstává v jejich srdcích kvůli nevědomosti. Hříšné činy se dělí do tří kategorií — pātaka, mahā-pātaka a atipātaka — a také do dvou skupin: prārabdha a aprāprabdha. Prārabdha se vztahuje na hříšné reakce, jimiž člověk trpí v současnosti, a aprārabdha na zdroje možného utrpení. Reakce se nazývají aprārabdha, když semena (bīja) hříšných reakcí ještě nenesou své plody. Tato semena hříšných činů jsou neviditelná, ale je jich nekonečně mnoho a nikdo nezjistí, kdy byla poprvé zaseta. Působením hříšných reakcí, které již přinášejí plody (prārabdha), dochází k tomu, že se člověk narodí v nízké rodině nebo trpí jinými potížemi.

Jakmile však někdo začne praktikovat oddanou službu, všechny fáze hříšného života — a s nimi i prārabdha, aprārabdha a bīja — zaniknou. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (11.14.19) říká Pán Kṛṣṇa Uddhavovi:

yathāgniḥ susamṛddhārciḥ
karoty edhāṁsi bhasmasāt
tathā mad-viṣayā bhaktir
uddhavaināṁsi kṛtsnaśaḥ

“Můj milý Uddhavo, oddaná služba určená Mně je jako planoucí oheň, který může spálit na popel všechny hříšné činnosti, přikládané do něho jako palivo.” To, jak oddaná služba ničí reakce za hříšný život, vysvětluje Śrīmad-Bhāgavatam (3.33.6) ve verši, který byl vysloven, když Pán Kapiladeva udílel pokyny Své matce Devahūti. Devahūti řekla:

yan-nāmadheya-śravaṇānukīrtanād
yat-prahvaṇād yat-smaraṇād api kvacit
śvādo 'pi sadyaḥ savanāya kalpate
kutaḥ punas te bhagavan nu darśanāt

“Můj milý Pane, když i člověk narozený v rodině pojídačů psů slyší a opakuje opěvování Tvé slávy, vzdává Ti úctu a vzpomíná na Tebe, je okamžitě na vyšší úrovni než brāhmaṇa, a tudíž oprávněný vykonávat oběti. Co teprve říci o tom, kdo Tě vidí přímo?”

Padma Purāṇa uvádí, že ti, jejichž srdce vždy lpí na službě Pánu Viṣṇuovi, jsou okamžitě zbaveni všech reakcí za hříšný život. Tyto reakce obvykle existují ve čtyřech fázích. Některé z nich mohou dávat výsledky ihned, jiné jsou v podobě semen, další jsou neprojevené a další již působí. Oddaná služba všechny tyto reakce okamžitě zbavuje účinnosti. Když je v srdci přítomná oddaná služba, touhy vykonávat hříšné činnosti tam nemají místo. Hříšný život je důsledkem nevědomosti, zapomnění na naše přirozené postavení věčného služebníka Boha; kdo si je však plně vědom Kṛṣṇy, ten toto přirozené postavení realizuje.

Śrīla Jīva Gosvāmī v této souvislosti říká, že bhakti lze rozdělit na dvě skupiny: (1) santatā, oddaná služba s vírou a láskou, která probíhá neustále, a (2) kādācitkī, oddaná služba, která neprobíhá stále, ale někdy je probuzena. Neustále probíhající oddanou službu (santatā) lze dále rozdělit do dvou kategorií: (1) služba vykonávaná s nepatrnou připoutaností a (2) spontánní oddaná služba. Přerušovanou oddanou službu (kādācitkī) lze rozdělit do tří kategorií: (1) rāgābhāsamayī, oddaná služba, při níž je člověk téměř připoutaný, (2) rāgābhāsa-śūnya-svarūpa-bhūtā, oddaná služba, v níž není žádná spontánní láska, ale dotyčnému se líbí přirozené postavení služby, a (3) ābhāsa-rūpā, letmý záblesk oddané služby. Co se týče odčinění — když má člověk byť jen nepatrný zážitek oddané služby, vynahradí to veškerou potřebu odčinění (prāyaścitta) podstupovat. Pro toho, kdo dosáhl spontánní lásky a nadto láskyplné připoutanosti, což jsou znaky úspěšného pokroku v kādācitkī, tedy odčinění rozhodně není nutné. Dokonce již ve stádiu ābhāsa-rūpā bhakti jsou všechny reakce hříšného života vykořeněny a zničeny. Śrīla Jīva Gosvāmī vyjadřuje názor na význam slova kārtsnyena — i když někdo touží páchat hříšné činnosti, již samotná ābhāsa-rūpā bhakti zničí kořeny jeho touhy. Příklad slunce (bhāskara) je velice výstižný. Forma bhakti zvaná ābhāsa je přirovnána k úsvitu a nahromaděné hříšné činnosti k mlze. Jelikož mlha nepokrývá celé nebe, stačí, aby slunce ukázalo své první paprsky, a mlha se okamžitě rozplyne. Má-li člověk byť jen nepatrný kontakt s oddanou službou, je všechna mlha jeho hříšného života okamžitě rozptýlena.

6.1.16

Verš

na tathā hy aghavān rājan
pūyeta tapa-ādibhiḥ
yathā kṛṣṇārpita-prāṇas
tat-puruṣa-niṣevayā

Synonyma

na — ne; tathā — tolik; hi — jistě; agha-vān — člověk s těžkým břemenem hříšných činností; rājan — ó králi; pūyeta — může být očištěn; tapaḥ-ādibhiḥ — dodržováním zásad askeze, brahmacaryi a dalších očistných procesů; yathā — jako; kṛṣṇa-arpita-prāṇaḥ — oddaný, jehož život je naplněný vědomím Kṛṣṇy; tat-puruṣa-niṣevayā — zasvěcením svého života službě zástupci Kṛṣṇy.

Překlad

Můj milý králi, zaměstná-li se hříšný člověk službou pravému oddanému Pána a tak se učí, jak zasvětit svůj život lotosovým nohám Kṛṣṇy, může se zcela očistit. Toho nelze dosáhnout pouhým podstupováním askeze, brahmacaryi a dalších metod odčinění, které jsem popsal dříve.

Význam

Tat-puruṣa se vztahuje na kazatele vědomí Kṛṣṇy, jako je duchovní mistr. Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura říká: chāḍiyā vaiṣṇava-sevā nistāra pāyeche kebā — “Kdo může být vysvobozen ze zajetí māyi, aniž by sloužil pravému duchovnímu mistrovi, ideálnímu vaiṣṇavovi?” Tato myšlenka je vyjádřena i na mnoha jiných místech. Śrīmad-Bhāgavatam (5.5.2) uvádí: mahat-sevāṁ dvāram āhur vimukteḥ — ten, kdo touží po vysvobození ze zajetí māyi, se musí stýkat s čistým oddaným, mahātmou. Mahātmā je ten, kdo dvacet čtyři hodin denně s láskou slouží Pánu. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (9.13):

mahātmānas tu māṁ pārtha
daivīṁ prakṛtim āśritāḥ
bhajanty ananya-manaso
jñātvā bhūtādim avyayam

“Ó synu Pṛthy, ti, kdo nejsou zmateni — velké duše — jsou pod ochranou božské přírody. Plně se zaměstnávají oddanou službou, protože Mě znají jako Nejvyšší Osobnost Božství, původní a nevyčerpatelnou.” Příznakem mahātmy tedy je, že nemá jiné zaměstnání než službu Kṛṣṇovi. Člověk musí sloužit vaiṣṇavovi, aby se zbavil hříšných reakcí, obnovil své původní vědomí Kṛṣṇy a naučil se, jak milovat Kṛṣṇu. To je výsledek mahātma-sevy. Když někdo slouží čistému oddanému, reakce za jeho hříšný život jsou samozřejmě automaticky zničeny. Oddaná služba není nutná k tomu, aby odstranila zanedbatelnou zásobu hříchů, ale aby probudila naši spící lásku ke Kṛṣṇovi. Tak jako se mlha rozptýlí s prvním zábleskem slunečního světla, hříšné reakce automaticky zmizí, jakmile člověk začne sloužit čistému oddanému. Žádná další snaha není zapotřebí.

Slovo kṛṣṇārpita-prāṇaḥ se vztahuje na oddaného, který odevzdává svůj život službě Kṛṣṇovi; nikoliv tomu, aby se zachránil před cestou k pekelnému životu. Oddaný je nārāyaṇa-parāyaṇa či vāsudeva-parāyaṇa, což znamená, že cesta Vāsudeva, cesta oddanosti, je jeho životem a duší. Nārāyaṇa-parāḥ sarve na kutaścana bibhyati (Bhāg. 6.17.28) — takový oddaný se nebojí jít kamkoliv. Existuje cesta osvobození na vyšší planetární soustavy a cesta na pekelné planety, ale oddaný nārāyaṇa-para se nebojí, ať je poslán kamkoliv — chce jen vzpomínat na Kṛṣṇu, bez ohledu na to, kde je. Takový oddaný se nezajímá o peklo či nebe — lpí jen na službě Kṛṣṇovi. Když se oddaný dostane do pekelných podmínek, přijímá je jako Kṛṣṇovu milost: tat te 'nukampāṁ susamīkṣamāṇaḥ (Bhāg. 10.14.8). Neprotestuje: “Vždyť já jsem tak velký oddaný Kṛṣṇy. Proč jsem se dostal do takového neštěstí?” Namísto toho si myslí: “To je Kṛṣṇova milost.” Dosáhnout takového postoje může oddaný, který slouží zástupci Kṛṣṇy. To je tajemství úspěchu.

6.1.17

Verš

sadhrīcīno hy ayaṁ loke
panthāḥ kṣemo ’kuto-bhayaḥ
suśīlāḥ sādhavo yatra
nārāyaṇa-parāyaṇāḥ

Synonyma

sadhrīcīnaḥ — vhodná; hi — jistě; ayam — tomto; loke — na světě; panthāḥ — cesta; kṣemaḥ — příznivá; akutaḥ-bhayaḥ — beze strachu; su-śīlāḥ — s dobrým chováním; sādhavaḥ — světci; yatra — kde; nārāyaṇa-parāyaṇāḥ — ti, pro něž je cesta Nārāyaṇa, oddaná služba, životem a duší.

Překlad

Cesta čistých oddaných, kteří mají dobré chování a jsou plně obdařeni těmi nejlepšími vlastnostmi, je nepochybně tou nejpříznivější cestou v tomto hmotném světě. Je prostá strachu a autorizovaná śāstrami.

Význam

Nikdo by si neměl myslet, že ten, kdo začíná praktikovat bhakti, nedokáže vykonávat obřady doporučené v části Ved zvané karma-kāṇḍa nebo není dostatečně vzdělaný, aby mohl spekulovat o duchovních námětech. Māyāvādīni obvykle prohlašují, že cesta bhakti je pro ženy a nevzdělance. To je bezdůvodné obvinění — po cestě bhakti kráčí ty nejvzdělanější osobnosti, jako jsou Gosvāmī, Pán Caitanya Mahāprabhu a Rāmānujācārya. To jsou skuteční následovníci cesty bhakti. Ať už člověk je či není vzdělanec nebo aristokrat, musí kráčet v jejich stopách. Mahājano yena gataḥ sa panthāḥ — člověk musí jít cestou mahājanů. Mahājanové jsou ti, kdo se vydali po cestě oddané služby (suśīlāḥ sādhavo yatra nārāyaṇa-parāyaṇāḥ) — takové velké osobnosti jsou dokonalé. Jak uvádí Śrīmad-Bhāgavatam (5.18.12):

yasyāsti bhaktir bhagavaty akiñcanā
sarvair guṇais tatra samāsate surāḥ

“Ten, kdo je neochvějně oddán Osobnosti Božství, má všechny dobré vlastnosti polobohů.” Méně inteligentní lidé ovšem cestu bhakti nechápou, a proto tvrdí, že je určená pro toho, kdo nedokáže vykonávat obřady či spekulovat. Bhakti je však ona vhodná cesta, jak zde potvrzuje slovo sadhrīcīnaḥ — nikoliv cesty karma-kāṇḍy a jñāna-kāṇḍy. Māyāvādīni mohou být suśīlāḥ sādhavaḥ, svaté osoby s dobrým chováním, ale protože nepřijímají cestu bhakti, lze pochybovat, zda skutečně dělají nějaký pokrok. Na druhou stranu ti, kdo kráčejí cestou ācāryů, jsou nejen suśīlāḥ a sādhavaḥ, ale navíc je jejich cesta akuto-bhaya, prostá strachu. Člověk má beze strachu následovat dvanáct mahājanů a jejich učednickou posloupnost, a tak se vysvobodit ze zajetí māyi.

6.1.18

Verš

prāyaścittāni cīrṇāni
nārāyaṇa-parāṅmukham
na niṣpunanti rājendra
surā-kumbham ivāpagāḥ

Synonyma

prāyaścittāni — procesy odčinění; cīrṇāni — velice dobře vykonané; nārāyaṇa-parāṅmukham — neoddaného; na niṣpunanti — nemohou očistit; rājendra — ó králi; surā-kumbham — nádobu obsahující alkohol; iva — jako; āpa-gāḥ — vody řek.

Překlad

Můj milý králi, stejně jako nádobu obsahující alkohol nelze očistit, ani když ji umyjeme ve vodách mnoha řek, neoddaní se neočistí procesy odčinění, ani když je vykonají sebelépe.

Význam

Aby člověk mohl využít metod odčinění, musí být alespoň trochu oddaný — jinak nemá sebemenší naději, že se očistí. Z tohoto verše je zřejmé, že dokonce i ti, kdo využívají karma-kāṇḍy a jñāna-kāṇḍy, ale nejsou ani trochu oddáni, se pouhým následováním těchto cest nemohou očistit. Slovo prāyaścittāni je v množném čísle, aby poukázalo jak na karma-kāṇḍu, tak na jñāna-kāṇḍu. Narottama dāsa Ṭhākura proto říká: karma-kāṇḍa, jñāna-kāṇḍa, kevala viṣera bhāṇḍa — přirovnává cesty karma-kāṇḍy a jñāna-kāṇḍy k nádobám plným jedu. Alkohol a jed patří do stejné kategorie. Podle tohoto verše ze Śrīmad-Bhāgavatamu je ten, kdo již o cestě oddané služby hodně slyšel, ale přesto k ní není připoutaný — kdo si není vědom Kṛṣṇy — jako nádoba alkoholu. Bez alespoň nepatrného doteku oddané služby se taková osoba nemůže očistit.

6.1.19

Verš

sakṛn manaḥ kṛṣṇa-padāravindayor
niveśitaṁ tad-guṇa-rāgi yair iha
na te yamaṁ pāśa-bhṛtaś ca tad-bhaṭān
svapne ’pi paśyanti hi cīrṇa-niṣkṛtāḥ

Synonyma

sakṛt — pouze jednou; manaḥ — mysl; kṛṣṇa-pada-aravindayoḥ — dvěma lotosovým nohám Pána Kṛṣṇy; niveśitam — zcela odevzdaná; tat — Kṛṣṇy; guṇa-rāgi — co se nějak pojí s vlastnostmi, jménem, slávou a příslušenstvím; yaiḥ — jimiž; iha — v tomto světě; na — ne; te — takové osoby; yamam — Yamarāje, vládce smrti; pāśa-bhṛtaḥ — ti, kdo nosí provazy (na svazování hříšníků); ca — a; tat — jeho; bhaṭān — služebníky; svapne api — ani ve snu; paśyanti — uvidí; hi — vskutku; cīrṇa-niṣkṛtāḥ — ti, kdo vykonali správný druh odčinění.

Překlad

Ti, kdo se byť jen jednou zcela odevzdali lotosovým nohám Kṛṣṇy a začali být přitahováni k Jeho jménu, podobě, vlastnostem a zábavám, jsou zcela zproštěni všech hříšných reakcí, i když nerealizovali Kṛṣṇu plně, neboť tímto způsobem přijali pravou metodu odčinění. Takové odevzdané duše neuvidí Yamarāje nebo jeho služebníky s provazy na svazování hříšníků ani ve snu.

Význam

Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (18.66):

sarva-dharmān parityajya
mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja
ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo
mokṣayiṣyāmi mā śucaḥ

“Zanech všech druhů náboženství a jen se Mi odevzdej. Já tě zbavím všech následků za hříšná jednání. Neboj se.” Tentýž princip je popsán zde (sakṛn manaḥ kṛṣṇa-padāravindayor). Pokud se na základě studia Bhagavad-gīty někdo rozhodne odevzdat Kṛṣṇovi, je okamžitě zbaven všech hříšných reakcí. Rovněž je významné, že Śukadeva Gosvāmī poté, co několikrát zopakoval slova vāsudeva-parāyaṇa a nārāyaṇa-parāyaṇa, nakonec říká kṛṣṇa-padāravindayoḥ. Tím naznačuje, že Kṛṣṇa je původem Nārāyaṇa i Vāsudeva. I když se Nārāyaṇa a Vāsudeva od Kṛṣṇy neliší, samotným odevzdáním se Kṛṣṇovi se člověk plně odevzdává všem Jeho expanzím, jako je Nārāyaṇa, Vāsudeva a Govinda. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (7.7): mattaḥ parataraṁ nānyat — “Neexistuje žádná pravda, která by Mě převyšovala.” Existuje mnoho jmen a podob Nejvyšší Osobnosti Božství, ale Kṛṣṇa je nejvyšší podobou (kṛṣṇas tu bhagavān svayam). Proto Kṛṣṇa doporučuje začínajícím oddaným, že je třeba se odevzdat pouze Jemu (mām ekam). Jelikož začínající oddaní nemohou porozumět podobám Nārāyaṇa, Vāsudeva a Govindy, Kṛṣṇa říká přímo: mām ekam. Zde je totéž podpořeno slovem kṛṣṇa-padāravindayoḥ. Nārāyaṇa nehovoří Osobně, ale Kṛṣṇa, Vāsudeva, ano, jako například v Bhagavad-gītě. Následovat pokyn Bhagavad-gīty proto znamená odevzdat se Kṛṣṇovi. Takové odevzdání je nejvyšší dokonalostí bhakti-yogy.

Parīkṣit Mahārāja se tázal Śukadeva Gosvāmīho, jak se lze zachránit před poklesem do různých podmínek pekelného života. V tomto verši Śukadeva Gosvāmī odpovídá, že duši, která se odevzdala Kṛṣṇovi, jistě nečeká pobyt v pekle (naraka). Nejenže tam nepůjde, ale dokonce ani ve snu neuvidí Yamarāje či jeho služebníky, kteří tam mohou živou bytost odvést. Chce-li se tedy někdo zachránit před pádem do pekelného života, naraka, měl by se plně odevzdat Kṛṣṇovi. Slovo sakṛt je významné, protože vyjadřuje, že když se někdo jedinkrát upřímně odevzdá Kṛṣṇovi, bude zachráněn, i kdyby se stalo, že se shodou okolností dopustí hříšných činů a poklesne. Kṛṣṇa proto říká v Bhagavad-gītě (9.30):

api cet su-durācāro
bhajate mām ananya-bhāk
sādhur eva sa mantavyaḥ
samyag vyavasito hi saḥ

“Je-li ten, kdo se dopustí byť i toho nejohavnějšího činu, zaměstnán oddanou službou, má být považován za svatého, protože je správně umístěn.” Pokud někdo ani na okamžik nezapomene na Kṛṣṇu, je v bezpečí, i když shodou okolností spáchá něco hříšného a poklesne.

Ve druhé kapitole Bhagavad-gīty (2.40) Pán také říká:

nehābhikrama-nāśo ’sti
pratyavāyo na vidyate
svalpam apy asya dharmasya
trāyate mahato bhayāt

“V tomto úsilí neexistuje ztráta či úbytek a i malý pokrok na této cestě může člověka zachránit před tím nejstrašnějším nebezpečím.”

Na jiném místě Gīty (6.40) Pán říká: na hi kalyāṇa-kṛt kaścid durgatiṁ tāta gacchati — “Toho, kdo koná příznivé činnosti, nikdy nepřemůže zlo.” Nejvyšší příznivou (kalyāṇa) činností je odevzdat se Kṛṣṇovi. To je jediný způsob, jak se zachránit před pekelným životem. Śrīla Prabodhānanda Sarasvatī to potvrzuje těmito slovy:

kaivalyaṁ narakāyate tri-daśa-pūr ākāśa-puṣpāyate
durdāntendriya-kāla-sarpa-paṭalī protkhāta-daṁṣṭrāyate
viśvaṁ pūrṇa-sukhāyate vidhi-mahendrādiś ca kīṭāyate
yat-kāruṇya-kaṭākṣa-vaibhavavatāṁ taṁ gauram eva stumaḥ

(Caitanya-candrāmṛta 5)

Hříšné činy toho, kdo se odevzdal Kṛṣṇovi, jsou přirovnány k hadovi s odstraněnými jedovými zuby (protkhāta-daṁṣṭrāyate). Takového hada se již není třeba bát. Nikdo by samozřejmě neměl páchat hříšné činnosti na základě toho, že se odevzdal Kṛṣṇovi. I když se však stane, že člověk odevzdaný Kṛṣṇovi se kvůli svým dřívějším zvykům někdy dopustí něčeho hříšného, tyto hříšné činy již nemají zhoubné účinky. Proto by se měl každý velice pevně držet lotosových nohou Kṛṣṇy a sloužit Mu pod vedením duchovního mistra. Tak bude za všech okolností akuto-bhaya, prostý strachu.

6.1.20

Verš

atra codāharantīmam
itihāsaṁ purātanam
dūtānāṁ viṣṇu-yamayoḥ
saṁvādas taṁ nibodha me

Synonyma

atra — v této souvislosti; ca — také; udāharanti — dávají jako příklad; imam — tento; itihāsam — příběh (Ajāmilův); purātanam — který je velice starý; dūtānām — služebníků; viṣṇu — Pána Viṣṇua; yamayoḥ — a Yamarāje; saṁvādaḥ — rozhovor; tam — ten; nibodha — pokus se pochopit; me — ode mne.

Překlad

V této souvislosti popisují učenci a světci dávnou historickou událost, při níž došlo k rozhovoru mezi služebníky Pána Viṣṇua a služebníky Yamarāje. Prosím, poslouchej.

Význam

Purāṇy neboli příběhy z dávné historie někdy neinteligentní lidé přehlížejí a jejich obsah považují za mytologii. Popisy Purāṇ, dávných dějin vesmíru, jsou však skutečné, i když nejsou v chronologickém pořadí. Purāṇy zaznamenávají hlavní události, které se odehrály před mnoha milióny let nejen na této, ale i na jiných planetách ve vesmíru. Všichni realizovaní znalci Ved se proto na popisy Purāṇ odvolávají. Śrīla Rūpa Gosvāmī uznává Purāṇy za stejně důležité jako samotné Vedy a v Bhakti-
-rasāmṛta-sindhu cituje následující verš z Brahma-yāmaly:

śruti-smṛti-purāṇādi-
pañcarātra-vidhiṁ vinā
aikāntikī harer bhaktir
utpātāyaiva kalpate

“Oddaná služba Pánu, která opomíjí autorizovaná védská písma, jako jsou Upaniṣady, Purāṇy a Nārada-pañcarātra, je pouze zbytečným narušením pořádku ve společnosti.” Oddaný Kṛṣṇy se musí odvolávat nejen na Vedy, ale i na Purāṇy. Nikdo by neměl Purāṇy pošetile považovat za mytologii. Kdyby se jednalo o mytologii, Śukadeva Gosvāmī by se neobtěžoval s vyprávěním dávných historických událostí, které se týkaly života Ajāmila. Nyní tento příběh začíná.

6.1.21

Verš

kānyakubje dvijaḥ kaścid
dāsī-patir ajāmilaḥ
nāmnā naṣṭa-sadācāro
dāsyāḥ saṁsarga-dūṣitaḥ

Synonyma

kānya-kubje — ve městě jménem Kānyakubja (Kanauj, město poblíž Kanpuru); dvijaḥ — brāhmaṇa; kaścit — nějaký; dāsī-patiḥ — manžel ženy z nízké třídy či prostitutky; ajāmilaḥ — Ajāmila; nāmnā — jménem; naṣṭa-sat-ācāraḥ — který pozbyl všech bráhmanských vlastností; dāsyāḥ — prostitutky či služebné; saṁsarga-dūṣitaḥ — znečištěný společností.

Překlad

Ve městě zvaném Kānyakubja žil brāhmaṇa jménem Ajāmila, který se oženil se služebnou, jež byla prostitutka, a vlivem společnosti této ženy z nízké třídy pozbyl všech svých bráhmanských vlastností.

Význam

Chybou nedovoleného styku se ženami je, že připravuje člověka o všechny bráhmanské vlastnosti. V Indii existuje dodnes třída služebníků, kteří se nazývají śūdrové, a jejich manželky-služebné se nazývají śūdrāṇī. Lidé posedlí chtíčem někdy navazují vztahy s těmito služebnými a uklízečkami, jelikož ve vyšších třídách společnosti nemohou holdovat lovu žen, který společenské konvence striktně zakazují. Ajāmila, mladý kvalifikovaný brāhmaṇa, pozbyl kvůli stykům s prostitutkou všech bráhmanských vlastností, ale nakonec byl zachráněn, neboť již započal proces bhakti-yogy. Proto Śukadeva Gosvāmī v dřívějším verši hovořil o tom, kdo se jen jednou odevzdal u lotosových nohou Pána (manaḥ kṛṣṇa-padāravindayoḥ) nebo právě začal praktikovat bhakti-yogu. Začátkem bhakti-yogy je śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ, naslouchání jménům Pána Viṣṇua a jejich opěvování, například v podobě mahā-mantry: Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Bhakti-yoga začíná zpíváním. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto prohlašuje:

harer nāma harer nāma
harer nāmaiva kevalam
kalau nāsty eva nāsty eva
nāsty eva gatir anyathā

“V tomto věku hádek a pokrytectví je jediným způsobem osvobození zpívání svatého jména Pána. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta.” Metoda zpívání svatého jména Pána je vždy znamenitě účinná, ale zvláště účinná je v tomto věku Kali. Její účinnost nyní Śukadeva Gosvāmī vysvětlí na příběhu Ajāmila, který byl vysvobozen z rukou Yamadūtů jen proto, že volal svaté jméno Nārāyaṇa. Původní otázkou Parīkṣita Mahārāje bylo, jak se zachránit před pádem do pekla neboli do rukou Yamadūtů. Jako odpověď uvádí Śukadeva Gosvāmī tento příklad z dávné historie, aby přesvědčil Parīkṣita Mahārāje o síle bhakti-yogy, jež začíná prostým zpíváním Pánova jména. Všechny autority na bhakti-yogu doporučují proces oddané služby začínající zpíváním svatého jména Kṛṣṇy (tan-nāma-grahaṇādibhiḥ).

6.1.22

Verš

bandy-akṣaiḥ kaitavaiś cauryair
garhitāṁ vṛttim āsthitaḥ
bibhrat kuṭumbam aśucir
yātayām āsa dehinaḥ

Synonyma

bandī-akṣaiḥ — bezdůvodným zadržováním někoho; kaitavaiḥ — podváděním při hazardu či hře v kostky; cauryaiḥ — pácháním krádeží; garhitām — odsuzované; vṛttim — profese; āsthitaḥ — který přijal (kvůli stykům s prostitutkou); bibhrat — udržoval; kuṭumbam — manželku a děti, kteří na něm záviseli; aśuciḥ — velice hříšný; yātayām āsa — působil potíže; dehinaḥ — jiným živým bytostem.

Překlad

Tento pokleslý brāhmaṇa Ajāmila obtěžoval druhé tím, že je zadržoval, podváděl v hazardních hrách nebo přímo okrádal. Takto si vydělával na živobytí a zaopatřoval svou manželku a děti.

Význam

Tento verš naznačuje, jak hluboko člověk poklesne pouze kvůli nedovolenému sexu s prostitutkou. Nedovolený pohlavní styk nelze mít s počestnou či aristokratickou ženou; jedině s necudnými śūdry. Čím více společnost připouští prostituci a nedovolený sex, tím více podněcuje podvodníky, zloděje, raubíře, opilce a hazardní hráče. Všem žákům v našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy proto ze všeho nejdříve radíme, aby se vyhnuli nedovolenému sexu, který je počátkem všeho odporného života a po němž postupně následuje konzumace masa, hazardování a požívání omamných látek. Ovládat se je samozřejmě velice těžké, ale je to možné, když se člověk plně odevzdá Kṛṣṇovi, neboť tomu, kdo si je vědom Kṛṣṇy, se všechny tyto odporné zvyky postupně zprotiví. Pokud však společnost připouští rozmach nedovoleného sexu, čeká ji pád, neboť bude plná darebáků, zlodějů, podvodníků a podobných živlů.

6.1.23

Verš

evaṁ nivasatas tasya
lālayānasya tat-sutān
kālo ’tyagān mahān rājann
aṣṭāśītyāyuṣaḥ samāḥ

Synonyma

evam — takto; nivasataḥ — žijící; tasya — jeho (Ajāmila); lālayānasya — jenž udržoval; tat — její (śūdrāṇī); sutān — syny; kālaḥ — čas; atyagāt — uplynul; mahān — velké množství; rājan — ó králi; aṣṭāśītyā — osmdesát osm; āyuṣaḥ — délky života; samāḥ — let.

Překlad

Můj milý králi, zatímco takto trávil čas odpornými hříšnými činnostmi pro zaopatření své rodiny s mnoha syny, uplynulo osmdesát osm let jeho života.

6.1.24

Verš

tasya pravayasaḥ putrā
daśa teṣāṁ tu yo ’vamaḥ
bālo nārāyaṇo nāmnā
pitroś ca dayito bhṛśam

Synonyma

tasya — jeho (Ajāmila); pravayasaḥ — který byl velmi starý; putrāḥ — synové; daśa — deset; teṣām — z nich všech; tu — ale; yaḥ — ten, který; avamaḥ — nejmladší; bālaḥ — dítě; nārāyaṇaḥ — Nārāyaṇa; nāmnā — jménem; pitroḥ — otci a matce; ca — a; dayitaḥ — drahý; bhṛśam — velice.

Překlad

Starý Ajāmila měl deset synů, z nichž nejmladším bylo dítě jménem Nārāyaṇa. Jakožto nejmladší ze všech synů byl Nārāyaṇa svému otci a matce přirozeně velice drahý.

Význam

Slovo pravayasaḥ naznačuje, jak byl Ajāmila hříšný, protože i když mu bylo osmdesát osm let, měl ještě malé dítě. Podle zásad védské kultury má muž po dosažení padesáti let odejít z domova — nemá tam zůstávat a plodit další děti. Sex je dovolený po dobu dvaceti pěti let; od dvaceti pěti do čtyřiceti pěti nebo nanejvýš padesáti let. Potom se má člověk vzdát sexuálního návyku, odejít z domova jako vānaprastha a poté řádně přijmout sannyās. Ajāmila však kvůli stykům s prostitutkou pozbyl veškeré bráhmanské kultury a stal se velkým hříšníkem, dokonce i v takzvaném životě hospodáře.

6.1.25

Verš

sa baddha-hṛdayas tasminn
arbhake kala-bhāṣiṇi
nirīkṣamāṇas tal-līlāṁ
mumude jaraṭho bhṛśam

Synonyma

saḥ — on; baddha-hṛdayaḥ — velice připoutaný; tasmin — k tomu; arbhake — malému dítěti; kala-bhāṣiṇi — které nedokázalo zřetelně mluvit a komolilo řeč; nirīkṣamāṇaḥ — když viděl; tat — jeho; līlām — zábavy (například když chodilo a mluvilo ke svému otci); mumude — vychutnával; jaraṭhaḥ — stařec; bhṛśam — velice.

Překlad

Dítě neumělo souvisle mluvit a jeho pohyby byly neohrabané, a starý Ajāmila k němu byl proto velice připoutaný. Neustále se o ně staral a vychutnával všechny jeho činnosti.

Význam

Zde je jasně uvedeno, že Nārāyaṇa byl tak malý, že neuměl ani správně mluvit a chodit. Stařec byl k dítěti velice připoutaný, a proto vychutnával jeho činnosti, a jelikož se dítě jmenovalo Nārāyaṇa, neustále vyslovoval svaté jméno Nārāyaṇa. I když měl na mysli malé dítě a nikoliv původního Nārāyaṇa, jméno Nārāyaṇa je tak mocné, že se očišťoval i vyslovováním jména svého syna (harer nāma harer nāma harer nāmaiva kevalam). Śrīla Rūpa Gosvāmī proto prohlásil, že ten, jehož mysl je jakýmkoliv způsobem přitahována ke svatému jménu Kṛṣṇy (tasmāt kenāpy upāyena manaḥ kṛṣṇe niveśayet), je na cestě osvobození. V hinduistické společnosti je zvykem, že rodiče dávají svým dětem jména, jako je Kṛṣṇadāsa, Govinda dāsa, Nārāyaṇa dāsa a Vṛndāvana dāsa. Tak opakují jména Kṛṣṇa, Govinda, Nārāyaṇa a Vṛndāvan a mají příležitost se očistit.

6.1.26

Verš

bhuñjānaḥ prapiban khādan
bālakaṁ sneha-yantritaḥ
bhojayan pāyayan mūḍho
na vedāgatam antakam

Synonyma

bhuñjānaḥ — když jedl; prapiban — když pil; khādan — když žvýkal; bālakam — k dítěti; sneha-yantritaḥ — poutaný láskou; bhojayan — krmil; pāyayan — dával něco pít; mūḍhaḥ — hlupák; na — ne; veda — chápal; āgatam — přišla; antakam — smrt.

Překlad

Když Ajāmila žvýkal potravu a jedl, volal k jídlu i svého syna, a když pil, volal ho, aby se šel také napít. Zatímco se takto neustále staral o své dítě a volal jeho jméno, Nārāyaṇa, nevěděl, že jeho vlastní čas se naplnil a že si pro něho přichází smrt.

Význam

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je k podmíněné duši laskavý. Přestože tento muž na Nārāyaṇa zcela zapomněl, volal na své dítě slovy: “Nārāyaṇe, prosím, pojď se najíst. Nārāyaṇe, prosím, pojď se napít mléka.” Nějakým způsobem byl tedy připoutaný ke jménu Nārāyaṇa. To se nazývá ajñāta-sukṛti. Přestože volal na svého syna, nevědomky vyslovoval jméno Nārāyaṇa, a svaté jméno Nejvyšší Osobnosti Božství je tak transcendentálně mocné, že se jeho volání počítalo a bylo zaznamenáváno.

6.1.27

Verš

sa evaṁ vartamāno ’jño
mṛtyu-kāla upasthite
matiṁ cakāra tanaye
bāle nārāyaṇāhvaye

Synonyma

saḥ — ten Ajāmila; evam — takto; vartamānaḥ — žijící; ajñaḥ — pošetilý; mṛtyu-kāle — když doba smrti; upasthite — nastala; matim cakāra — soustředil svou mysl; tanaye — na svého syna; bāle — dítě; nārāyaṇa-āhvaye — jehož jméno bylo Nārāyaṇa.

Překlad

Když nadešel čas jeho smrti, pošetilý Ajāmila začal myslet výhradně na svého syna Nārāyaṇa.

Význam

Ve druhém zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu (2.1.6) říká Śukadeva Gosvāmī:

etāvān sāṅkhya-yogābhyāṁ
svadharma-pariniṣṭhayā
janma-lābhaḥ paraḥ puṁsām
ante nārāyaṇa-smṛtiḥ

“Nejvyšší dokonalostí lidského života, které může člověk dosáhnout buď úplným poznáním hmoty a duše, nabytím mystických sil, nebo dokonalým plněním svých předepsaných povinností, je vzpomínat na konci života na Osobnost Božství.” Nějakým způsobem, vědomě či nevědomě, Ajāmila vyslovoval v době smrti jméno Nārāyaṇa (ante nārāyaṇa-smṛtiḥ), a tím, že soustředil mysl na jméno Nārāyaṇa, dosáhl naprosté dokonalosti.

Z toho nám také může být jasné, že Ajāmila, který byl synem brāhmaṇy, byl v mládí zvyklý uctívat Nārāyaṇa, protože v domě každého brāhmaṇy probíhá uctívání nārāyaṇa-śily. Tento systém se v Indii dochoval dodnes; v domech striktních brāhmaṇů probíhá nārāyaṇa-sevā, uctívání Nārāyaṇa. Znečištěný Ajāmila tedy sice volal na svého syna, ale tím, že soustředil mysl na svaté jméno Nārāyaṇa, vzpomínal na toho Nārāyaṇa, Jehož věrně uctíval v mládí.

Śrīla Śrīdhara Svāmī vyjádřil v této souvislosti své mínění slovy: etac ca tad-upalālanādi-śrī-nārāyaṇa-namoccāraṇa-māhātmyena tad-bhaktir evā- bhūd iti siddhāntopayogitvenāpi draṣṭavyam. “Podle bhakti-siddhānty je třeba rozborem dojít k závěru, že jelikož Ajāmila neustále opakoval jméno svého syna, Nārāyaṇa, byl povýšen na úroveň bhakti, přestože o tom nevěděl.” Podobně Śrīla Vīrarāghava Ācārya uvádí tento názor: evaṁ vartamānaḥ sa dvijaḥ mṛtyu-kāle upasthite satyajño nārāyaṇākhye putra eva matiṁ cakāra matim āsaktām akarod ity arthaḥ. “V době smrti sice opakoval jméno svého syna, nicméně soustředil mysl na svaté jméno Nārāyaṇa.” Śrīla Vijayadhvaja Tīrtha vyslovuje podobný názor:

mṛtyu-kāle deha-viyoga-lakṣaṇa-kāle mṛtyoḥ sarva-doṣa-pāpa-harasya harer anugrahāt kāle datta-jñāna-lakṣaṇe upasthite hṛdi prakāśite tanaye pūrṇa-jñāne bāle pañca-varṣa-kalpe prādeśa-mātre nārāyaṇāhvaye mūrti-viśeṣe matiṁ smaraṇa-samarthaṁ cittaṁ cakāra bhaktyāsmarad ity arthaḥ.

Přímo či nepřímo — Ajāmila v době smrti skutečně vzpomínal na Nārāyaṇa (ante nārāyaṇa-smṛtiḥ).

6.1.28-29

Verš

sa pāśa-hastāṁs trīn dṛṣṭvā
puruṣān ati-dāruṇān
vakra-tuṇḍān ūrdhva-romṇa
ātmānaṁ netum āgatān

dūre krīḍanakāsaktaṁ
putraṁ nārāyaṇāhvayam
plāvitena svareṇoccair
ājuhāvākulendriyaḥ

Synonyma

saḥ — ten muž (Ajāmila); pāśa-hastān — s provazy v rukách; trīn — tři; dṛṣṭvā — když viděl; puruṣān — osoby; ati-dāruṇān — s hrůzostrašnými rysy; vakra-tuṇḍān — se zkřivenými obličeji; ūrdhva-romṇaḥ — se zježenými chlupy; ātmānam — duši; netum — odvést; āgatān — přišly; dūre — nedaleko; krīḍanaka-āsaktam — hrající si; putram — své dítě; nārāyaṇa-āhvayam — jménem Nārāyaṇa; plāvitena — s očima plnýma slz; svareṇa — svým hlasem; uccaiḥ — velmi hlasitě; ājuhāva — volal; ākula-indriyaḥ — plný úzkosti.

Překlad

Tehdy Ajāmila uviděl tři zrůdné osoby se znetvořenými tělesnými rysy, divoce vyhlížejícími zkřivenými obličeji a zježenými chlupy na těle, které ho s provazy v rukách přišly odvést do sídla Yamarāje. Pohled na ně ho nesmírně ohromil, a jelikož byl připoutaný ke svému dítěti, hrajícímu si opodál, začal ho hlasitě volat jeho jménem. Se slzami v očích tak Ajāmila nějakým způsobem pronášel svaté jméno Nārāyaṇa.

Význam

Hříšné činnosti páchá člověk tělem, myslí a slovy. Tři sluhové Yamarāje proto přišli Ajāmila odvést do Yamarājova sídla. Ten však naštěstí pronášel čtyři slabiky jména Pána Nārāyaṇa (hari-nāma) — i když měl na mysli svého syna — a proto se tam okamžitě objevili také služebníci Nārāyaṇa, Viṣṇudūtové. Jelikož se Ajāmila nesmírně bál Yamarājových provazů, opakoval Pánovo jméno s očima plnýma slz. Ve skutečnosti však neměl v úmyslu opakovat svaté jméno Nārāyaṇa; chtěl jen zavolat svého syna.

6.1.30

Verš

niśamya mriyamāṇasya
mukhato hari-kīrtanam
bhartur nāma mahārāja
pārṣadāḥ sahasāpatan

Synonyma

niśamya — když slyšeli; mriyamāṇasya — umírajícího člověka; mukhataḥ — z úst; hari-kīrtanam — pronášení svatého jména Nejvyšší Osobnosti Božství; bhartuḥ nāma — svaté jméno jejich Pána; mahā-rāja — ó králi; pārṣadāḥ — společníci Viṣṇua; sahasā — okamžitě; āpatan — přišli.

Překlad

Můj milý králi, jakmile Viṣṇudūtové, služebníci Viṣṇua, uslyšeli umírajícího Ajāmila volat svaté jméno jejich Pána — pronášené bez přestupků, protože Ajāmila volal v naprosté úzkosti — ihned byli u něho.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává: hari-kīrtanaṁ niśamyāpatan, katham-bhūtasya bhartur nāma bruvataḥ — služebníci Pána Viṣṇua přišli, protože Ajāmila pronášel svaté jméno Nārāyaṇa. Nebrali v úvahu, proč to dělal. Ajāmila ve skutečnosti při volání jména Nārāyaṇa myslel na svého syna, ale protože ho služebníci Pána Viṣṇua, Viṣṇudūtové, slyšeli opakovat Pánovo jméno, ihned ho přišli ochránit. Hari-kīrtan je ve skutečnosti určen pro oslavování svatého jména, podoby, zábav a vlastností Pána. Ajāmila ovšem neoslavoval Pánovu podobu, vlastnosti či příslušenství; pouze pronášel svaté jméno. I to však stačilo, aby se očistil od všech hříšných činností. Jakmile Viṣṇudūtové uslyšeli volání jména svého Pána, okamžitě přišli. Śrīla Vijayadhvaja Tīrtha v této souvislosti poznamenává: anena putra-sneham antareṇa prācīnādṛṣṭa-balād udbhūtayā bhaktyā bhagavan-nāma-saṅkīrtanaṁ kṛtam iti jñāyate. “Ajāmila opakoval jméno Nārāyaṇa vlivem nesmírné připoutanosti ke svému synovi. Díky své příznivé minulosti, kdy vykonával oddanou službu Nārāyaṇovi, však přesto pronášel svaté jméno, zjevně v postoji dokonalé oddané služby a bez přestupků.”

6.1.31

Verš

vikarṣato ’ntar hṛdayād
dāsī-patim ajāmilam
yama-preṣyān viṣṇudūtā
vārayām āsur ojasā

Synonyma

vikarṣataḥ — vytahující; antaḥ hṛdayāt — ze srdce; dāsī-patim — manžela prostitutky; ajāmilam — Ajāmila; yama-preṣyān — poslové Yamarāje; viṣṇu-dūtāḥ — služebníci Pána Viṣṇua; vārayām āsuḥ — zakázali; ojasā — hromovými hlasy.

Překlad

Služebníci Yamarāje chtěli vytáhnout duši z hloubi srdce Ajāmila, manžela prostitutky, ale poslové Pána Viṣṇua, Viṣṇudūtové, jim to hromovými hlasy zakázali.

Význam

Vaiṣṇavu — toho, kdo se odevzdal lotosovým nohám Pána Viṣṇua — neustále chrání Viṣṇuovi služebníci. Jelikož Ajāmila volal svaté jméno Nārāyaṇa, nejenže za ním Viṣṇudūtové ihned přišli, ale navíc okamžitě nařídili Yamadūtům, aby se ho nedotýkali. Pronikavými hlasy jim pohrozili, že budou-li se i nadále snažit vytáhnout Ajāmilovu duši z jeho srdce, čeká je trest. Služebníci Yamarāje mají pravomoc nad všemi hříšnými živými bytostmi, ale poslové Pána Viṣṇua, Viṣṇudūtové, mohou potrestat každého — včetně Yamarāje — jestliže ukřivdí vaiṣṇavovi.

Materialističtí vědci nevědí, kde v těle mohou se svými hmotnými přístroji najít duši, ale tento verš jasně vysvětluje, že duše se nachází v hloubi srdce (hṛdaya). Srdce bylo to místo, odkud se Yamadūtové snažili vytáhnout duši Ajāmila. Dále se dozvídáme, že Nadduše, Pán Viṣṇu, rovněž sídlí v srdci (īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati). V Upaniṣadách je řečeno, že Nadduše a individuální duše žijí na stejném stromě těla jako dva ptačí přátelé. Nadduše je označována jako přítel, protože Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je k původní, individuální duši tak laskavý, že ji při jejím převtělování z jednoho těla do druhého doprovází. Navíc pro ni prostřednictvím māyi vytváří další tělo, které odpovídá její touze a karmě.

Srdce je mechanické zařízení. Pán říká v Bhagavad-gītě (18.61):

īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ
hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati
bhrāmayan sarva-bhūtāni
yantrārūḍhāni māyayā

“Nejvyšší Pán sídlí v srdci každého, ó Arjuno, a řídí putování všech živých bytostí, které jsou usazené jakoby na stroji vytvořeném z hmotné energie.” Yantra znamená “stroj”, jako například automobil. Řidičem stroje v podobě těla je individuální duše, která je zároveň jeho pánem a majitelem, ale svrchovaným majitelem je Nejvyšší Osobnost Božství. Tělo vytváří māyā (karmaṇā daiva-netreṇa) a podle toho, jak živá bytost jedná v tomto životě, pro ni bude vytvořen další stroj; znovu pod dozorem daivī māyi (daivī hy eṣā guṇamayī mama māyā duratyayā). Ve vhodnou dobu bude neprodleně zvoleno další tělo a individuální duše se společně s Nadduší přemístí do tohoto příslušného tělesného stroje. Tak probíhá převtělování. Během přechodu duše z jednoho těla do druhého ji odvedou služebníci Yamarāje do určitého pekla (naraka), aby si zvykla na podmínky, ve kterých bude žít ve svém příštím těle.

6.1.32

Verš

ūcur niṣedhitās tāṁs te
vaivasvata-puraḥsarāḥ
ke yūyaṁ pratiṣeddhāro
dharma-rājasya śāsanam

Synonyma

ūcuḥ — odpověděli; niṣedhitāḥ — na zákaz; tān — služebníkům Pána Viṣṇua; te — oni; vaivasvata — Yamarāje; puraḥ-sarāḥ — pomocníci, poslové; ke — kdo; yūyam — vy všichni; pratiṣed-dhāraḥ — kteří vzdorujete; dharma-rājasya — krále náboženských zásad, Yamarāje; śāsanam — vládní pravomoci.

Překlad

Když služebníci Yamarāje, syna boha Slunce, slyšeli tento zákaz, odpověděli: Kdo jste, pánové, že se opovažujete vzdorovat pravomoci Yamarāje?

Význam

Podle svých hříšných činností spadal Ajāmila do pravomoci Yamarāje, svrchovaného soudce, jenž je pověřen posuzováním hříchů živých bytostí. Yamarājovi služebníci byli překvapeni, když slyšeli zákaz dotýkat se Ajāmila, protože jim dosud nikdo ve třech světech ve vykonávání jejich povinnosti nebránil.

6.1.33

Verš

kasya vā kuta āyātāḥ
kasmād asya niṣedhatha
kiṁ devā upadevā yā
yūyaṁ kiṁ siddha-sattamāḥ

Synonyma

kasya — čí služebníci; vā — nebo; kutaḥ — odkud; āyātāḥ — přicházíte; kasmāt — z jakého důvodu; asya — (odvedení) tohoto Ajāmila; niṣedhatha — zakazujete; kim — zdali; devāḥ — polobozi; upadevāḥ — nižší polobozi; yāḥ — kdo; yūyam — vy všichni; kim — zdali; siddha-sat-tamāḥ — nejlepší z dokonalých bytostí, čistí oddaní.

Překlad

Drazí pánové, čí jste služebníci, odkud přicházíte a proč nám zakazujete dotýkat se Ajāmilova těla? Jste polobozi z nebeských planet, nižší polobozi, nebo nejlepší z oddaných?

Význam

Nejvýznamnějším slovem v tomto verši je siddha-sattamāḥ, které znamená “nejlepší z dokonalých”. V Bhagavad-gītě (7.3) je řečeno: manuṣyāṇāṁ sahasreṣu kaścid yatati siddhaye — z miliónů osob se možná jedna snaží stát siddhou, dokonalou neboli seberealizovanou. Seberealizovaná osoba ví, že není tělo, ale duše (ahaṁ brahmāsmi). V současné době si této skutečnosti není prakticky nikdo vědom, ale kdo to pochopí, dosáhne dokonalosti, a proto se nazývá siddha. Když člověk pochopí, že duše je nedílnou částí nejvyšší duše, a zaměstná se tedy oddanou službou nejvyšší duši, stane se siddha-sattamou. Tehdy je připraven žít na vaikuṇṭhských planetách nebo na Kṛṣṇaloce. Slovo siddha-sattama se tedy vztahuje na osvobozeného, čistého oddaného.

Jelikož jsou Yamadūtové služebníky Yamarāje, který je rovněž jedním ze siddha-sattamů, věděli, že siddha-sattama stojí výše než polobozi a nižší polobozi — stojí nad všemi živými bytostmi v hmotném světě. Proto se ptali, proč přišli Viṣṇudūtové tam, kde umíral hříšný člověk.

Je třeba si také povšimnout toho, že Ajāmila ještě nebyl po smrti, neboť Yamadūtové se teprve snažili vytáhnout duši z jeho srdce. Nemohli si ji však odvést, a Ajāmila tedy ještě nebyl mrtev. To se ukáže v dalších verších. Když se Yamadūtové dohadovali s Viṣṇudūty, Ajāmila byl pouze v bezvědomí. Debata měla rozhodnout, kdo má na jeho duši nárok.

6.1.34-36

Verš

sarve padma-palāśākṣāḥ
pīta-kauśeya-vāsasaḥ
kirīṭinaḥ kuṇḍalino
lasat-puṣkara-mālinaḥ

sarve ca nūtna-vayasaḥ
sarve cāru-caturbhujāḥ
dhanur-niṣaṅgāsi-gadā-
śaṅkha-cakrāmbuja-śriyaḥ

diśo vitimirālokāḥ
kurvantaḥ svena tejasā
kim arthaṁ dharma-pālasya
kiṅkarān no niṣedhatha

Synonyma

sarve — vy všichni; padma-palāśa-akṣāḥ — s očima podobnýma okvětním lístkům lotosového květu; pīta — žluté; kauśeya — hedvábné; vāsasaḥ — máte oblečené šaty; kirīṭinaḥ — s helmicemi; kuṇḍalinaḥ — s náušnicemi; lasat — třpytícími se; puṣkara-mālinaḥ — s girlandou z lotosových květů; sarve — vy všichni; ca — také; nūtna-vayasaḥ — velice mladí; sarve — vy všichni; cāru — velice krásné; catuḥ-bhujāḥ — se čtyřmi pažemi; dhanuḥ — luk; niṣaṅga — toulec šípů; asi — meč; gadā — kyj; śaṅkha — lastura; cakra — disk; ambuja — lotos; śriyaḥ — ozdobené s; diśaḥ — všechny strany; vitimira — bez temnoty; ālokāḥ — neobyčejné světlo; kurvantaḥ — projevujete; svena — svou vlastní; tejasā — září; kim artham — za jakým účelem; dharma-pālasya — Yamarāje, ochránce náboženských zásad; kiṅkarān — služebníkům; naḥ — nám; niṣedhatha — zakazujete.

Překlad

Služebníci Yamarāje řekli: Vaše oči jsou jako okvětní lístky lotosových květů. V žlutých hedvábných šatech, ozdobeni girlandami z lotosů a s přitažlivými helmicemi a náušnicemi vypadáte všichni velice svěže a mladě. Vaše čtyři dlouhé paže zdobí luky a toulce plné šípů, meče, kyje, lastury, disky a lotosy. Svou neobyčejnou září jste rozptýlili temnotu tohoto místa. Proč nám nyní bráníte, pánové?

Význam

Setkáme-li se s nějakým cizincem, seznámíme se s ním prostřednictvím jeho oděvu, tělesných rysů a chování, a tak můžeme pochopit jeho postavení ještě dříve, než dojde k vzájemnému představení. Když tedy Yamadūtové poprvé spatřili Viṣṇudūty, žasli: “Podle tělesných rysů vypadáte na vznešené, ušlechtilé osobnosti a máte takovou nebeskou moc, že svou září rozptylujete temnotu tohoto hmotného světa. Proč se nám tedy snažíte bránit v konání našich povinností?” Dále bude vysvětleno, že Yamadūtové, služebníci Yamarāje, mylně považovali Ajāmila za hříšného. Nevěděli, že i když byl po celý život hříšný, očistil se neustálým opakováním svatého jména Nārāyaṇa. Jinými slovy, kdo není vaiṣṇava, nemůže pochopit činnosti vaiṣṇavy.

Tyto verše výstižně popisují oděv a tělesné rysy obyvatel Vaikuṇṭhaloky. Obyvatelé Vaikuṇṭhy, jež zdobí girlandy a žluté hedvábné šaty, mají čtyři ruce, v nichž drží různé zbraně. Nápadně tak připomínají Pána Viṣṇua. Mají stejné tělesné rysy jako Nārāyaṇa, protože dosáhli osvobození sārūpya, ale přesto jednají vždy jako služebníci. Všichni obyvatelé Vaikuṇṭhaloky dobře vědí, že jejich Pánem je Nārāyaṇa či Kṛṣṇa a že oni jsou Jeho služebníky. Všichni tedy patří mezi seberealizované duše, které jsou nitya-mukta, věčně osvobozené. Přestože by se mohli prohlašovat za Nārāyaṇa či Viṣṇua, nikdy to nedělají; vždy si jsou vědomi Kṛṣṇy a věrně slouží Pánu. Taková je atmosféra Vaikuṇṭhaloky. Také ten, kdo se učí věrné službě Pánu Kṛṣṇovi prostřednictvím hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, bude neustále pobývat na Vaikuṇṭhaloce a s hmotným světem nebude mít nic společného.

6.1.37

Verš

śrī-śuka uvāca
ity ukte yamadūtais te
vāsudevokta-kāriṇaḥ
tān pratyūcuḥ prahasyedaṁ
megha-nirhrādayā girā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; ukte — osloveni; yamadūtaiḥ — posly Yamarāje; te — oni; vāsudeva-ukta-kāriṇaḥ — kteří jsou neustále připraveni vykonávat pokyny Pána Vāsudeva (jakožto osobní společníci Pána Viṣṇua, kteří získali osvobození sālokya); tān — jim; pratyūcuḥ — odpověděli; prahasya — s úsměvem; idam — toto; megha-nirhrādayā — znějícími jako hřmění mraku; girā — s hlasy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Takto osloveni Yamarājovými posly se služebníci Vāsudeva usmáli a hlasy hlubokými jako hřmění mraků pronesli následující slova.

Význam

Yamadūtové byli překvapeni, že i když byli Viṣṇudūtové slušní, bránili ve vykonání Yamarājova nařízení. Také Viṣṇudūtové byli překvapeni, že Yamadūtové neznali zásady zbožného jednání, přestože se prohlašovali za služebníky Yamarāje, nejvyššího znalce náboženských zásad. Viṣṇudūtové se tedy usmívali, neboť si mysleli: “Co to říkají za nesmysly? Jsou-li skutečně služebníky Yamarāje, měli by vědět, že Ajāmila si nezaslouží, aby ho odvedli.”

6.1.38

Verš

śrī-viṣṇudūtā ūcuḥ
yūyaṁ vai dharma-rājasya
yadi nirdeśa-kāriṇaḥ
brūta dharmasya nas tattvaṁ
yac cādharmasya lakṣaṇam

Synonyma

śrī-viṣṇudūtāḥ ūcuḥ — požehnaní poslové Pána Viṣṇua pravili; yūyam — vy všichni; vai — vskutku; dharma-rājasya — krále Yamarāje, který zná náboženské zásady; yadi — jestliže; nirdeśa-kāriṇaḥ — vykonavatelé příkazů; brūta — mluvte; dharmasya — o náboženských zásadách; naḥ — nám; tattvam — pravdu; yat — to, co; ca — také; adharmasya — bezbožného jednání; lakṣaṇam — příznaky.

Překlad

Požehnaní poslové Pána Viṣṇua, Viṣṇudūtové, pravili: Jste-li skutečně služebníky Yamarāje, musíte nám vysvětlit význam náboženských zásad a příznaky bezbožnosti.

Význam

Tato otázka, kterou Viṣṇudūtové položili Yamadūtům, je velice významná. Služebník musí znát pokyny svého pána. Služebníci Yamarāje prohlašovali, že vykonávají jeho nařízení, a proto je Viṣṇudūtové velice inteligentně požádali, aby popsali příznaky náboženství a bezbožnosti. Vaiṣṇava tyto zásady dobře zná, neboť je důkladně obeznámený s pokyny Nejvyšší Osobnosti Božství. Nejvyšší Pán říká: sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — “Vzdej se všech ostatních druhů náboženství a jen se Mi odevzdej.” Skutečným principem náboženství je tedy odevzdat se Nejvyšší Osobnosti Božství. Všichni ti, kdo se namísto Kṛṣṇovi odevzdávají principům hmotné přírody, jsou bezbožní, bez ohledu na jejich hmotné postavení. Jelikož neznají zásady náboženství, neodevzdávají se Kṛṣṇovi, a proto jsou považováni za hříšné darebáky, nejnižší z lidí a hlupáky zbavené všeho poznání. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (7.15):

na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ
prapadyante narādhamāḥ
māyayāpahṛta-jñānā
āsuraṁ bhāvam āśritāḥ

“Ti ničemové, kteří jsou zcela hloupí, kteří jsou nejnižší z lidí, jimž poznání vzala iluze a kteří přijímají ateistickou povahu démonů, se Mi neodevzdávají.” Kdo se neodevzdal Kṛṣṇovi, nezná skutečný princip náboženství; jinak by se odevzdal.

Otázka Viṣṇudūtů byla velice příhodná. Ten, kdo někoho zastupuje, musí dobře vědět, jaké je poslání oné osoby. Oddaní v hnutí pro vědomí Kṛṣṇy si proto musí být plně vědomi poslání Kṛṣṇy a Pána Caitanyi; jinak budou považováni za hlupáky. Všichni oddaní — a zvláště kazatelé — musí znát filozofii vědomí Kṛṣṇy, aby se během kázání nedostávali do rozpaků a nebyli uráženi.

6.1.39

Verš

kathaṁ svid dhriyate daṇḍaḥ
kiṁ vāsya sthānam īpsitam
daṇḍyāḥ kiṁ kāriṇaḥ sarve
āho svit katicin nṛṇām

Synonyma

katham svit — jakými prostředky; dhriyate — je uvalen; daṇḍaḥ — trest; kim — co; vā — nebo; asya — tohoto; sthānam — místa; īpsitam — žádoucí; daṇḍyāḥ — hodni trestu; kim — zda; kāriṇaḥ — ploduchtiví pracovníci; sarve — všichni; āho svit — nebo zda; katicit — někteří; nṛṇām — z lidí.

Překlad

Jak probíhá trestání druhých? Kdo si skutečně zaslouží trest? Zaslouží si ho všichni karmī, kteří se věnují plodonosným činnostem, nebo jen někteří?

Význam

Ten, v jehož moci je trestat druhé, nemá trestat každého. Existuje nesčetně mnoho živých bytostí, z nichž většina sídlí v duchovním světě a jsou nitya-mukta, věčně osvobozené. Je soudit nepřipadá v úvahu. Pouze malá část živých bytostí — asi jedna čtvrtina — žije v hmotném světě. Z nich se většina — 8 000 000 z 8 400 000 forem života — nachází na nižší úrovni než lidé a nepodléhají trestu, neboť se automaticky vyvíjejí podle zákonů hmotné přírody. Lidské bytosti, které mají pokročilé vědomí, jsou zodpovědné, ale ne všechny mohou být trestány. Ti, kdo vykonávají pokročilé zbožné činnosti, se trestu vymykají; podléhají mu pouze ti, kdo holdují hříšným činnostem. Viṣṇudūtové se proto konkrétně ptali, kdo si zaslouží trest a kdo nikoliv, a proč bylo Yamarājovi dáno právo o tom rozhodovat. Podle čeho má být člověk souzen? Jaký je základní princip autority? To jsou otázky, které Viṣṇudūtové položili.

6.1.40

Verš

yamadūtā ūcuḥ
veda-praṇihito dharmo
hy adharmas tad-viparyayaḥ
vedo nārāyaṇaḥ sākṣāt
svayambhūr iti śuśruma

Synonyma

yamadūtāḥ ūcuḥ — služebníci Yamarāje řekli; veda — čtyřmi Vedami (Sāma, Yajur, Ṛg a Atharva); praṇihitaḥ — předepsané; dharmaḥ — náboženské principy; hi — vskutku; adharmaḥ — principy bezbožnosti; tat-viparyayaḥ — opak toho (to, co není podloženo příkazy Ved); vedaḥ — Vedy, knihy poznání; nārāyaṇaḥ sākṣāt — přímo Nejvyšší Osobnost Božství (jelikož jsou slovy Nārāyaṇa); svayam-bhūḥ — samozrozené, soběstačné (neboť vycházejí pouze z dechu Nārāyaṇa a nelze se jim naučit od nikoho jiného); iti — takto; śuśruma — slyšeli jsme.

Překlad

Yamadūtové odpověděli: To, co je předepsáno ve Vedách, tvoří dharmu, náboženské principy, a opak toho je bezbožnost. Vedy jsou přímo Nejvyšší Osobnost Božství, Nārāyaṇa, a jsou samozrozené. To jsme slyšeli od Yamarāje.

Význam

Služebníci Yamarāje odpověděli zcela správně. Nevymýšleli si principy náboženství či bezbožnosti, ale místo toho vysvětlili, co slyšeli od autority Yamarāje. Mahājano yena gataḥ sa panthāḥ — je třeba následovat mahājanu, autorizovanou osobu. Yamarāja je jednou z dvanácti autorit. Když tedy jeho služebníci, Yamadūtové, řekli śuśruma (“slyšeli jsme”), odpověděli zcela jasně. Lidé moderní civilizace si vymýšlejí nedokonalé náboženské principy pomocí vlastní spekulace. To není dharma. Nevědí, co je dharma a co adharma. Na počátku Śrīmad-Bhāgavatamu je proto řečeno: dharmaḥ projjhita-kaitavo 'tra — dharma, kterou nepodporují Vedy, je ze śrīmad-bhāgavata-dharmy vyloučená. Bhāgavata-dharma sestává pouze z toho, co je dáno Nejvyšší Osobností Božství. Bhāgavata-dharma je sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — člověk musí přijmout autoritu Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, a odevzdat se Jemu a všemu, co říká. To je dharma. Arjuna si například myslel, že násilí je adharma, a proto odmítal válčit, ale Kṛṣṇa ho pobídl k boji. Arjuna uposlechl Kṛṣṇovy pokyny, a proto je skutečný dharmī, neboť Kṛṣṇův pokyn je dharma. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (15.15): vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ — “Skutečným smyslem poznání (veda) je znát Mě.” Kdo dokonale zná Kṛṣṇu, je osvobozený. V Bhagavad-gītě (4.9) Kṛṣṇa říká:

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dosáhne Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Ten, kdo chápe Kṛṣṇu a řídí se Jeho pokyny, je způsobilý pro návrat domů, zpátky k Bohu. Můžeme učinit závěr, že dharma (náboženství) se vztahuje na to, co přikazují Vedy, a adharma (bezbožnost) na to, co Vedy nepodporují.

Dharma ve skutečnosti není Nārāyaṇovým výtvorem. Vedy uvádějí: asya mahato bhūtasya niśvasitam etad yad ṛg-vedaḥ iti — příkazy dharmy pocházejí z dechu Nārāyaṇa, svrchované živé bytosti. Nārāyaṇa existuje věčně a dýchá věčně, a proto dharma — Nārāyaṇovy příkazy — existuje také věčně. Śrīla Madhvācārya, původní ācārya členů Madhva-Gauḍīya-sampradāyi, říká:

vedānāṁ prathamo vaktā
harir eva yato vibhuḥ
ato viṣṇv-ātmakā vedā
ity āhur veda-vādinaḥ

Transcendentální slova Ved vyšla z úst Nejvyšší Osobnosti Božství. Védské zásady je tedy třeba chápat jako vaiṣṇavské zásady, neboť Viṣṇu je původem Ved. Vedy neobsahují nic než pokyny Viṣṇua, a ten, kdo se řídí védskými zásadami, je vaiṣṇavou. Vaiṣṇava není členem žádného uměle vytvořeného společenství tohoto hmotného světa; vaiṣṇava je skutečný znalec Ved, jak potvrzuje Bhagavad-gītā (vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ).

6.1.41

Verš

yena sva-dhāmny amī bhāvā
rajaḥ-sattva-tamomayāḥ
guṇa-nāma-kriyā-rūpair
vibhāvyante yathā-tatham

Synonyma

yena — kým (Nārāyaṇem); sva-dhāmni — i když ve Svém sídle, v duchovním světě; amī — všechny tyto; bhāvāḥ — projevy; rajaḥ-sattva-tamaḥ-mayāḥ — stvořené prostřednictvím tří kvalit hmotné přírody (vášně, dobra a nevědomosti); guṇa — vlastnosti; nāma — jména; kriyā — činnosti; rūpaiḥ — a s podobami; vibhāvyante — jsou různě projevené; yathā-tatham — přesně tak, jak to má být.

Překlad

Nejvyšší příčina všech příčin, Nārāyaṇa, se nachází ve Svém sídle v duchovním světě, ale přesto ovládá celý vesmírný projev pomocí tří kvalit hmotné přírody — sattva-guṇy, rajo-guṇy a tamo-guṇy. Tak dostávají všechny živé bytosti různé vlastnosti, různá jména (jako například brāhmaṇa, kṣatriya a vaiśya), různé povinnosti podle systému varṇāśramy a různé podoby. Nārāyaṇa je příčinou celého vesmírného projevu.

Význam

Vedy nás informují:

na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate
na tat-samaś cābhyadhikaś ca dṛśyate
parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

(Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8)

Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, je všemohoucí. Má rozmanité energie, a proto může zůstat ve Svém sídle a zároveň bez námahy dohlížet na celý vesmírný projev a ovládat ho prostřednictvím vzájemného působení tří kvalit hmotné přírody — sattva-guṇy, rajo-guṇy a tamo-guṇy. Jejich interakce vytvářejí různé podoby, těla, činnosti a změny, které se projevují dokonalým způsobem. Jelikož je Pán dokonalý, vše se děje tak, jako kdyby na to přímo dohlížel a přímo se toho účastnil. Ateisté, zahalení třemi kvalitami hmotné přírody, však nevidí, že Nārāyaṇa je svrchovaná příčina všech činností. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (7.13):

tribhir guṇamayair bhāvair
ebhiḥ sarvam idaṁ jagat
mohitaṁ nābhijānāti
mām ebhyaḥ param avyayam

“Celý svět, zmatený třemi kvalitami (dobrem, vášní a nevědomostí), nezná Mě, který jsem nad těmito kvalitami a nevyčerpatelný.” Neinteligentní agnostici jsou mohita, oklamáni třemi kvalitami hmotné přírody, a proto nechápou, že Nārāyaṇa, Kṛṣṇa, je svrchovanou příčinou všech činností. Jak uvádí Brahma-saṁhitā (5.1):

īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ
sac-cid-ānanda-vigrahaḥ
anādir ādir govindaḥ
sarva-kāraṇa-kāraṇam

“Kṛṣṇa, Jenž je známý jako Govinda, je nejvyšší vládce. Má věčné, blažené duchovní tělo. Je původem všeho. Nemá žádný jiný původ, neboť je prvotní příčinou všech příčin.”

6.1.42

Verš

sūryo ’gniḥ khaṁ marud devaḥ
somaḥ sandhyāhanī diśaḥ
kaṁ kuḥ svayaṁ dharma iti
hy ete daihyasya sākṣiṇaḥ

Synonyma

sūryaḥ — bůh Slunce; agniḥ — oheň; kham — nebe; marut — vzduch; devaḥ — polobozi; somaḥ — měsíc; sandhyā — večer; ahanī — den a noc; diśaḥ — strany; kam — voda; kuḥ — země; svayam — osobně; dharmaḥ — Yamarāja či Nadduše; iti — takto; hi — vskutku; ete — všichni tito; daihyasya — živé bytosti vtělené do hmotných prvků; sākṣiṇaḥ — svědkové.

Překlad

Slunce, oheň, nebe, vzduch, polobozi, měsíc, večer, den, noc, světové strany, voda, země a Samotná Nadduše jsou svědky činností živé bytosti.

Význam

Členové některých náboženských sekt, zvláště křesťané, nevěří v reakce karmy. Jednou jsme diskutovali s učeným křesťanským profesorem, který argumentoval: “Lidé jsou obvykle potrestáni po vyslechnutí svědků jejich zločinů, ale kde jsou svědkové, kteří by se přičinili o to, aby živá bytost trpěla reakcemi za svou minulou karmu?” Takovému člověku zde odpovídají Yamadūtové. Podmíněná duše si myslí, že jedná potají a že její hříšné činnosti nikdo nevidí, ale z śāster vyplývá, že existuje mnoho svědků, k nimž patří slunce, oheň, nebe, vzduch, měsíc, polobozi, večer, den, noc, světové strany, voda, země a Samotná Nadduše, která sídlí společně s individuální duší v srdci. Kde je jaký nedostatek svědků? Existují svědkové i Nejvyšší Pán, a mnoho živých bytostí je proto posíláno na vyšší nebo nižší planetární soustavy, včetně pekelných planet. Nedochází k žádným nedopatřením, neboť vše je dokonale řízeno správou Nejvyššího Boha (svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca). O svědcích uvedených v tomto verši se zmiňují i jiná védská písma:

āditya-candrāv anilo 'nalaś ca
dyaur bhūmir āpo hṛdayaṁ yamaś ca
ahaś ca rātriś ca ubhe ca sandhye
dharmo 'pi jānāti narasya vṛttam

6.1.43

Verš

etair adharmo vijñātaḥ
sthānaṁ daṇḍasya yujyate
sarve karmānurodhena
daṇḍam arhanti kāriṇaḥ

Synonyma

etaiḥ — všemi těmito (svědky, počínaje bohem Slunce); adharmaḥ — odklon od usměrňujících zásad; vijñātaḥ — je známé; sthānam — správné místo; daṇḍasya — trestu; yujyate — je přijaté jako; sarve — všech; karma-anurodhena — s uvážením vykonaných činností; daṇḍam — trest; arhanti — zasluhují si; kāriṇaḥ — ti, kdo se dopouštějí hříšných činností.

Překlad

Trest si zasluhují ti, o kom tito mnozí svědkové doloží, že se odchýlili od svých předepsaných usměrnění. Každý, kdo se věnuje plodonosnému jednání, podléhá trestu úměrně svým hříšným činům.

6.1.44

Verš

sambhavanti hi bhadrāṇi
viparītāni cānaghāḥ
kāriṇāṁ guṇa-saṅgo ’sti
dehavān na hy akarma-kṛt

Synonyma

sambhavanti — existují; hi — vskutku; bhadrāṇi — příznivé, zbožné činnosti; viparītāni — pravý opak (nepříznivé, hříšné činnosti); ca — také; anaghāḥ — ó obyvatelé Vaikuṇṭhy, kteří jste prosti hříchu; kāriṇām — ploduchtivých pracovníků; guṇa-saṅgaḥ — znečištění třemi kvalitami přírody; asti — je; deha-vān — každý, kdo přijal toto hmotné tělo; na — ne; hi — vskutku; akarma-kṛt — nevykonávající žádné činy.

Překlad

Ó obyvatelé Vaikuṇṭhy, vy jste zcela prosti hříchu, ale všichni ti, kdo žijí v tomto hmotném světě, jsou karmī, ať už jednají zbožně či bezbožně. Mohou jednat oběma způsoby, protože jsou znečištěni třemi kvalitami přírody a musí se chovat podle toho. Kdo přijal hmotné tělo, nemůže být nečinný, a pro každého, kdo jedná pod vlivem kvalit hmotné přírody, je hříšné jednání nevyhnutelné. Všechny živé bytosti v tomto hmotném světě proto podléhají trestu.

Význam

Rozdíl mezi lidskými a ostatními bytostmi spočívá v tom, že člověk by měl jednat podle pokynů Ved. Lidé si bohužel vytvářejí vlastní způsoby jednání a Vedy přehlížejí. Všichni proto páchají hříšné činy a podléhají trestu.

6.1.45

Verš

yena yāvān yathādharmo
dharmo veha samīhitaḥ
sa eva tat-phalaṁ bhuṅkte
tathā tāvad amutra vai

Synonyma

yena — kterou osobou; yāvān — do jaké míry; yathā — jakým způsobem; adharmaḥ — bezbožné činnosti; dharmaḥ — zbožné činnosti; vā — nebo; iha — v tomto životě; samīhitaḥ — vykonané; saḥ — ta osoba; eva — vskutku; tat-phalam — příslušný výsledek toho; bhuṅkte — užívá si nebo trpí; tathā — takto; tāvat — do té míry; amutra — v příštím životě; vai — vskutku.

Překlad

Úměrně rozsahu zbožných či bezbožných činností vykonaných v tomto životě si živá bytost musí užívat nebo vytrpět odpovídající reakce své karmy v životě příštím.

Význam

Bhagavad-gītā (14.18) uvádí:

ūrdhvaṁ gacchanti sattva-sthā
madhye tiṣṭhanti rājasāḥ
jaghanya-guṇa-vṛtti-sthā
adho gacchanti tāmasāḥ

Ti, kdo jednají v kvalitě dobra, budou přemístěni na vyšší planetární soustavy a stanou se polobohy; ti, kdo jednají běžným způsobem a nepáchají příliš hříšné činy, zůstanou v tomto středním planetárním systému a ti, kdo se dopouštějí odporných hříšných činností, musí podstoupit pekelný život.

6.1.46

Verš

yatheha deva-pravarās
trai-vidhyam upalabhyate
bhūteṣu guṇa-vaicitryāt
tathānyatrānumīyate

Synonyma

yathā — stejně jako; iha — v tomto životě; deva-pravarāḥ — ó nejlepší z polobohů; trai-vidhyam — tři druhy charakteristik; upalabhyate — jsou získány; bhūteṣu — mezi všemi živými bytostmi; guṇa-vaicitryāt — kvůli rozmanitosti znečištění třemi kvalitami přírody; tathā — podobně; anyatra — na jiných místech; anumīyate — je vyvozené.

Překlad

Ó nejlepší z polobohů, vidíme tři různé druhy života, jež jsou výsledkem znečištění třemi kvalitami přírody. Živé bytosti jsou proto označovány za klidné, neklidné a hloupé; za šťastné, nešťastné a něco mezi tím, nebo za zbožné, bezbožné a napůl zbožné. Z toho můžeme vyvodit, že v příštím životě budou tyto tři druhy hmotné přírody působit podobně.

Význam

Akce a reakce tří kvalit hmotné přírody můžeme vidět v současném životě. Někteří lidé jsou například velice šťastní, jiní jsou nanejvýš nešťastní a další prožívají smíšené štěstí a neštěstí. To je výsledek jejich minulých styků s kvalitami hmotné přírody — dobrem, vášní a nevědomostí. Jelikož tyto rozmanitosti vidíme v současném životě, můžeme předpokládat, že živé bytosti budou podle svých styků s různými kvalitami hmotné přírody šťastné, nešťastné nebo něco mezi tím i ve svých příštích životech. Nejlépe je tedy se od tří kvalit hmotné přírody odpoutat a být vždy transcendentální vůči jejich znečištění. To je možné jedině tehdy, když se člověk plně zaměstná oddanou službou Pánu. Kṛṣṇa potvrzuje v Bhagavad-gītě (14.26):

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

“Kdo Mi slouží s úplnou oddaností a za žádných okolností se neodchýlí, ten ihned transcenduje kvality hmotné přírody, a tak se dostává na úroveň Brahmanu.” Dokud člověk není plně pohroužený do služby Pánu, podléhá znečištění třemi kvalitami hmotné přírody, a proto musí trpět neštěstím nebo smíšeným štěstím a neštěstím.

6.1.47

Verš

vartamāno ’nyayoḥ kālo
guṇābhijñāpako yathā
evaṁ janmānyayor etad
dharmādharma-nidarśanam

Synonyma

vartamānaḥ — současný; anyayoḥ — minulého a budoucího; kālaḥ — čas; guṇa-abhijñāpakaḥ — umožňuje znát vlastnosti; yathā — stejně jako; evam — takto; janma — život; anyayoḥ — minulých a budoucích životů; etat — tento; dharma — náboženské principy; adharma — principy bezbožnosti; nidarśanam — naznačuje.

Překlad

Stejně jako nynější jaro naznačuje, jaké bylo jaro v minulosti a jaké bude v budoucnosti, tak i tento život plný štěstí, neštěstí nebo směsi obojího svědčí o zbožných a bezbožných činnostech v minulých a budoucích životech.

Význam

Naši minulost a budoucnost není příliš obtížné pochopit, neboť čas podléhá znečištění třemi kvalitami hmotné přírody. Jakmile přijde jaro, automaticky se objeví obvyklá plejáda nejrozmanitějších plodů a květů, a z toho můžeme usoudit, že v minulosti jaro zdobily podobné plody a květy a stejně tomu bude i v budoucnosti. Naše opakované rození a umírání se odehrává v čase a podle vlivu kvalit přírody dostáváme různé druhy těl a jsme vystaveni různým podmínkám.

6.1.48

Verš

manasaiva pure devaḥ
pūrva-rūpaṁ vipaśyati
anumīmāṁsate ’pūrvaṁ
manasā bhagavān ajaḥ

Synonyma

manasā — myslí; eva — vskutku; pure — ve svém sídle či v srdci každého jako Nadduše; devaḥ — polobůh Yamarāja (dīvyatīti devaḥ – ten, kdo neustále září, se nazývá deva); pūrva-rūpam — minulé zbožné či bezbožné podmínky; vipaśyati — dokonale sleduje; anumīmāṁsate — bere v úvahu; apūrvam — budoucí situaci; manasā — svou myslí; bhagavān — kdo je všemocný; ajaḥ — na stejné úrovni jako Pán Brahmā.

Překlad

Všemocný Yamarāja je na stejné úrovni jako Pán Brahmā, neboť zatímco setrvává ve svém sídle či v srdci každého jako Paramātmā, mentálně sleduje minulé činnosti živých bytostí, a tím pádem chápe, jak budou jednat v budoucích životech.

Význam

Yamarāje bychom neměli považovat za obyčejnou živou bytost — je na stejné úrovni jako Pán Brahmā. Dokonale spolupracuje s Nejvyšším Pánem, který sídlí v srdci každého, a milostí Nadduše tedy vidí zevnitř minulost, přítomnost a budoucnost každé živé bytosti. Slovo anumīmāṁsate znamená, že může rozhodnout po poradě s Nadduší. Anu znamená “podle”. Skutečná rozhodnutí ohledně příštích životů živých bytostí činí Nadduše a Yamarāja je vykonává.

6.1.49

Verš

yathājñas tamasā yukta
upāste vyaktam eva hi
na veda pūrvam aparaṁ
naṣṭa-janma-smṛtis tathā

Synonyma

yathā — stejně jako; ajñaḥ — nevědomá živá bytost; tamasā — ve spánku; yuktaḥ — zaměstnaná; upāste — jedná podle; vyaktam — tělo projevené ve snu; eva — jistě; hi — vskutku; na veda — nezná; pūrvam — minulé tělo; aparam — příští tělo; naṣṭa — ztracené; janma-smṛtiḥ — vzpomínky na zrození; tathā — podobně.

Překlad

Stejně jako spící člověk jedná v závislosti na těle projeveném ve snu a pokládá ho za sebe samotného, živá bytost se ztotožňuje se svým současným tělem, které získala za minulé zbožné či bezbožné činy, a nemůže znát své minulé a budoucí životy.

Význam

Člověk jedná hříšně, protože neví, co dělal v minulém životě, že dostal současné hmotně podmíněné tělo, které podléhá trojímu utrpení. Ṛṣabhadeva říká ve Śrīmad-Bhāgavatamu (5.5.4): nūnaṁ pramattaḥ kurute vikarma — člověk poblouzněný touhou po smyslovém požitku se nezdráhá jednat hříšně. Yad indriya-prītaya āpṛṇoti — koná hříšné činy jen pro uspokojení svých smyslů. Na sādhu manye — to není dobré. Yata ātmano 'yam asann api kleśada āsa dehaḥ — kvůli těmto hříšným činům dostane další tělo, ve kterém bude muset trpět tak, jak trpí v současném za své minulé hříšné činnosti.

Je třeba chápat, že ten, kdo nemá védské poznání, jedná vždy bez vědomí toho, co dělal v minulosti, co dělá v současnosti a jak bude trpět v budoucnosti. Je zcela v temnotě. Védský příkaz proto zní: tamasi mā—“Nezůstávej v temnotě.” Jyotir gama — “Snaž se vyjít na světlo.” Světlem je védské poznání, jež může člověk pochopit, když dosáhne kvality dobra nebo ji transcenduje vykonáváním oddané služby duchovnímu mistrovi a Nejvyššímu Pánu. To popisuje Śvetāśvatara Upaniṣad (6.23):

yasya deve parā bhaktir
yathā deve tathā gurau
tasyaite kathitā hy arthāḥ
prakāśante mahātmanaḥ

“Těm velkým duším, které mají absolutní víru v Pána a duchovního mistra, se automaticky vyjeví veškerý smysl védského poznání.” Vedy přikazují: tad-vijñānārthaṁ sa gurum evābhigacchet — člověk musí vyhledat duchovního mistra, který má plné poznání Ved, s vírou se řídit jeho pokyny, a tak se stát oddaným Pána. Pak mu bude poznání Ved zjeveno. Po zjevení védského poznání již živá bytost nemusí zůstávat v temnotě hmotné přírody.

Podle svých styků s kvalitami hmotné přírody — dobrem, vášní a nevědomostí — dostává živá bytost určitý druh těla. Příkladem toho, kdo je ve styku s kvalitou dobra, je kvalifikovaný brāhmaṇa. Takový brāhmaṇa zná minulost, přítomnost i budoucnost, protože odpovědi na své otázky hledá ve védské literatuře a dívá se očima śāster (śāstra-cakṣuḥ). Chápe, jaký byl jeho minulý život, proč je v současném těle a jak se může vysvobodit ze zajetí māyi a nepřijímat další hmotné tělo. To vše je možné, když se člověk nachází v kvalitě dobra. Obvykle jsou však živé bytosti zcela zabředlé v kvalitách vášně a nevědomosti.

Živá bytost v každém případě získává vyšší nebo nižší tělo podle vůle Nejvyšší Osobnosti Božství, Paramātmy. Jak uvádí minulý verš:

manasaiva pure devaḥ
pūrva-rūpaṁ vipaśyati
anumīmāṁsate 'pūrvaṁ
manasā bhagavān ajaḥ

Vše závisí na Bhagavānovi neboli Nezrozeném (ajaḥ). Proč se člověk nesnaží potěšit Bhagavāna, aby získal lepší tělo? Odpovědí je ajñas tamasā — kvůli naprosté nevědomosti. Ten, kdo je v úplné temnotě, nemůže vědět, jaký byl jeho minulý život a jaký bude jeho příští; zajímá se pouze o současné tělo. Osoba v kvalitě nevědomosti, která se zajímá pouze o své současné tělo, je jako zvíře, i když je v lidském těle, neboť nevědomostí zahalené zvíře si myslí, že konečným cílem života a štěstím je co nejvíce se nažrat. Aby lidská bytost věděla o svém minulém životě a způsobu, jak může usilovat o lepší život v budoucnosti, musí mít vzdělání. Existuje dokonce kniha jménem Bhṛgu-saṁhitā, která zjevuje informace o minulém, současném a budoucím životě osob na základě astrologických výpočtů. Nějakým způsobem se člověk musí poučit o své minulosti, přítomnosti a budoucnosti. Ten, kdo se zajímá pouze o své současné tělo a snaží se do nejvyšší míry uspokojovat své smysly, je zcela zabředlý v kvalitě nevědomosti. Zvláště v tomto věku je lidská společnost zahalená kvalitou nevědomosti, a proto každý považuje své současné tělo za vše, bez ohledu na minulost či budoucnost.

6.1.50

Verš

pañcabhiḥ kurute svārthān
pañca vedātha pañcabhiḥ
ekas tu ṣoḍaśena trīn
svayaṁ saptadaśo ’śnute

Synonyma

pañcabhiḥ — s pěti činnými smysly (hlasem, pažemi, nohama, konečníkem a genitáliemi); kurute — vykonává; sva-arthān — své vytoužené cíle; pañca — pět smyslových předmětů (zvuk, podoba, dotek, vůně a chuť); veda — zná; atha — takto; pañcabhiḥ — pěti smysly pro vnímání (poslouchání, dívání se, čichání, ochutnávání a cítění); ekaḥ — jeden; tu — ale; ṣoḍaśena — těmito patnácti složkami a myslí; trīn — třemi druhy zážitků (štěstí, neštěstí a směs obojího); svayam — on, samotná živá bytost; saptadaśaḥ — sedmnáctá složka; aśnute — užívá si.

Překlad

Nad pěti smysly pro vnímání, pěti činnými smysly a pěti smyslovými předměty je jakožto šestnáctý prvek mysl. Nad myslí je sedmnáctý prvek — duše, samotná živá bytost, která si ve spolupráci s ostatními šestnácti sama užívá hmotného světa. Živá bytost prožívá situace trojího druhu—šťastné, nešťastné a smíšené.

Význam

Každý jedná svýma rukama, nohama a dalšími smysly, aby dosáhl určitého cíle podle svých smyšlených představ. Snaží se užívat si pěti smyslových předmětů — podoby, zvuku, chuti, vůně a doteku — aniž by znal skutečný cíl života, kterým je uspokojit Nejvyššího Pána. Kvůli neposlušnosti vůči Nejvyššímu Pánu se živá bytost dostává do hmotných podmínek, a jelikož si nepřeje následovat pokyny Nejvyšší Osobnosti Božství, snaží se zlepšit svou situaci smyšleným způsobem. Nejvyšší Pán je přesto tak laskavý, že Osobně přichází zmatenou živou bytost poučit, jak jednat poslušně a poté se postupně vrátit domů, zpátky k Bohu, kde může dosáhnout věčného, pokojného života plného blaženosti a poznání. Živá bytost má tělo, které je velice složitou kombinací hmotných prvků, a s tímto tělem zápasí sama, jak zde vyjadřují slova ekas tu. Když například někdo bojuje o život v oceánu, musí plavat sám. I když tam plave mnoho jiných lidí a vodních živočichů, musí se o sebe postarat, protože mu nikdo jiný nepomůže. Tento verš proto naznačuje, že sedmnáctá složka, duše, musí jednat sama. I když se snaží vytvořit společnost, přátelství a lásku, nepomůže jí nikdo jiný než Kṛṣṇa, Nejvyšší Pán. Jejím jediným zájmem proto má být, jak uspokojit Kṛṣṇu. To je také to, co Kṛṣṇa chce (sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja). Lidé zmatení hmotnými podmínkami se snaží být jednotní, ale přestože usilují o jednotu mezi lidmi a národy, všechny jejich pokusy jsou marné. Každý musí zápasit o přežití s mnoha prvky přírody sám. Jedinou nadějí živé bytosti je tedy odevzdat se Kṛṣṇovi, jak Kṛṣṇa Sám doporučuje, neboť jedině On ji může vysvobodit z oceánu nevědomosti. Śrī Caitanya Mahāprabhu se proto modlil:

ayi nanda-tanuja kiṅkaraṁ
patitaṁ māṁ viṣame bhavāmbudhau
kṛpayā tava pāda-paṅkaja-
sthita-dhūlī-sadṛśaṁ vicintaya

“Ó Kṛṣṇo, milovaný synu Nandy Mahārāje, jsem Tvůj věčný služebník, ale z nějakého důvodu jsem poklesl do tohoto oceánu nevědomosti, a přestože těžce bojuji, nemohu se zachránit. Vytáhneš-li mě laskavě a umístíš-li mě jako jednu z částeček prachu ke Svým lotosovým nohám, budu zachráněn.”

Bhaktivinoda Ṭhākura zpíval:

anādi karama-phale,

paḍi' bhavārṇava-jale,
taribāre nā dekhi upāya

“Můj milý Pane, nevzpomínám si, kdy a jak jsem poklesl do tohoto oceánu nevědomosti, a nyní nevidím žádný způsob, jak se zachránit.” Měli bychom mít na paměti, že za svůj život si každý zodpovídá sám. Když se individuální živá bytost stane čistým oddaným Kṛṣṇy, bude z oceánu nevědomosti vysvobozena.

6.1.51

Verš

tad etat ṣoḍaśa-kalaṁ
liṅgaṁ śakti-trayaṁ mahat
dhatte ’nusaṁsṛtiṁ puṁsi
harṣa-śoka-bhayārtidām

Synonyma

tat — proto; etat — toto; ṣoḍaśa-kalam — vytvořené ze šestnácti částí (deset smyslů, mysl a pět smyslových předmětů); liṅgam — jemnohmotné tělo; śakti-trayam — důsledek působení tří kvalit hmotné přírody; mahat — nepřekonatelné; dhatte — dává; anusaṁsṛtim — téměř věčné kolování a převtělování do různých druhů těl; puṁsi — živé bytosti; harṣa — radost; śoka — nářek; bhaya — strach; ārti — utrpení; dām — což dává.

Překlad

Jemnohmotné tělo má šestnáct částí — pět poznávacích smyslů, pět činných smyslů, pět předmětů smyslového požitku a mysl — a je důsledkem působení tří kvalit hmotné přírody. Skládá se z nepřekonatelně silných tužeb, a proto způsobuje, že se duše převtěluje z jednoho těla do druhého a podstupuje životy lidí, zvířat a polobohů. Když získá živá bytost tělo poloboha, její život je plný radosti, když obdrží lidské tělo, neustále naříká, a dostane-li tělo zvířete, má vždy strach. Za všech okolností však ve skutečnosti trpí. Její utrpení se nazývá saṁsṛti neboli převtělování v hmotném životě.

Význam

Zde je vysvětlena podstata hmotného podmíněného života. Živá bytost jakožto sedmnáctý prvek život za životem osamoceně zápasí. Tento zápas se nazývá saṁsṛti neboli hmotný podmíněný život. V Bhagavad-gītě je řečeno, že hmotná příroda je nepřekonatelně silná (daivī hy eṣā guṇamayī mama māyā duratyayā). Trápí živou bytost v různých tělech, ale pokud se někdo odevzdá Nejvyšší Osobnosti Božství, vysvobodí se z tohoto zapletení, jak potvrzuje Bhagavad-gītā (mām eva ye prapadyante māyām etāṁ taranti te). Jeho život tak bude úspěšný.

6.1.52

Verš

dehy ajño ’jita-ṣaḍ-vargo
necchan karmāṇi kāryate
kośakāra ivātmānaṁ
karmaṇācchādya muhyati

Synonyma

dehī — vtělená duše; ajñaḥ — bez dokonalého poznání; ajita-ṣaṭ-vargaḥ — jež neovládá smysly pro vnímání a mysl; na icchan — aniž by si přála; karmāṇi — činnosti pro dosažení hmotného prospěchu; kāryate — je nucena vykonávat; kośakāraḥ — housenka bource morušového; iva — jako; ātmānam — sebe; karmaṇā — plodonosnými činnostmi; ācchādya — zahalující; muhyati — je zmatená.

Překlad

Pošetilá vtělená živá bytost, jež nedokáže ovládat své smysly a mysl, je nucena jednat pod vlivem kvalit hmotné přírody, v rozporu se svými touhami. Je jako housenka bource morušového, která z vlastní sliny vytváří kuklu, v níž je potom uvězněná a nemůže se dostat ven. Živá bytost se zaplétá do sítě vlastních plodonosných činností a pak se z ní nedokáže vyprostit. Je proto stále zmatená a opakovaně umírá.

Význam

Jak již bylo vysvětleno, vliv kvalit přírody je velice silný. Živá bytost zapletená v různých druzích plodonosného jednání je jako housenka bource morušového uvězněná v kukle. Dokud se jí nedostane pomoci od Nejvyšší Osobnosti Božství, je pro ni velice těžké se vysvobodit.

6.1.53

Verš

na hi kaścit kṣaṇam api
jātu tiṣṭhaty akarma-kṛt
kāryate hy avaśaḥ karma
guṇaiḥ svābhāvikair balāt

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; kaścit — kdokoliv; kṣaṇam api — ani na okamžik; jātu — kdykoliv; tiṣṭhati — zůstává; akarma-kṛt — bez činnosti; kāryate — je nucen konat; hi — vskutku; avaśaḥ — automaticky; karma — plodonosné činnosti; guṇaiḥ — třemi kvalitami hmotné přírody; svābhāvikaiḥ — které jsou výtvorem jeho sklonů v předchozích životech; balāt — silou.

Překlad

Ani jediná živá bytost nemůže byť jen na okamžik zůstat nečinná. Každý musí jednat podle svého přirozeného sklonu, který odpovídá třem kvalitám hmotné přírody, neboť ten ho nutí počínat si příslušným způsobem.

Význam

Svābhāvika, přirozený sklon živé bytosti, je nejdůležitějším faktorem jednání. Přirozeným sklonem každého je sloužit, neboť každý je věčným služebníkem Boha. Živá bytost chce sloužit, ale jelikož zapomněla na svůj vztah s Nejvyšším Pánem, slouží pod vlivem kvalit hmotné přírody a vytváří si různé formy služby, jako je socialismus, humanitarismus a altruismus. Člověk by však měl být osvícen obsahem Bhagavad-gīty a přijmout pokyn Nejvyšší Osobnosti Božství vzdát se všech přirozených sklonů k hmotné službě pod různými jmény a začít sloužit Pánu. Naším původním sklonem je jednat ve vědomí Kṛṣṇy, jelikož naše skutečná povaha je duchovní. Povinností lidské bytosti je pochopit, že jelikož je svou podstatou duchovní, musí se držet duchovního sklonu a nenechat se unášet hmotnými. Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura proto zpíval:

(miche) māyāra vaśe,

yāccha bhese',
khāccha hābuḍubu, bhāi

“Moji milí bratři, jste unášeni vlnami hmotné energie a trpíte v mnoha nešťastných podmínkách. Někdy se topíte a jindy s vámi tyto vlny hmotné přírody zmítají jako s plavcem, který bojuje o život v oceánu.” Bhaktivinoda Ṭhākura potvrdil, že když živá bytost dospěje k pochopení, že je věčně služebníkem Boha, Kṛṣṇy (kṛṣṇa-dāsa), může tuto tendenci být bičována vlnami māyi změnit ve svou původní, přirozenou tendenci, která je duchovní.

(jīva) kṛṣṇa-dāsa,

ei viśvāsa,
karle ta' āra duḥkha nāi

Když namísto sloužení māyi pod různými jmény člověk zaměří svůj služebnický postoj na Nejvyššího Pána, je v bezpečí a zbaví se všech potíží. Jestliže se díky pochopení dokonalého poznání, které dává Samotný Kṛṣṇa ve védské literatuře, živá bytost v lidské podobě vrátí ke své původní, přirozené tendenci, pak je její život úspěšný.

6.1.54

Verš

labdhvā nimittam avyaktaṁ
vyaktāvyaktaṁ bhavaty uta
yathā-yoni yathā-bījaṁ
svabhāvena balīyasā

Synonyma

labdhvā — když obdrží; nimittam — příčina; avyaktam — neviditelná nebo neznámá živé bytosti; vyakta-avyaktam — projevené a neprojevené, hrubohmotné a jemnohmotné tělo; bhavati — vzniká; uta — jistě; yathā-yoni — jako matka; yathā-bījam — jako otec; sva-bhāvena — přirozenou tendencí; balīyasā — která je velmi mocná.

Překlad

Plodonosné činy, které živá bytost vykonává — ať už zbožné či bezbožné — jsou neviditelnou příčinou pro vyplnění jejích tužeb. Tato příčina je počátkem jejích různých těl. Díky své velké touze se živá bytost rodí v určité rodině a dostává tělo, jež se podobá buď tělu matky, nebo tělu otce. Hrubohmotná a jemnohmotná těla vznikají podle její touhy.

Význam

Hrubohmotné tělo je výtvorem jemnohmotného. Bhagavad-gītā (8.6) uvádí:

yaṁ yaṁ vāpi smaran bhāvaṁ
tyajaty ante kalevaram
taṁ tam evaiti kaunteya
sadā tad-bhāva-bhāvitaḥ

“Každý dospěje právě do toho stavu bytí, na který vzpomíná, když opouští své tělo.” Rozpoložení jemnohmotného těla v okamžiku smrti vytvářejí činnosti těla hrubohmotného. Hrubohmotné tělo tedy jedná během života a jemnohmotné v době smrti. Jemnohmotné tělo, které se nazývá liṅga, “tělo touhy”, je základem pro rozvoj určitého druhu hrubohmotného těla, které se podobá buď tělu matky, nebo tělu otce. V Ṛg Vedě stojí, že jsou-li v době pohlavního styku matčiny výměšky hojnější než otcovy, dítě dostane ženské tělo, a je-li tomu naopak, dostane tělo muže. To jsou subtilní zákony hmotné přírody, které působí podle touhy živé bytosti. Učí-li se živá bytost měnit své jemnohmotné tělo rozvojem vědomí Kṛṣṇy, pak jí v čase smrti toto jemné tělo vytvoří takové hrubé tělo, ve kterém bude oddaným Kṛṣṇy. Pokud je živá bytost ještě dokonalejší, nepřijme další hmotné tělo, ale obdrží okamžitě duchovní tělo, a tak se vrátí domů, zpátky k Bohu. Tak probíhá převtělování duše. Namísto snahy sjednotit lidskou společnost dohodami o smyslovém požitku — což se nemůže nikdy podařit — je tedy zjevně žádoucí učit lidi, jak vyvinout vědomí Kṛṣṇy a vrátit se domů, zpátky k Bohu. To je pravda nyní i v každé době.

6.1.55

Verš

eṣa prakṛti-saṅgena
puruṣasya viparyayaḥ
āsīt sa eva na cirād
īśa-saṅgād vilīyate

Synonyma

eṣaḥ — toto; prakṛti-saṅgena — kvůli stykům s hmotnou přírodou; puruṣasya — živé bytosti; viparyayaḥ — situace zapomnění či nepříjemné postavení; āsīt — stalo se; saḥ — to postavení; eva — vskutku; na — ne; cirāt — trvá dlouhou dobu; īśa-saṅgāt — společností Nejvyššího Pána; vilīyate — je překonáno.

Překlad

Jelikož se živá bytost stýká s hmotnou přírodou, je v nepříjemném postavení, ale pokud se v lidské podobě učí, jak se stýkat s Nejvyšším Pánem, Osobností Božství, nebo Jeho oddaným, může toto postavení překonat.

Význam

Slovo prakṛti znamená “hmotná příroda” a puruṣa se může také vztahovat na Nejvyšší Osobnost Božství. Chce-li se někdo i nadále stýkat s prakṛti, ženskou energií Kṛṣṇy, a být od Kṛṣṇy oddělený iluzí, aby si mohl prakṛti užívat, musí pokračovat ve svém podmíněném životě. Pokud však změní své vědomí a stýká se s Pánem — nejvyšší, původní osobou (puruṣaṁ śāśvatam) — nebo Jeho společníky, může se vyprostit ze zapletení v hmotné přírodě. Bhagavad-gītā (4.9) to potvrzuje: janma karma ca me divyam evaṁ yo vetti tattvataḥ. Člověk musí jen pochopit Nejvyšší Osobu, Kṛṣṇu — Jeho podobu, jméno, činnosti a zábavy. Tak bude moci být neustále v Kṛṣṇově společnosti. Tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti so 'rjuna — po opuštění hrubohmotného těla již taková živá bytost nepřijme další hrubé tělo, ale obdrží duchovní tělo, v němž se vrátí domů, zpátky k Bohu. Tak ukončí své utrpení způsobované stykem s hmotnou energií. Souhrnně řečeno, živá bytost je věčným služebníkem Boha, ale kvůli své touze panovat hmotě přichází do hmotného světa a je poutána hmotnými podmínkami. Osvobození znamená vzdát se tohoto falešného vědomí a obnovit svou původní službu Pánu. Tento návrat k původnímu životu se nazývá mukti, což potvrzuje Śrīmad-Bhāgavatam (muktir hitvānyathā rūpaṁ svarūpeṇa vyavasthitiḥ).

6.1.56-57

Verš

ayaṁ hi śruta-sampannaḥ
śīla-vṛtta-guṇālayaḥ
dhṛta-vrato mṛdur dāntaḥ
satya-vāṅ mantra-vic chuciḥ

gurv-agny-atithi-vṛddhānāṁ
śuśrūṣur anahaṅkṛtaḥ
sarva-bhūta-suhṛt sādhur
mita-vāg anasūyakaḥ

Synonyma

ayam — tato osoba (jménem Ajāmila); hi — vskutku; śruta-sampannaḥ — dobře obeznámená s védským poznáním; śīla — dobrého charakteru; vṛtta — dobrých mravů; guṇa — a dobrých vlastností; ālayaḥ — sídlo; dhṛta-vrataḥ — neochvějný ve vykonávání védských příkazů; mṛduḥ — velmi mírný; dāntaḥ — zcela ovládající mysl a smysly; satya-vāk — vždy pravdomluvný; mantra-vit — znalý správného přednesu védských hymnů; śuciḥ — vždy upravený a čistý; guru — duchovní mistr; agni — bůh ohně; atithi — hosté; vṛddhānām — a staří členové domácnosti; śuśrūṣuḥ — s velkou úctou jim sloužil; anahaṅkṛtaḥ — bez pýchy či falešné prestiže; sarva-bhūta-suhṛt — přátelský ke všem živým bytostem; sādhuḥ — s dobrým chováním (nikdo nemohl nalézt nedostatek v jeho charakteru); mita-vāk — hovořící velmi pozorně, aby nemluvil nesmysly; anasūyakaḥ — bez závisti.

Překlad

Tento brāhmaṇa jménem Ajāmila zpočátku studoval veškerou védskou literaturu. Byl sídlem dobrého charakteru, mravů a vlastností, neochvějný ve vykonávání všech védských příkazů, velmi mírný a jemný a ovládal svou mysl a smysly. Navíc vždy mluvil pravdu, uměl správně pronášet védské mantry a byl také velice čistý. Měl velkou úctu ke svému duchovnímu mistrovi, bohu ohně, hostům a starším členům domácnosti. Netoužil po falešném uznání, byl spravedlivý a laskavý ke všem živým bytostem a měl dobré chování. Nikdy nemluvil nesmysly a nikomu nezáviděl.

Význam

Yamarājovi služebníci, Yamadūtové, vysvětlují, co je skutečná zbožnost a bezbožnost a jakým způsobem se živá bytost zaplétá v tomto hmotném světě. Při popisu příběhu Ajāmilova života uvádějí, že zpočátku byl Ajāmila učeným znalcem védské literatury. Byl dobrého chování, upravený a čistý a ke každému velice laskavý. Měl skutečně všechny dobré vlastnosti a byl na úrovni dokonalého brāhmaṇy. Brāhmaṇa má být dokonale zbožný, dodržovat všechny usměrňující zásady a mít všechny dobré vlastnosti. Tyto verše popisují příznaky zbožnosti. Śrīla Vīrarāghava Ācārya poznamenává, že dhṛta-vrata znamená dhṛtaṁ vrataṁ strī-saṅga-rāhityātmaka-brahmacarya-rūpam. Jinými slovy, Ajāmila dodržoval pravidla celibátu jako dokonalý brahmacārī a byl velice soucitný, pravdomluvný a čistý vně i uvnitř. Jak i přes všechny tyto vlastnosti poklesl a dostal se do situace, kdy mu hrozil Yamarājův trest, je popsáno v následujících verších.

6.1.58-60

Verš

ekadāsau vanaṁ yātaḥ
pitṛ-sandeśa-kṛd dvijaḥ
ādāya tata āvṛttaḥ
phala-puṣpa-samit-kuśān

dadarśa kāminaṁ kañcic
chūdraṁ saha bhujiṣyayā
pītvā ca madhu maireyaṁ
madāghūrṇita-netrayā

mattayā viślathan-nīvyā
vyapetaṁ nirapatrapam
krīḍantam anugāyantaṁ
hasantam anayāntike

Synonyma

ekadā — jednou; asau — tento Ajāmila; vanam yātaḥ — šel do lesa; pitṛ — svého otce; sandeśa — pokyn; kṛt — vykonávající; dvijaḥ — brāhmaṇa; ādāya — sbírat; tataḥ — z lesa; āvṛttaḥ — když se vracel; phala-puṣpa — ovoce a květy; samit-kuśān — dva druhy trávy, zvané samit a kuśa; dadarśa — viděl; kāminam — posedlého chtíčem; kañcit — někoho; śūdram — muže čtvrté třídy, śūdru; saha — společně s; bhujiṣyayā — obyčejnou služebnou či prostitutkou; pītvā — poté, co pili; ca — také; madhu — nektar; maireyam — připravený z květu soma; mada — opojením; āghūrṇita — pohybovaly se; netrayā — její oči; mattayā — opojeni; viślathat-nīvyā — jejíž oděv byl uvolněný; vyapetam — zanechali správného chování; nirapatrapam — aniž by se báli, co tomu řeknou lidé; krīḍantam — užíval si; anugāyantam — zpíval; hasantam — smál se; anayā — s ní; antike — těsně u sebe.

Překlad

Jednou šel tento brāhmaṇa Ajāmila na pokyn svého otce do lesa nasbírat ovoce, květy a dva druhy trávy, zvané samit a kuśa. Cestou domů narazil na śūdru, chtíčem posedlého muže čtvrté třídy, který nestydatě objímal a líbal prostitutku. Śūdra se smál, zpíval a užíval si, jako kdyby na tom, co dělal, nebylo nic špatného. Oba byli opilí; prostitutka v opilosti koulela očima a měla uvolněné šaty. V takovém stavu je Ajāmila uviděl.

Význam

Ajāmila potkal na veřejné cestě muže čtvrté třídy a prostitutku, kteří jsou zde živě popsáni. S opilostí se někdy bylo možné setkat i v minulých věcích, i když to nebylo příliš běžné. V současném věku Kali však tento hřích můžeme vidět všude, protože lidé celého světa pozbyli studu. Když před dávnými časy viděl Ajāmila, dokonalý brahmacārī, opilého śūdru a prostitutku, byl tím poznamenán. Dnes jsou takové hříchy vidět na mnoha místech a musíme si uvědomit, v jakém postavení je student-brahmacārī, který takové věci vidí. Není-li mimořádně pevný v dodržování usměrňujících zásad, je pro něho velice obtížné zůstat klidný. Ten, kdo však začne s velkou vážností praktikovat vědomí Kṛṣṇy, může těmto dráždivým projevům hříchu odolat. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy zakazujeme nedovolený sex, požívání omamných látek, jedení masa a hazardování. V Kali-yuze je pohled na opilou, polonahou ženu, která objímá opilého muže, zcela běžnou záležitostí — zvláště v západních zemích — a ten, kdo takové věci vidí, se pak těžko ovládá. Pokud se však člověk milostí Kṛṣṇy bude držet usměrňujících zásad a zpívat Hare Kṛṣṇa mantru, Kṛṣṇa ho bezpochyby ochrání. Kṛṣṇa říká, že Jeho oddaný nebude nikdy přemožen (kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati). Všichni žáci, kteří praktikují vědomí Kṛṣṇy, by tedy měli věrně dodržovat usměrňující zásady a neustále se soustředit na zpívání svatého jména Pána. Pak se nemusí ničeho obávat. Jinak je člověk ve velice nebezpečném postavení, zvláště v Kali-yuze.

6.1.61

Verš

dṛṣṭvā tāṁ kāma-liptena
bāhunā parirambhitām
jagāma hṛc-chaya-vaśaṁ
sahasaiva vimohitaḥ

Synonyma

dṛṣṭvā — když viděl; tām — ji (prostitutku); kāma-liptena — ozdobenou kurkumou, která probouzí chtivé touhy; bāhunā — paží; parirambhitām — obejmutou; jagāma — dostal se; hṛt-śaya — chtivých tužeb v srdci; vaśam — pod kontrolu; sahasā — náhle; eva — vskutku; vimohitaḥ — omámený iluzí.

Překlad

Śūdra objímal prostitutku paží ozdobenou práškem z kurkumy. Když Ajāmila tuto ženu spatřil, probudily se v jeho srdci spící chtivé touhy a v iluzi se dostal pod jejich kontrolu.

Význam

Je řečeno, že tělo potřené práškem z kurkumy přitahuje chtivé touhy opačného pohlaví. Slovo kāma-liptena vyjadřuje, že śūdrovo tělo bylo ozdobené rozetřenou kurkumou.

6.1.62

Verš

stambhayann ātmanātmānaṁ
yāvat sattvaṁ yathā-śrutam
na śaśāka samādhātuṁ
mano madana-vepitam

Synonyma

stambhayan — snažil se ovládnout; ātmanā — inteligencí; ātmānam — mysl; yāvat sattvam — jak jen mohl; yathā-śrutam — vzpomínáním na pokyny (ohledně celibátu, brahmacaryi, tj. na ženu ani nepohlédnout); na — ne; śaśāka — dokázal; samādhātum — zkrotit; manaḥ — mysl; madana-vepitam — vzrušený Amorem neboli chtivou touhou.

Překlad

Ze všech sil se snažil upamatovat na pokyny śāster, že by se na ženu neměl ani podívat. Za pomoci tohoto poznání a svého intelektu se snažil potlačit chtivé touhy, ale vlivem Amorovy síly v srdci svou mysl nedokázal ovládnout.

Význam

Dokud člověk není velice silný v poznání, trpělivosti a správném tělesném, mentálním a intelektuálním chování, je pro něho nesmírně obtížné ovládnout své chtivé touhy. Jak je popsáno výše, ovládnout je nedokázal dokonce ani plně kvalifikovaný brāhmaṇa, a když viděl muže objímat mladou ženu a dělat prakticky vše, co je zapotřebí k sexu, neubránil se tomu, aby se těmito touhami nechal unést. Není-li člověk pod zvláštní ochranou Nejvyšší Osobnosti Božství prostřednictvím oddané služby, je sebeovládání kvůli tlaku materialistického života nesmírně obtížné.

6.1.63

Verš

tan-nimitta-smara-vyāja-
graha-grasto vicetanaḥ
tām eva manasā dhyāyan
sva-dharmād virarāma ha

Synonyma

tat-nimitta — kvůli pohledu na ni; smara-vyāja — využíval toho, že na ni neustále myslel; graha-grastaḥ — postižený zatměním; vicetanaḥ — zcela zapomněl na své skutečné postavení; tām — o ní; eva — zajisté; manasā — v mysli; dhyāyan — meditoval; sva-dharmāt — od usměrňujících zásad brāhmaṇy; virarāma ha — zcela upustil.

Překlad

Stejně jako podřadná planeta způsobuje zatmění slunce a měsíce, brāhmaṇa pozbyl všechen zdravý rozum. Využíval této situace a neustále na prostitutku myslel. Brzy ji přijal do svého domu jako služebnou a přestal dodržovat všechny usměrňující zásady brāhmaṇů.

Význam

Śukadeva Gosvāmī chce tímto veršem čtenářovi vštípit do mysli, že styky s prostitutkou natolik narušily Ajāmilovo vznešené postavení brāhmaṇy, až zapomněl na všechny své bráhmanské činnosti. Na konci života ho však opakování čtyř slabik jména Nārāyaṇa zachránilo před nejvážnějším nebezpečím pádu. Svalpam apy asya dharmasya trāyate mahato bhayāt — i malá oddaná služba může člověka zachránit před tím největším nebezpečím. Oddaná služba, která začíná zpíváním Pánova svatého jména, je tak mocná, že i když někdo propadne sexu a poklesne tak ze vznešeného postavení brāhmaṇy, může být zachráněn od všech pohrom, bude-li nějakým způsobem zpívat svaté jméno Pána. To je neobyčejná moc Pánova svatého jména. V Bhagavad-gītě je proto doporučeno nezapomenout zpívat svaté jméno ani na okamžik (satataṁ kīrtayanto māṁ yatantaś ca dṛḍha-vratāḥ). V hmotném světě číhá tolik nebezpečí, že člověk může kdykoliv poklesnout ze vznešeného postavení. Pokud si však neustále udržuje čistotu a stálost zpíváním Hare Kṛṣṇa mahā-mantry, bude nepochybně v bezpečí.

6.1.64

Verš

tām eva toṣayām āsa
pitryeṇārthena yāvatā
grāmyair manoramaiḥ kāmaiḥ
prasīdeta yathā tathā

Synonyma

tām — ji (prostitutku); eva — vskutku; toṣayām āsa — snažil se potěšit; pitryeṇa — které získal díky těžké práci svého otce; arthena — penězi; yāvatā — dokud to bylo možné; grāmyaiḥ — hmotnými; manaḥ-ramaiḥ — které těšily její mysl; kāmaiḥ — dary pro potěšení smyslů; prasīdeta — byla spokojená; yathā — aby; tathā — takto.

Překlad

Ajāmila začal utrácet všechny peníze, které zdědil po svém otci, na různé hmotné dary, aby prostitutku potěšil a aby s ním byla stále spokojená. Pro její uspokojení se vzdal všech svých bráhmanských činností.

Význam

Na světě je známo mnoho případů, kdy i očištěný člověk utrácí všechny zděděné peníze, protože ho přitahuje prostitutka. Lov prostitutek je tak odporný, že touha po takovém sexu může člověku zničit charakter a připravit ho o vznešené postavení a všechny peníze. Neoprávněný sex je proto přísně zakázaný. Člověk se má spokojit se svou řádnou manželkou, neboť i malé odchýlení může způsobit chaos. To má mít každý Kṛṣṇy si vědomý gṛhastha vždy na paměti. Má se spokojit s jednou ženou, zpívat Hare Kṛṣṇa mantru a žít v klidu. Jinak může ze svého vznešeného postavení kdykoliv poklesnout, jak dosvědčuje příklad Ajāmila.

6.1.65

Verš

viprāṁ sva-bhāryām aprauḍhāṁ
kule mahati lambhitām
visasarjācirāt pāpaḥ
svairiṇyāpāṅga-viddha-dhīḥ

Synonyma

viprām — dceru brāhmaṇy; sva-bhāryām — svou manželku; aprauḍhām — nepříliš starou (mladou); kule — z rodiny; mahati — ctihodné; lambhitām — danou; visasarja — opustil; acirāt — velice brzy; pāpaḥ — hříšný; svairiṇyā — prostitutky; apāṅga-viddha-dhīḥ — jeho inteligence byla probodnuta chtivým pohledem.

Překlad

Jelikož byla Ajāmilova inteligence probodnuta chtivým pohledem prostitutky, nebohý brāhmaṇa se v její společnosti věnoval hříšným činům. Opustil dokonce svou krásnou mladou ženu, která pocházela ze ctihodné bráhmanské rodiny.

Význam

Každý má obvykle právo zdědit majetek svého otce a rovněž Ajāmila zdědil otcovy peníze. Co s nimi však dělal? Místo aby je použil ve službě Kṛṣṇovi, sloužil jimi prostitutce. Proto byl odsouzen a zasloužil si Yamarājův trest. Jak k tomu došlo? Stal se obětí nebezpečného chtivého pohledu prostitutky.

6.1.66

Verš

yatas tataś copaninye
nyāyato ’nyāyato dhanam
babhārāsyāḥ kuṭumbinyāḥ
kuṭumbaṁ manda-dhīr ayam

Synonyma

yataḥ tataḥ — kdekoliv, jakkoliv; ca — a; upaninye — dostal; nyāyataḥ — zákonně; anyāyataḥ — nezákonně; dhanam — peníze; babhāra — udržoval; asyāḥ — její; kuṭum-binyāḥ — s mnoha syny a dcerami; kuṭumbam — rodinu; manda-dhīḥ — zbavený veškeré inteligence; ayam — tento muž (Ajāmila).

Překlad

I když se tento darebák narodil v bráhmanské rodině, ve společnosti prostitutky ztratil veškerou inteligenci. Nějakým způsobem získával peníze — bez ohledu na to, zda zákonně či nezákonně — a zaopatřoval jimi její syny a dcery.

6.1.67

Verš

yad asau śāstram ullaṅghya
svaira-cāry ati-garhitaḥ
avartata ciraṁ kālam
aghāyur aśucir malāt

Synonyma

yat — protože; asau — tento brāhmaṇa; śāstram ullaṅghya — překračuje zákony dané v śāstrách; svaira-cārī — jedná nezodpovědně; ati-garhitaḥ — nanejvýš zavržený; avartata — trávil; ciram kālam — dlouhý čas; agha-āyuḥ — jehož život byl plný hříšných činností; aśuciḥ — nečistý; malāt — kvůli nečistotě.

Překlad

Tento brāhmaṇa strávil svůj dlouhý život nezodpovědným porušováním všech pravidel svatých písem, žil výstředním způsobem a jedl potravu, kterou připravovala prostitutka. Je proto plný hříchů, nečistý a oddává se zakázaným činnostem.

Význam

Jídlo připravované nečistým, hříšným mužem či ženou—zvláště prostitutkou — je nesmírně nakažlivé. Ajāmila takovou potravu jedl, a proto podléhal Yamarājovu trestu.

6.1.68

Verš

tata enaṁ daṇḍa-pāṇeḥ
sakāśaṁ kṛta-kilbiṣam
neṣyāmo ’kṛta-nirveśaṁ
yatra daṇḍena śuddhyati

Synonyma

tataḥ — proto; enam — jeho; daṇḍa-pāṇeḥ — Yamarāje, který je zplnomocněný trestat; sakāśam — do přítomnosti; kṛta-kilbiṣam — který pravidelně páchal hříšné činy všeho druhu; neṣyāmaḥ — odvedeme; akṛta-nirveśam — který nepodstoupil odčinění; yatra — kde; daṇḍena — trestem; śuddhyati — bude očištěn.

Překlad

Tento muž, Ajāmila, nepodstoupil odčinění. Za jeho hříšný život ho proto musíme odvést před Yamarāje, aby ho potrestal. Tam dostane trest odpovídající rozsahu jeho hříchů, a tak bude očištěn.

Význam

Viṣṇudūtové zakázali Yamadūtům odvést Ajāmila k Yamarājovi, a proto jim Yamadūtové vysvětlovali, že odvedení takového člověka bylo namístě. Jelikož Ajāmila nepodstoupil odčinění za své hříšné činy, musel být odveden k Yamarājovi pro očištění. Člověk, který někoho zavraždil, je hříšný a musí být zabit, neboť jinak bude muset po smrti trpět mnoha hříšnými reakcemi. Yamarājův trest je metodou očištění pro ty největší hříšníky. Yamadūtové proto žádali Viṣṇudūty, aby jim nebránili odvést Ajāmila k Yamarājovi.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k první kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Ajāmilův životní příběh”.

KAPITOLA DRUHÁ

Viṣṇudūtové vysvobozují Ajāmila

6.2.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
evaṁ te bhagavad-dūtā
yamadūtābhibhāṣitam
upadhāryātha tān rājan
pratyāhur naya-kovidāḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī, syn Vyāsadeva, řekl; evam — takto; te — oni; bhagavat-dūtāḥ — služebníci Pána Viṣṇua; yamadūta — služebníky Yamarāje; abhibhāṣitam — co bylo řečeno; upadhārya — vyslechli; atha — potom; tān — jim; rājan — ó králi; pratyāhuḥ — náležitě odpověděli; naya-kovidāḥ — znalí dobrých argumentů či logiky.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Můj milý králi, služebníci Pána Viṣṇua jsou odborníci v logice a předkládání argumentů. Poté, co vyslechli výroky Yamadūtů, odpověděli následovně.

6.2.2

Verš

śrī-viṣṇudūtā ūcuḥ
aho kaṣṭaṁ dharma-dṛśām
adharmaḥ spṛśate sabhām
yatrādaṇḍyeṣv apāpeṣu
daṇḍo yair dhriyate vṛthā

Synonyma

śrī-viṣṇudūtāḥ ūcuḥ — Viṣṇudūtové prohlásili; aho — běda; kaṣṭam — jak je to bolestné; dharma-dṛśām — těch, kdo mají zájem o udržování náboženství; adharmaḥ — bezbožnost; spṛśate — ovlivňuje; sabhām — shromáždění; yatra — kde; adaṇḍyeṣu — na ty, kdo si nezaslouží potrestání; apāpeṣu — kdo jsou bez hříchu; daṇḍaḥ — trest; yaiḥ — kým; dhriyate — je uvalen; vṛthā — zbytečně.

Překlad

Viṣṇudūtové prohlásili: Běda, jak je bolestné, že do shromáždění, kde má být udržováno náboženství, proniká bezbožnost. Došlo to až tak daleko, že ti, kdo mají na starosti ochranu náboženských zásad, zbytečně trestají osobu, která je prostá hříchů a trest si nezaslouží.

Význam

Viṣṇudūtové obvinili Yamadūty, že svým pokusem odvléci Ajāmila k Yamarājovi, aby ho potrestal, porušili náboženské zásady. Yamarāja je autorita pověřená Nejvyšší Osobností Božství posuzovat zbožné a bezbožné činy a trestat lidi, kteří jsou bezbožní. Jsou-li však trestáni lidé, kteří jsou bez poskvrny, je tím celé Yamarājovo shromáždění znečištěné. Tento princip platí nejen na Yamarājově dvoře, ale i v celé lidské společnosti.

V lidské společnosti je povinností královského dvora či vlády náležitě udržovat náboženské zásady. V současném věku, Kali-yuze, jsou bohužel náboženské zásady falšovány a vláda nedokáže správně posoudit, koho je třeba potrestat a koho ne. Je řečeno, že když v Kali-yuze člověk nemůže u soudu platit, spravedlnosti se nedovolá. U soudních dvorů skutečně často dochází k podplácení soudců, aby vynášeli příznivé rozsudky. Představitelé náboženství, kteří káží a šíří hnutí pro vědomí Kṛṣṇy ve prospěch všeho obyvatelstva, jsou někdy zatýkáni a pronásledováni policií a soudy. Viṣṇudūtové jakožto vaiṣṇavové želeli této nanejvýš politováníhodné situace. Z duchovního soucitu ke všem pokleslým duším chodí vaiṣṇavové kázat — v souladu se všemi náboženskými principy — ale vlivem Kali-yugy bohužel dochází k tomu, že tito vaiṣṇavové, kteří zasvětili své životy kázání slávy Pána, jsou někdy pronásledováni a soudně trestáni na základě falešných obvinění z narušování klidu a pořádku.

6.2.3

Verš

prajānāṁ pitaro ye ca
śāstāraḥ sādhavaḥ samāḥ
yadi syāt teṣu vaiṣamyaṁ
kaṁ yānti śaraṇaṁ prajāḥ

Synonyma

prajānām — občanů; pitaraḥ — ochránci, opatrovníci (králové či vládní služebníci); ye — ti, kdo; ca — a; śāstāraḥ — dávají pokyny ohledně zákona a pořádku; sādhavaḥ — obdařeni všemi dobrými vlastnostmi; samāḥ — stejní ke každému; yadi — jestliže; syāt — je; teṣu — mezi nimi; vaiṣamyam — zaujatost; kam — jaké; yānti — půjdou; śaraṇam — útočiště; prajāḥ — občané.

Překlad

Král či vládní úředník musí být tak kvalifikovaný, aby z náklonnosti a lásky k občanům jednal jako jejich otec, opatrovník a ochránce. Má jim dávat dobré rady a pokyny podle standardních písem a stavět se ke každému stejně. Yamarāja tak jedná, neboť je svrchovaným pánem spravedlnosti, a stejně jednají i ti, kdo kráčejí v jeho stopách. Pokud se však takové osoby znečistí a ze zaujatosti potrestají nevinného, kam se potom občané uchýlí, aby o ně bylo postaráno a aby byli v bezpečí?

Význam

Král — nebo v moderní době vláda — má jednat jako opatrovník občanů a učit je pravému cíli života. Lidská podoba je zvláště určena pro realizaci svého vlastního já a svého vztahu s Nejvyšší Osobností Božství, neboť to nelze realizovat ve zvířecí podobě. Povinností vlády je starat se o výchovu všech občanů takovým způsobem, aby postupně dospěli na duchovní úroveň a realizovali sebe samotné a svůj vztah s Bohem. Tímto principem se řídili králové, jako byl Mahārāja Yudhiṣṭhira, Mahārāja Parīkṣit, Pán Rāmacandra, Mahārāja Ambarīṣa a Prahlāda Mahārāja. Vůdčí představitelé vlády musí být velice čestní a zbožní, protože jinak budou státní záležitosti trpět. Nyní bohužel ve jménu demokracie volí darebáci a zloději na nejdůležitější místa ve vládě další darebáky a zloděje. Nedávno se to potvrdilo v Americe, kde občané museli prezidenta veřejně odsoudit a svrhnout z jeho pozice. A to je jen jeden příklad z mnoha. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je natolik důležité, že lidé by si měli být vědomi Kṛṣṇy a nevolit nikoho, kdo si Kṛṣṇy vědom není. Potom ve státě nastane skutečný mír a blahobyt. Když vaiṣṇava vidí nezpůsobilost vlády, má srdce plné soucitu a ze všech sil se snaží situaci očistit šířením hnutí Hare Kṛṣṇa.

6.2.4

Verš

yad yad ācarati śreyān
itaras tat tad īhate
sa yat pramāṇaṁ kurute
lokas tad anuvartate

Synonyma

yat yat — cokoliv; ācarati — koná; śreyān — prvotřídní člověk, který dokonale zná náboženské zásady; itaraḥ — člověk na nižší úrovni; tat tat — to; īhate — činí; saḥ — on (významný člověk); yat — cokoliv; pramāṇam — jako důkaz nebo jako to pravé; kurute — přijímá; lokaḥ — veřejnost; tat — to; anuvartate — následuje.

Překlad

Obyčejní lidé následují příklad vůdce společnosti a napodobují jeho chování. Přijímají jako důkaz vše, co přijímá on.

Význam

I když Ajāmila nepodléhal trestu, Yamadūtové trvali na tom, že ho odvedou k Yamarājovi, aby ho potrestal. To bylo proti náboženským zásadám (adharma). Viṣṇudūtové se obávali, že dovolení takových bezbožných činů by zničilo organizaci celé lidské společnosti. V moderní době se hnutí pro vědomí Kṛṣṇy snaží zavést správné principy řízení společnosti, ale vlády Kali-yugy bohužel tomuto hnutí neposkytují náležitou podporu, neboť jeho hodnotnou službu nedokáží ocenit. Hnutí Hare Kṛṣṇa je ideální hnutí pro zlepšení ubohé úrovně lidské společnosti, a vlády a představitelé veřejnosti ve všech částech světa by ho proto měli podporovat v zájmu celkové nápravy hříšného stavu lidstva.

6.2.5-6

Verš

yasyāṅke śira ādhāya
lokaḥ svapiti nirvṛtaḥ
svayaṁ dharmam adharmaṁ vā
na hi veda yathā paśuḥ

sa kathaṁ nyarpitātmānaṁ
kṛta-maitram acetanam
visrambhaṇīyo bhūtānāṁ
saghṛṇo dogdhum arhati

Synonyma

yasya — jehož; aṅke — na klín; śiraḥ — hlavu; ādhāya — dává; lokaḥ — veřejnost; svapiti — spí; nirvṛtaḥ — v míru; svayam — osobně; dharmam — náboženské zásady nebo cíl života; adharmam — principy bezbožnosti; vā — nebo; na — ne; hi — vskutku; veda — zná; yathā — přesně jako; paśuḥ — zvíře; saḥ — taková osoba; katham — jak; nyarpita-ātmānam — živé bytosti, která se plně odevzdala; kṛta-maitram — s vírou a přátelstvím; acetanam — s nevyvinutým vědomím, hloupé; visrambhaṇīyaḥ — zasluhující si být objektem víry; bhūtānām — živých bytostí; sa-ghṛṇaḥ — kdo cítí se všemi lidmi a přeje jim dobro; dogdhum — působit bolest; arhati — je schopen.

Překlad

Lidé obecně nejsou příliš pokročilí v poznání, na jehož základě by dokázali rozlišovat mezi náboženstvím a bezbožností. Nevinný, nevzdělaný člověk je jako nevědomé zvíře, které pokojně spí s hlavou na klíně svého pána a pevně věří v jeho ochranu. Je-li vůdce skutečně laskavý a zaslouží si, aby mu živé bytosti věřily, jak může potrestat nebo zabít hloupého člověka, který se mu s vírou a přátelskými úmysly plně odevzdal?

Význam

Sanskrtské slovo viśvasta-ghāta označuje toho, kdo zklame či vyvolá ztrátu důvěry. Obyčejní lidé by se měli díky ochraně vlády vždy cítit v bezpečí. Jak politováníhodná je proto vláda, která zklame jejich důvěru a z politických důvodů přivede občany do nesnází! V době dělení Indie jsme viděli, jak machinace politiků znenadání vyvolaly nenávist mezi hinduisty a muslimy, kteří spolu do té doby žili v míru, ale kvůli politice se pak začali navzájem zabíjet. To je příznak Kali-yugy. V tomto věku jsou zvířata chována v dobrých podmínkách a mají plnou důvěru, že je jejich pánové ochrání, ale bohužel jakmile ztloustnou, jsou ihned poslána na jatka. Vaiṣṇavové, jako jsou Viṣṇudūtové, takovou krutost odsuzují. Hříšné lidi, kteří jsou za takové utrpení zodpovědní, čekají pekelné podmínky, jež byly popsány dříve. Ten, kdo zklame důvěru živé bytosti, která se k němu s vírou uchýlí — ať už se jedná o lidskou bytost nebo zvíře — je nesmírně hříšný. Jelikož vláda nyní takovou proradnost netrestá, je celá lidská společnost hrozným způsobem znečištěná. Lidé současného věku jsou proto popsáni jako mandāḥ sumanda-matayo manda-bhāgyā hy upadrutāḥ. V důsledku této hříšnosti jsou lidé zavrženi (mandāḥ), jejich inteligence je zatemněná (sumanda-matayaḥ), jsou to nešťastníci (manda-bhāgyāḥ), a proto jsou neustále znepokojeni mnohými problémy (upadrutāḥ). Taková je jejich situace za tohoto života, a po smrti je čeká trest v pekelných podmínkách.

6.2.7

Verš

ayaṁ hi kṛta-nirveśo
janma-koṭy-aṁhasām api
yad vyājahāra vivaśo
nāma svasty-ayanaṁ hareḥ

Synonyma

ayam — tato osoba (Ajāmila); hi — vskutku; kṛta-nirveśaḥ — podstoupil všechny druhy odčinění; janma — zrození; koṭi — miliónů; aṁhasām — za hříšné činnosti; api — dokonce; yat — protože; vyājahāra — pronesl; vivaśaḥ — v bezmocném stavu; nāma — svaté jméno; svasti-ayanam — prostředek osvobození; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Ajāmila již odčinil všechny své hříšné činy, a to nejen hříchy spáchané v jednom životě, ale v miliónech životů, protože v bezmocném stavu volal svaté jméno Nārāyaṇa. I když ho nepronášel čistě, opakoval ho bez přestupků, a proto je nyní čistý a hoden vysvobození.

Význam

Yamadūtové brali v úvahu pouze Ajāmilův vnější stav. Jelikož byl Ajāmila po celý život nesmírně hříšný, mysleli si, že je třeba ho odvést k Yamarājovi, a nevěděli, že se od reakcí za všechny své hříchy oprostil. Viṣṇudūtové je tedy poučili, že se pronášením čtyř slabik jména Nārāyaṇa v době smrti zbavil všech hříšných reakcí. V této souvislosti cituje Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura následující verše ze smṛti-śāstry:

nāmno hi yāvatī śaktiḥ
pāpa-nirharaṇe hareḥ
tāvat kartuṁ na śaknoti
pātakaṁ pātakī naraḥ

“Když hříšný člověk vysloví pouze jedno svaté jméno Hariho, může odstranit reakce za více hříchů, než dokáže spáchat.” (Bṛhad-viṣṇu Purāṇa)

avaśenāpi yan-nāmni
kīrtite sarva-pātakaiḥ
pumān vimucyate sadyaḥ
siṁha-trastair mṛgair iva

“Pronáší-li někdo svaté jméno Pána — byť v bezmocném stavu nebo aniž by si to přál — všechny reakce za jeho hříšný život zmizí, stejně jako se všechna malá zvířata strachy rozutečou, když zařve lev.” (Garuḍa Purāṇa)

sakṛd uccāritaṁ yena
harir ity akṣara-dvayam
baddha-parikaras tena
mokṣāya gamanaṁ prati

“Kdo jednou vysloví svaté jméno Pána, které sestává ze dvou slabik, ha-ri, má zajištěnou cestu k osvobození.” (Skanda Purāṇa)

To jsou některé z důvodů, proč Viṣṇudūtové nesouhlasili s tím, aby Yamadūtové odvedli Ajāmila na Yamarājův dvůr.

6.2.8

Verš

etenaiva hy aghono ’sya
kṛtaṁ syād agha-niṣkṛtam
yadā nārāyaṇāyeti
jagāda catur-akṣaram

Synonyma

etena — tímto (voláním); eva — vskutku; hi — jistě; aghonaḥ — kdo je zatížen hříšnými reakcemi; asya — tohoto (Ajāmila); kṛtam — vykonané; syāt — je; agha — hříchů; niṣkṛtam — úplné odčinění; yadā — když; nārāyaṇa — ó Nārāyaṇe (jméno jeho syna); āya — prosím, pojď sem; iti — takto; jagāda — vyslovil; catuḥ-akṣaram — čtyři slabiky (nā-rā-ya-ṇa).

Překlad

Viṣṇudūtové pokračovali: I v minulosti — při jídle a jiných příležitostech — volal Ajāmila na svého syna: “Můj milý Nārāyaṇe, prosím tě, pojď sem!” Ačkoliv volal jméno svého syna, vyslovoval čtyři slabiky: nā-rā-ya-ṇa. Jen tím, že takto pronášel jméno Nārāyaṇa, dostatečně odčinil hříšné reakce z miliónů životů.

Význam

Již dříve, když Ajāmila páchal hříšné činnosti pro zaopatření své rodiny, pronášel jméno Nārāyaṇa bez přestupků. Zpívat svaté jméno Pána za účelem odstranění svých hříšných činností neboli hřešit na síle zpívání svatého jména je přestupek (nāmno balād yasya hi pāpa-buddhiḥ). Ale přestože Ajāmila hřešil, nikdy nepronášel svaté jméno Nārāyaṇa proto, aby tyto hříšné činnosti neutralizoval — pouze tak volal na svého syna. Proto bylo jeho volání účinné. Tím, že takto vyslovoval svaté jméno Nārāyaṇa, již zničil hříšné reakce nahromaděné za mnoho a mnoho let. Na počátku byl čistý, a přestože později napáchal mnoho hříšných činů, nedopustil se jediného přestupku, jelikož nepronášel svaté jméno Nārāyaṇa pro jejich odstranění. Ten, kdo neustále opakuje svaté jméno Pána bez přestupků, je vždy čistý. V tomto verši je potvrzeno, že Ajāmila již byl zbaven hříchů, a jelikož volal jméno Nārāyaṇa, bez hříchů také zůstal. Nezáleželo na tom, že volal svého syna; svaté jméno působilo samo o sobě.

6.2.9-10

Verš

stenaḥ surā-po mitra-dhrug
brahma-hā guru-talpa-gaḥ
strī-rāja-pitṛ-go-hantā
ye ca pātakino ’pare

sarveṣām apy aghavatām
idam eva suniṣkṛtam
nāma-vyāharaṇaṁ viṣṇor
yatas tad-viṣayā matiḥ

Synonyma

stenaḥ — ten, kdo krade; surā-paḥ — opilec; mitra-dhruk — ten, kdo se obrátí proti příteli či příbuznému; brahma-hā — kdo zabije brāhmaṇu; guru-talpa-gaḥ — kdo holduje sexu s manželkou svého učitele či gurua; strī — ženy; rāja — krále; pitṛ — otce; go — krav; hantā — vrah; ye — ti, kdo; ca — také; pātakinaḥ — spáchali hříšné činnosti; apare — mnohé jiné; sarveṣām — jich všech; api — ačkoliv; agha-vatām — lidí, kteří se dopustili mnoha hříchů; idam — toto; eva — jistě; su-niṣkṛtam — dokonalé odčinění; nāma-vyāharaṇam — zpívání svatého jména; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; yataḥ — kterým; tat-viṣayā — na toho, kdo zpívá svaté jméno; matiḥ — Jeho pozornost.

Překlad

Zpívání svatého jména Pána Viṣṇua je nejlepším způsobem odčinění pro zloděje zlata a jiných cenností, pro opilce, pro toho, kdo zradí přítele či příbuzného, pro toho, kdo zabije brāhmaṇu, či pro toho, kdo holduje sexu s manželkou svého gurua nebo jiného nadřízeného. Je to také nejlepší metoda odčinění pro vraha žen, krále či vlastního otce, pro toho, kdo poráží krávy, a pro všechny ostatní hříšníky. Prostým zpíváním svatého jména Pána Viṣṇua mohou tito hříšníci upoutat pozornost Nejvyššího Pána, který potom zváží: “Tento člověk zpívá Mé svaté jméno, a proto je Mou povinností ho ochránit.”

6.2.11

Verš

na niṣkṛtair uditair brahma-vādibhis
tathā viśuddhyaty aghavān vratādibhiḥ
yathā harer nāma-padair udāhṛtais
tad uttamaśloka-guṇopalambhakam

Synonyma

na — ne; niṣkṛtaiḥ — procesy odčinění; uditaiḥ — předepsanými; brahma-vādibhiḥ — učenci, jako je Manu; tathā — do té míry; viśuddhyati — očistí se; agha-vān — hříšník; vrata-ādibhiḥ — dodržováním slibů a usměrňujících zásad; yathā — jako; hareḥ — Pána Hariho; nāma-padaiḥ — slabikami svatého jména; udāhṛtaiḥ — vyslovenými; tat — to; uttamaśloka — Nejvyšší Osobnosti Božství; guṇa — transcendentální vlastnosti; upalambhakam — připomíná.

Překlad

Vykonáváním védských obřadů či podstupováním odčinění se hříšní lidé neočistí tolik, jako když jednou vysloví svaté jméno Pána Hariho. I když obřadní odčinění může člověka zbavit hříšných reakcí, neprobudí v něm oddanou službu — na rozdíl od zpívání Pánových jmen, které mu připomene Pánovu slávu, vlastnosti, symboly, zábavy a příslušenství.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura ve svém komentáři uvádí, že zpívání svatého jména Pána má zvláštní význam, který ho odlišuje od védských obřadů pro odčinění vážného, vážnějšího či nejvážnějšího hříšného jednání. Existuje dvacet druhů náboženských písem zvaných dharma-śāstry (počínaje Manu-saṁhitou a Parāśara-saṁhitou), ale zde je zdůrazněno, že i když se dodržováním náboženských zásad těchto písem může hříšník zbavit reakcí za ty nejhříšnější činnosti, nemůže dosáhnout láskyplné služby Pánu. Na druhou stranu když někdo byť jen jednou vysloví svaté jméno Pána, nejenže se ihned oprostí od reakcí za ty největší hříchy, ale zároveň dosáhne úrovně láskyplné služby Nejvyšší Osobnosti Božství, Pánu, který je označován jako uttamaśloka, protože je proslulý Svými slavnými činnostmi. Tak člověk slouží Pánu tím, že vzpomíná na Jeho podobu, vlastnosti a zábavy. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvětluje, že díky Pánově všemocnosti je to vše možné prostým zpíváním Pánova svatého jména. Čeho nelze dosáhnout vykonáváním védských obřadů, lze zpíváním Pánova svatého jména dosáhnout velice snadno. Zpívat svaté jméno a tančit v extázi je tak snadné a vznešené, že pouhým následováním tohoto procesu může člověk získat veškerý prospěch duchovního života. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto prohlašuje: paraṁ vijayate śrī-kṛṣṇa-saṅkīrtanam — “Sláva saṅkīrtanu Śrī Kṛṣṇy!” Saṅkīrtanové hnutí, které jsme založili, nabízí ten nejlepší způsob, jak se očistit od všech hříšných reakcí a okamžitě dospět na úroveň duchovního života.

6.2.12

Verš

naikāntikaṁ tad dhi kṛte ’pi niṣkṛte
manaḥ punar dhāvati ced asat-pathe
tat karma-nirhāram abhīpsatāṁ harer
guṇānuvādaḥ khalu sattva-bhāvanaḥ

Synonyma

na — ne; aikāntikam — úplně očištěné; tat — srdce; hi — protože; kṛte — velice pečlivě vykonané; api — ačkoliv; niṣkṛte — odčinění; manaḥ — mysl; punaḥ — znovu; dhāvati — utíká; cet — jestliže; asat-pathe — po cestě hmotných činností; tat — proto; karma-nirhāram — ukončení reakcí za plodonosné hmotné činnosti; abhīpsatām — pro ty, kdo si skutečně přejí; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; guṇa-anuvādaḥ — neustálé opěvování slávy; khalu — vskutku; sattva-bhāvanaḥ — skutečně očišťující existenci živé bytosti.

Překlad

Obřady pro odčinění, které doporučují náboženská písma, nestačí k úplnému očištění srdce, protože mysl poté znovu utíká k hmotným činnostem. Tomu, kdo se chce osvobodit od reakcí za plodonosné jednání, je proto jako nejdokonalejší způsob odčinění doporučeno zpívat Hare Kṛṣṇa mantru neboli opěvovat jméno, slávu a zábavy Pána. Tak budou ze srdce odstraněny i poslední nečistoty.

Význam

To, co je řečeno v tomto verši, bylo potvrzeno ve Śrīmad-Bhāgavatamu již dříve (1.2.17):

śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ
puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ
hṛdy antaḥ-stho hy abhadrāṇi
vidhunoti suhṛt satām

“Nejvyšší Osobnost Božství Śrī Kṛṣṇa, Jenž dlí jako Paramātmā (Nadduše) v srdci každého a je dobrodincem oddaných, kteří jsou věrní pravdě, zprošťuje srdce oddaného dychtícího po poslechu Jeho poselství touhy po hmotném požitku. Jsou-li poselství Pána správně vyslyšena a přednesena, jsou sama o sobě příznivá.” Jakmile Nejvyšší Pán ví, že někdo oslavuje Jeho jméno, slávu a vlastnosti, Osobně pomáhá odstranit nečistoty ze srdce takové osoby. To je Jeho zvláštní milost. Samotným oslavováním se tedy člověk nejen očistí, ale rovněž dosáhne výsledků zbožných činností (puṇya-śravaṇa-kīrtana). Puṇya-śravaṇa-kīrtana se vztahuje na proces oddané služby. I když významu Pánova jména, zábav či vlastností nerozumíme, očistíme se pouhým nasloucháním o nich nebo jejich opěvováním. Toto očištění se nazývá sattva-bhāvana.

Hlavním cílem lidské bytosti má být očištění své existence a dosažení osvobození. Dokud má živá bytost hmotné tělo, je nečistá. V tomto nečistém, hmotném stavu si nikdo nemůže užívat skutečně blaženého života, i když ho všichni hledají. Śrīmad-Bhāgavatam (5.5.1) proto říká: tapo divyaṁ putrakā yena sattvaṁ śuddhyet — člověk musí podstoupit tapasyu, askezi, aby očistil svou existenci a mohl dospět na duchovní úroveň. Tapasya v podobě zpívání a velebení jména, slávy a vlastností Pána je velice snadným způsobem očištění, prostřednictvím něhož může být každý šťastný. Každý, kdo si přeje úplně očistit své srdce, tedy musí přijmout tento proces. Jiné procesy, jako je karma, jñāna a yoga, srdce dokonale neočistí.

6.2.13

Verš

athainaṁ māpanayata
kṛtāśeṣāgha-niṣkṛtam
yad asau bhagavan-nāma
mriyamāṇaḥ samagrahīt

Synonyma

atha — proto; enam — jeho (Ajāmila); mā — ne; apanayata — snažte se vzít; kṛta — již vykonané; aśeṣa — neomezené; agha-niṣkṛtam — odčinění za jeho hříšné činy; yat — protože; asau — on; bhagavat-nāma — svaté jméno Nejvyšší Osobnosti Božství; mriyamāṇaḥ — když umíral; samagrahīt — pronášel dokonalým způsobem.

Překlad

V okamžiku smrti tento Ajāmila bezmocně a velmi hlasitě volal svaté jméno Pána, Nārāyaṇa. To samotné ho osvobodilo od všech reakcí za jeho hříšný život. Proto se ho, ó služebníci Yamarāje, nesnažte odvést ke svému pánovi, aby na něho uvalil pekelný trest.

Význam

Viṣṇudūtové jakožto vyšší autority dali rozkaz Yamadūtům, kteří nevěděli, že Ajāmila již nepodléhá pekelnému utrpení za své minulé hříchy. I když svatým jménem Nārāyaṇa volal na svého syna, svaté jméno je tak transcendentálně mocné, že byl jeho voláním v okamžiku smrti (ante nārāyaṇa-smṛtiḥ) automaticky osvobozen. Kṛṣṇa potvrzuje v Bhagavad-gītě (7.28):

yeṣāṁ tv anta-gataṁ pāpaṁ
janānāṁ puṇya-karmaṇām
te dvandva-moha-nirmuktā
bhajante māṁ dṛḍha-vratāḥ

“Ti, kdo jednali zbožně v tomto i dřívějších životech, jejichž hříšné činy jsou zcela vymazány a kdo jsou osvobozeni od duality iluze, Mi s odhodláním slouží.” Člověk nemůže dospět na úroveň oddané služby, dokud není zbaven všech hříšných reakcí. Na jiném místě v Bhagavad-gītě (8.5) je řečeno:

anta-kāle ca mām eva
smaran muktvā kalevaram
yaḥ prayāti sa mad-bhāvaṁ
yāti nāsty atra saṁśayaḥ

Když někdo vzpomíná na Kṛṣṇu, Nārāyaṇa, v okamžiku smrti, je bezpochyby způsobilý vrátit se okamžitě domů, zpátky k Bohu.

6.2.14

Verš

sāṅketyaṁ pārihāsyaṁ vā
stobhaṁ helanam eva vā
vaikuṇṭha-nāma-grahaṇam
aśeṣāgha-haraṁ viduḥ

Synonyma

sāṅketyam — jako označení; pārihāsyam — žertem; vā — nebo; stobham — jako hudební pobavení; helanam — nedbale; eva — jistě; vā — nebo; vaikuṇṭha — Pána; nāma-grahaṇam — zpívání svatého jména; aśeṣa — neomezené; agha-haram — neutralizuje následky hříšného života; viduḥ — pokročilí transcendentalisté vědí.

Překlad

Ten, kdo zpívá svaté jméno Pána, je okamžitě osvobozen od reakcí za neomezené množství hříchů, dokonce i když zpívá nepřímo (aby tím vyjádřil něco jiného), žertem, pro hudební pobavení, nebo i nedbale. To uznávají všichni učenci znalí písem.

6.2.15

Verš

patitaḥ skhalito bhagnaḥ
sandaṣṭas tapta āhataḥ
harir ity avaśenāha
pumān nārhati yātanāḥ

Synonyma

patitaḥ — který spadl; skhalitaḥ — uklouzl; bhagnaḥ — zlámal si kosti; sandaṣṭaḥ — uštknutý; taptaḥ — stižený vysokou horečkou nebo jinými bolestmi; āhataḥ — zraněný; hariḥ — Pán Kṛṣṇa; iti — takto; avaśena — shodou okolností; āha — vysloví; pumān — člověk; na — ne; arhati — zaslouží si; yātanāḥ — pekelné podmínky.

Překlad

Jestliže člověk vysloví svaté jméno Hariho a poté zemře následkem nějaké nehody — například spadne ze střechy, uklouzne na cestě a zláme si kosti, uštkne ho had, dostane bolesti a vysokou horečku nebo je zraněn nějakou zbraní — je okamžitě osvobozen od trestu v pekelných podmínkách, i když je hříšný.

Význam

Jak uvádí Bhagavad-gītā (8.6):

yaṁ yaṁ vāpi smaran bhāvaṁ
tyajaty ante kalevaram
taṁ tam evaiti kaunteya
sadā tad-bhāva-bhāvitaḥ

“Každý dospěje právě do toho stavu bytí, na který vzpomíná, když opouští své tělo.” Ten, kdo je zvyklý zpívat Hare Kṛṣṇa mantru, bude přirozeně zpívat Hare Kṛṣṇa také tehdy, když ho potká nějaká nehoda. I když na to však někdo není zvyklý, vysloví-li nějakým způsobem svaté jméno Pána (Hare Kṛṣṇa) při smrtelné nehodě, zachrání se od pekelného života po smrti.

6.2.16

Verš

gurūṇāṁ ca laghūnāṁ ca
gurūṇi ca laghūni ca
prāyaścittāni pāpānāṁ
jñātvoktāni maharṣibhiḥ

Synonyma

gurūṇām — těžké; ca — a; laghūnām — lehké; ca — také; gurūṇi — těžké; ca — a; laghūni — lehké; ca — také; prāyaścittāni — procesy odčinění; pāpānām — hříšných činností; jñātvā — s dokonalým poznáním; uktāni — byly předepsány; mahā-ṛṣibhiḥ — velkými mudrci.

Překlad

Autority, jimiž jsou učenci a mudrci, po pečlivém studiu zjistily, že nejtěžší hříchy si je třeba odpykat těžkými procesy a lehčí hříchy lehčími procesy odčinění. Zpívání Hare Kṛṣṇa mantry však ničí následky všech hříšných činností bez ohledu na to, zda jsou těžké nebo lehké.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti vypráví příběh o tom, jak byl Sāmba zachráněn před trestem Kuruovců. Sāmba se zamiloval do Duryodhanovy dcery, a jelikož podle kšatrijského zvyku nemůže nikdo získat dceru kṣatriyi, dokud neprokáže svou rytířskou odvahu, Sāmba ji unesl. Kuruovci ho kvůli tomu zajali. Pán Balarāma ho později přišel zachránit a nastal spor ohledně Sāmbova propuštění. Když tento spor nebyl vyřešen, Balarāma ukázal Svou sílu takovým způsobem, že se celý Hastināpur třásl a byl málem zničen jako při velkém zemětřesení. Poté bylo vše urovnáno a Sāmba se s Duryodhanovou dcerou oženil. Z toho plyne, že se máme odevzdat Kṛṣṇa-Balarāmovi, Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, Jehož ochranná moc je tak velká, že se jí nic v hmotném světě nevyrovná. Budeme-li zpívat jména Hariho, Kṛṣṇy, Balarāma nebo Nārāyaṇa, reakce za naše hříchy, ať už jsou jakkoliv těžké, budou okamžitě překonány.

6.2.17

Verš

tais tāny aghāni pūyante
tapo-dāna-vratādibhiḥ
nādharmajaṁ tad-dhṛdayaṁ
tad apīśāṅghri-sevayā

Synonyma

taiḥ — těmi; tāni — ty všechny; aghāni — hříšné činnosti a jejich výsledky; pūyante — jsou zničeny; tapaḥ — askeze; dāna — dobročinnost; vrata-ādibhiḥ — sliby a dalšími takovými činnostmi; na — ne; adharma-jam — vytvořené bezbožnými činy; tat — toho; hṛdayam — srdce; tat — to; api — také; īśa-aṅghri — lotosovým nohám Pána; sevayā — službou.

Překlad

Askezí, dobročinností, sliby a dalšími podobnými metodami může člověk neutralizovat reakce za hříšný život, ale tyto zbožné činnosti nemohou vykořenit hmotné touhy z jeho srdce. Kdo však slouží lotosovým nohám Osobnosti Božství, je od všech takových nečistot okamžitě oproštěn.

Význam

Śrīmad-Bhāgavatam (11.2.42) uvádí: bhaktiḥ pareśānubhavo viraktir anyatra ca — oddaná služba je tak mocná, že ten, kdo ji vykonává, je okamžitě osvobozen od všech hříšných tužeb. Všechny touhy v tomto hmotném světě jsou hříšné, protože hmotná touha znamená smyslový požitek, se kterým se vždy pojí více či méně hříšné jednání. Čistá bhakti je však anyābhilāṣitā-śūnya — prostá hmotných tužeb, jež jsou výsledkem karmy a jñāny. Kdo vykonává oddanou službu, nemá již žádné hmotné touhy, a to znamená, že překonal hříšný život. S hmotnými touhami je třeba zcela skoncovat. Jinak dojde k tomu, že i když se člověk prostřednictvím askeze a dobročinnosti načas osvobodí od hříchu, stejné touhy se objeví znovu, protože jeho srdce je nečisté. Bude proto opět jednat hříšně a trpět.

6.2.18

Verš

ajñānād athavā jñānād
uttamaśloka-nāma yat
saṅkīrtitam aghaṁ puṁso
dahed edho yathānalaḥ

Synonyma

ajñānāt — z nevědomosti; athavā — nebo; jñānāt — s poznáním; uttamaśloka — Nejvyšší Osobnosti Božství; nāma — svaté jméno; yat — to, co; saṅkīrtitam — zpívané; agham — hřích; puṁsaḥ — člověka; dahet — spálí na prach; edhaḥ — suchou trávu; yathā — stejně jako; analaḥ — oheň.

Překlad

Tak jako oheň spálí na prach suchou trávu, svaté jméno Pána, ať už pronášené vědomě či nevědomě, bezpochyby spálí na prach všechny reakce za hříšné činnosti.

Význam

Oheň bude pálit bez ohledu na to, zda s ním zachází nevinné dítě nebo ten, kdo si je dobře vědom jeho moci. Jestliže například někdo zapálí pole slámy nebo suché trávy, tráva shoří, ať už to učinil dospělý člověk, který sílu ohně zná, nebo dítě, které ji nezná. Stejně tak sílu zpívání Hare Kṛṣṇa mantry člověk může nebo nemusí znát, ale bude-li zpívat svaté jméno, osvobodí se od všech hříšných reakcí.

6.2.19

Verš

yathāgadaṁ vīryatamam
upayuktaṁ yadṛcchayā
ajānato ’py ātma-guṇaṁ
kuryān mantro ’py udāhṛtaḥ

Synonyma

yathā — stejně jako; agadam — lék; vīrya-tamam — velice mocný; upayuktam — řádně užívaný; yadṛcchayā — nějakým způsobem; ajānataḥ — člověkem, který postrádá poznání; api — dokonce; ātma-guṇam — svou sílu; kuryāt — projeví; mantraḥ — Hare Kṛṣṇa mantra; api — také; udāhṛtaḥ — pronášená.

Překlad

Jestliže někdo užívá nebo je donucen užívat určitý lék, aniž by věděl o jeho účincích, lék bude přesto působit, neboť jeho účinnost nezávisí na vědomostech pacienta. Stejně tak zpívání svatého jména Pána — ať už vědomé či nevědomé — bude velice účinné, i když člověk nezná jeho hodnotu.

Význam

V západních zemích, kde se hnutí Hare Kṛṣṇa šíří, si učenci a další myslitelé uvědomují jeho účinnost. Například dr. J. Stillsona Judaha toto hnutí velice přitahuje, protože na vlastní oči viděl, jak mění hippies propadlé drogám v čisté vaiṣṇavy, kteří se dobrovolně stávají služebníky Kṛṣṇy a celého lidstva. Ještě před několika lety tito hippies neznali Hare Kṛṣṇa mantru, ale nyní ji zpívají a stávají se čistými vaiṣṇavy. Osvobozují se tak od všech hříšných činností, jako je nedovolený sex, požívání omamných látek, jedení masa a hazardování. To je praktický důkaz účinnosti hnutí Hare Kṛṣṇa, kterou tento verš podporuje. Hodnotu Hare Kṛṣṇa mantry člověk může nebo nemusí znát, ale bude-li ji nějakým způsobem zpívat, okamžitě se očistí, podobně jako ten, kdo si vezme silný lék, pocítí jeho účinky, ať už si ho vzal vědomě či nevědomě.

6.2.20

Verš

śrī-śuka uvāca
ta evaṁ suvinirṇīya
dharmaṁ bhāgavataṁ nṛpa
taṁ yāmya-pāśān nirmucya
vipraṁ mṛtyor amūmucan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; te — oni (služebníci Pána Viṣṇua); evam — takto; su-vinirṇīya — dokonale určili; dharmam — skutečné náboženství; bhāgavatam — co se týče oddané služby; nṛpa — ó králi; tam — jeho (Ajāmila); yāmya-pāśāt — z pout služebníků Yamarāje; nirmucya — osvobodili; vipram — brāhmaṇu; mṛtyoḥ — před smrtí; amūmucan — zachránili.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, když poslové Pána Viṣṇua pomocí logiky a argumentů dokonale posoudili zásady oddané služby, osvobodili Ajāmila z pout Yamadūtů a zachránili ho před bezprostředně hrozící smrtí.

6.2.21

Verš

iti pratyuditā yāmyā
dūtā yātvā yamāntikam
yama-rājñe yathā sarvam
ācacakṣur arindama

Synonyma

iti — takto; pratyuditāḥ — když dostali odpověď (od služebníků Viṣṇua); yāmyāḥ — služebníci Yamarāje; dūtāḥ — poslové; yātvā — odešli; yama-antikam — do sídla Pána Yamarāje; yama-rājñe — králi Yamarājovi; yathā — řádně; sarvam — vše; ācacakṣuḥ — vyložili do nejmenších podrobností; arindama — ó přemožiteli nepřátel.

Překlad

Můj milý Mahārāji Parīkṣite, ó přemožiteli všech nepřátel, když služebníci Yamarāje dostali odpověď od poslů Pána Viṣṇua, odešli za Yamarājem a vyložili mu vše, co se stalo.

Význam

Velmi důležité je zde slovo pratyuditāḥ. Služebníci Yamarāje jsou tak mocní, že nemohou být nikdy nikde zadrženi, ale tentokrát byl jejich plán zmařen a nepodařilo se jim odvést člověka, kterého považovali za hříšného. Ihned se proto vrátili k Yamarājovi a popsali mu vše, k čemu došlo.

6.2.22

Verš

dvijaḥ pāśād vinirmukto
gata-bhīḥ prakṛtiṁ gataḥ
vavande śirasā viṣṇoḥ
kiṅkarān darśanotsavaḥ

Synonyma

dvijaḥ — brāhmaṇa (Ajāmila); pāśāt — z oprátky; vinirmuktaḥ — vysvobozen; gata-bhīḥ — zbaven strachu; prakṛtim gataḥ — přišel k rozumu; vavande — s úctou se poklonil; śirasā — hlavou; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; kiṅkarān — služebníkům; darśana-utsavaḥ — šťastný, že je vidí.

Překlad

Brāhmaṇa Ajāmila, vysvobozený ze smyček Yamarājových služebníků a zbavený strachu, přišel k rozumu a okamžitě vzdal Viṣṇudūtům úctu tím, že sklonil hlavu k jejich lotosovým nohám. Byl nesmírně potěšen jejich přítomností, protože viděl, jak zachránili jeho život z rukou Yamadūtů.

Význam

I vaiṣṇavové jsou Viṣṇudūtové, protože vykonávají příkazy Kṛṣṇy. Pán Kṛṣṇa si velice přeje, aby se Mu všechny podmíněné duše hnijící v hmotném světě odevzdaly, a zachránily se tak před hmotnými bolestmi v tomto životě a pekelným trestem po smrti. Vaiṣṇava se proto snaží přivést podmíněné duše k rozumu. Ti, kdo mají takové štěstí jako Ajāmila, jsou zachráněni Viṣṇudūty neboli vaiṣṇavy a vrátí se domů, zpátky k Bohu.

6.2.23

Verš

taṁ vivakṣum abhipretya
mahāpuruṣa-kiṅkarāḥ
sahasā paśyatas tasya
tatrāntardadhire ’nagha

Synonyma

tam — jeho (Ajāmila); vivakṣum — s touhou promluvit; abhipretya — chápali; mahāpuruṣa-kiṅkarāḥ — služebníci Pána Viṣṇua; sahasā — náhle; paśyataḥ tasya — před jeho očima; tatra — tam; antardadhire — zmizeli; anagha — ó Mahārāji Parīkṣite, který jsi prostý hříchu.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, který jsi prostý hříchu, služebníci Nejvyšší Osobnosti Božství, Viṣṇudūtové, viděli, že jim Ajāmila chce něco říci, a proto náhle zmizeli.

Význam

Śāstry říkají:

pāpiṣṭhā ye durācārā
deva-brāhmaṇa-nindakāḥ
apathya-bhojanās teṣām
akāle maraṇaṁ dhruvam

“Ti, kdo jsou pāpiṣṭha, velice hříšní, a durācāra, špatného chování nebo nečistých zvyků, kdo se staví proti existenci Boha, nemají v úctě vaiṣṇavy a brāhmaṇy a jedí, cokoliv se jim zlíbí, mají zaručenu předčasnou smrt.” Je řečeno, že v Kali-yuze je maximální délka života sto let, ale s tím, jak jsou lidé čím dál pokleslejší, se jejich životy zkracují (prāyeṇālpāyuṣaḥ). Jelikož byl nyní Ajāmila oproštěn od všech hříšných reakcí, život se mu prodloužil, přestože měl bezodkladně zemřít. Když Viṣṇudūtové viděli, že jim chce něco říci, okamžitě zmizeli, aby mu dali příležitost oslavovat Nejvyššího Pána. Nyní byl k oslavování Pána připraven, protože všechny jeho hříšné reakce byly zničeny. Člověk nemůže Pána oslavovat, dokud se zcela neoprostí od všech hříšných činností. To potvrzuje Samotný Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (7.28):

yeṣāṁ tv anta-gataṁ pāpaṁ
janānāṁ puṇya-karmaṇām
te dvandva-moha-nirmuktā
bhajante māṁ dṛḍha-vratāḥ

“Ti, kdo jednali zbožně v tomto i dřívějších životech, jejichž hříšné činy jsou zcela vymazány a kdo jsou osvobozeni od duality iluze, Mi s odhodláním slouží.” Viṣṇudūtové připomněli Ajāmilovi oddanou službu, aby se mohl ihned stát způsobilým k návratu domů, zpátky k Bohu. Aby zvýšili jeho dychtivost oslavovat Pána, zmizeli, a dali mu tak pocítit odloučení v jejich nepřítomnosti. V náladě odloučení je oslavování Pána velice intenzivní.

6.2.24-25

Verš

ajāmilo ’py athākarṇya
dūtānāṁ yama-kṛṣṇayoḥ
dharmaṁ bhāgavataṁ śuddhaṁ
trai-vedyaṁ ca guṇāśrayam

bhaktimān bhagavaty āśu
māhātmya-śravaṇād dhareḥ
anutāpo mahān āsīt
smarato ’śubham ātmanaḥ

Synonyma

ajāmilaḥ — Ajāmila; api — také; atha — poté; ākarṇya — když vyslechl; dūtānām — služebníků; yama-kṛṣṇayoḥ — Yamarāje a Pána Kṛṣṇy; dharmam — skutečné náboženské zásady; bhāgavatam — jak je popisuje Śrīmad-Bhāgavatam neboli týkající se vztahu mezi živou bytostí a Nejvyšší Osobností Božství; śuddham — čisté; trai-vedyam — uvedené ve třech Vedách; ca — také; guṇa-āśrayam — hmotné náboženství, pod vlivem kvalit hmotné přírody; bhakti-mān — čistý oddaný (očištěný od kvalit hmotné přírody); bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; āśu — okamžitě; māhātmya — velebení jména, slávy atd.; śravaṇāt — díky vyslechnutí; hareḥ — Pána Hariho; anutāpaḥ — lítost; mahān — veliká; āsīt — byla; smarataḥ — když vzpomínal; aśubham — všechny neslavné činnosti; ātmanaḥ — které sám vykonal.

Překlad

Po vyslechnutí rozhovoru mezi Yamadūty a Viṣṇudūty Ajāmila pochopil náboženské zásady, které působí pod vládou tří kvalit hmotné přírody a jsou uvedeny ve třech Vedách. Pochopil i transcendentální náboženské zásady, které jsou nad kvalitami hmotné přírody a týkají se vztahu mezi živou bytostí a Nejvyšší Osobností Božství. Vyslechl také velebení jména, slávy, vlastností a zábav Nejvyšší Osobnosti Božství, a tak se stal dokonale čistým oddaným. Vzpomněl si tehdy na své minulé hříšné činnosti a velice jich litoval.

Význam

V Bhagavad-gītě (2.45) řekl Pán Kṛṣṇa Arjunovi:

traiguṇya-viṣayā vedā
nistraiguṇyo bhavārjuna
nirdvandvo nitya-sattva-stho
niryoga-kṣema ātmavān

“Vedy převážně pojednávají o třech kvalitách hmotné přírody. Povznes se nad tyto kvality, ó Arjuno; buď jim transcendentální. Osvoboď se od všech dualit a veškeré úzkosti co se týče zisku a bezpečí a spočívej v Nejvyšším Já.” Védské principy nepochybně určují postupný proces pro dosažení duchovní úrovně, ale bude-li člověk lpět stále jen na těchto principech, nemůže začít žít duchovním životem. Kṛṣṇa proto radil Arjunovi vykonávat oddanou službu, což je proces transcendentálního náboženství. Transcendentální úroveň oddané služby potvrzuje rovněž Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.6). Sa vai puṁsāṁ paro dharmo yato bhaktir adhokṣaje. Bhakti, oddaná služba, je paro dharmaḥ, transcendentální dharma; není to hmotná dharma. Lidé si obvykle myslí, že náboženství se je třeba věnovat pro nějaký hmotný zisk. To může vyhovovat těm, kdo mají zájem o hmotný život, ale kdo má zájem o duchovní život, má být připoután k paro dharmě, náboženským zásadám, jejichž prostřednictvím se člověk stane oddaným Nejvyššího Pána (yato bhaktir adhokṣaje). Náboženství Bhāgavata učí, že Pán a živá bytost jsou věčně spojeni vzájemným vztahem a že povinností živé bytosti je odevzdat se Pánu. Ten, kdo dosáhne úrovně oddané služby, se zbaví všech překážek a bude zcela spokojený (ahaituky apratihatā yayātmā suprasīdati). Ajāmila byl pozdvižen na tuto úroveň, a proto začal bědovat nad svými minulými materialistickými činnostmi a velebit jméno, slávu, podobu a zábavy Nejvyšší Osobnosti Božství.

6.2.26

Verš

aho me paramaṁ kaṣṭam
abhūd avijitātmanaḥ
yena viplāvitaṁ brahma
vṛṣalyāṁ jāyatātmanā

Synonyma

aho — běda; me — moje; paramam — nesmírně; kaṣṭam — ubohé postavení; abhūt — stalo se; avijita-ātmanaḥ — jelikož mé smysly byly neovládnuté; yena — čím; viplāvitam — zničené; brahma — všechny mé bráhmanské vlastnosti; vṛṣalyām — prostřednictvím śūdrāṇī, služebné; jāyatā — rodily se; ātmanā — mnou.

Překlad

Ajāmila řekl: Běda, jak hluboko jsem klesl následkem toho, že jsem byl služebníkem svých smyslů! Poklesl jsem z postavení řádně kvalifikovaného brāhmaṇy a plodil děti v lůně prostitutky.

Význam

Muži z vyšších tříd — brāhmaṇové, kṣatriyové a vaiśyové—neplodí děti v lůnech žen z nižších tříd. Ve védské společnosti je proto zvykem před svatbou přezkoumat horoskop dívky a chlapce a zjistit, zda se k sobě hodí. Védská astrologie vyjevuje podle tří kvalit hmotné přírody, zda se člověk narodil ve vipra-varṇě, kṣatriya-varṇě, vaiśya-varṇě či śūdra-varṇě. To je třeba ověřit, protože manželství mezi chlapcem z vipra-varṇy a dívkou ze śūdra-varṇy je nevhodné; jejich manželský život by byl pro oba utrpením. Chlapec se má tedy oženit s dívkou ze stejné kategorie. To je samozřejmě trai-guṇya, hmotný výpočet na základě Ved, ale jsou-li chlapec a dívka oddaní, není třeba tyto věci brát v úvahu. Oddaný je transcendentální, a manželství oddaných je proto velice šťastnou kombinací.

6.2.27

Verš

dhiṅ māṁ vigarhitaṁ sadbhir
duṣkṛtaṁ kula-kajjalam
hitvā bālāṁ satīṁ yo ’haṁ
surā-pīm asatīm agām

Synonyma

dhik mām — hanba mi; vigarhitam — zavržený; sadbhiḥ — čestnými lidmi; duṣkṛtam — který páchal hříšné činy; kula-kajjalam — který zhanobil celou rodinnou tradici; hitvā — vzdal se; bālām — mladé manželky; satīm — počestné; yaḥ — kdo; aham — já; surāpīm — se ženou, která je zvyklá pít víno; asatīm — necudnou; agām — měl jsem pohlavní styk.

Překlad

Běda, jsem hoden zavržení! Jednal jsem tak hříšně, že jsem zhanobil celou rodinnou tradici. Opustil jsem svou počestnou a krásnou mladou manželku, abych mohl mít pohlavní styk s pokleslou prostitutkou, která je zvyklá pít víno. Hanba mi!

Význam

Tak uvažuje ten, kdo se stává čistým oddaným. Když je někdo milostí Pána a duchovního mistra pozdvižen na úroveň oddané služby, ze všeho nejdříve lituje svého minulého hříšného jednání. To mu pomůže pokročit v duchovním životě. Viṣṇudūtové dali Ajāmilovi příležitost stát se čistým oddaným a povinností čistého oddaného je litovat svých minulých hříšných činností — nedovoleného sexu, požívání omamných látek, jedení masa a hazardování. Nejenže se musí těchto špatných zvyků vzdát, ale musí vždy litovat hříchů, kterých se v minulosti dopustil. To je standard čisté oddanosti.

6.2.28

Verš

vṛddhāv anāthau pitarau
nānya-bandhū tapasvinau
aho mayādhunā tyaktāv
akṛtajñena nīcavat

Synonyma

vṛddhau — staří; anāthau — kteří neměli nikoho, kdo by se o ně staral; pitarau — můj otec a matka; na anya-bandhū — kteří neměli jiného přítele; tapasvinau — kteří podstoupili velké těžkosti; aho — běda; mayā — mnou; adhunā — v tu chvíli; tyaktau — byli opuštěni; akṛta-jñena — nevděčný; nīca-vat — jako ten nejodpornější člověk nízké třídy.

Překlad

Můj otec a matka byli staří a neměli dalšího syna či přítele, který by o ně pečoval. Jelikož jsem se o ně nestaral, žili s velkými těžkostmi. Běda, nevděčně jsem je ponechal v takovém stavu jako odporný člověk nižší třídy.

Význam

Ve védské civilizaci se každý musí starat o brāhmaṇy, starce, ženy, děti a krávy. To je povinnost každého, a zvláště člověka z vyšší třídy. Kvůli stykům s prostitutkou zanechal Ajāmila plnění všech svých povinností — nyní toho lituje a považuje se za zcela pokleslého.

6.2.29

Verš

so ’haṁ vyaktaṁ patiṣyāmi
narake bhṛśa-dāruṇe
dharma-ghnāḥ kāmino yatra
vindanti yama-yātanāḥ

Synonyma

saḥ — taková osoba; aham — já; vyaktam — nyní je jasné; patiṣyāmi — poklesnu; narake — do pekla; bhṛśa-dāruṇe — hrozného; dharma-ghnāḥ — ti, kdo porušují náboženské zásady; kāminaḥ — kdo jsou tolik posedlí chtíčem; yatra — kde; vindanti — podstupují; yama-yātanāḥ — utrpení uložené Yamarājem.

Překlad

Nyní je jasné, že za takové činy musí být hříšník jako já uvržen do pekelných podmínek určených pro ty, kdo porušovali náboženské zásady, a zakoušet nesmírné utrpení.

6.2.30

Verš

kim idaṁ svapna āho svit
sākṣād dṛṣṭam ihādbhutam
kva yātā adya te ye māṁ
vyakarṣan pāśa-pāṇayaḥ

Synonyma

kim — zda; idam — toto; svapne — ve snu; āho svit — nebo; sākṣāt — přímo; dṛṣṭam — viděné; iha — zde; adbhutam — úžasné; kva — kam; yātāḥ — odešli; adya — nyní; te — ti všichni; ye — kteří; mām — mě; vyakarṣan — táhli; pāśa-pāṇayaḥ — s provazy v rukách.

Překlad

Byl to pouhý sen, nebo skutečnost? Viděl jsem muže nahánějící hrůzu s provazy v rukách, kteří mě přišli spoutat a odvléci. Kam se poděli?

6.2.31

Verš

atha te kva gatāḥ siddhāś
catvāraś cāru-darśanāḥ
vyāmocayan nīyamānaṁ
baddhvā pāśair adho bhuvaḥ

Synonyma

atha — potom; te — ty osoby; kva — kam; gatāḥ — odešly; siddhāḥ — osvobozené; catvāraḥ — čtyři osobnosti; cāru-darśanāḥ — nesmírně krásné na pohled; vyāmocayan — osvobodily; nīyamānam — mě, který jsem byl vlečen pryč; baddhvā — spoután; pāśaiḥ — provazy; adhaḥ bhuvaḥ — dolů do pekelné oblasti.

Překlad

A kam zmizely ty čtyři osvobozené a nesmírně krásné osoby, které mě vysvobodily ze zajetí a zachránily před odvlečením dolů do pekla?

Význam

Z popisů v pátém zpěvu jsme se dozvěděli, že pekelné planety se nacházejí v nižší části tohoto vesmíru. Proto jsou nazvány adho bhuvaḥ. Ajāmila chápal, že Yamadūtové přišli z této oblasti.

6.2.32

Verš

athāpi me durbhagasya
vibudhottama-darśane
bhavitavyaṁ maṅgalena
yenātmā me prasīdati

Synonyma

atha — proto; api — ačkoliv; me — mě; durbhagasya — takového nešťastníka; vibudha-uttama — vznešené oddané; darśane — protože jsem viděl; bhavitavyam — jistě jsou; maṅgalena — příznivé činnosti; yena — díky nimž; ātmā — vlastní já; me — mé; prasīdati — prožívá skutečné štěstí.

Překlad

Jsem zajisté odporný lotr a nešťastník, protože jsem se ponořil do oceánu hříšných činů, ale zásluhou svých dřívějších duchovních činností jsem přesto mohl spatřit ony čtyři vznešené osobnosti, které mě přišly zachránit. Díky jejich návštěvě jsem nyní nesmírně šťastný.

Význam

V Caitanya-caritāmṛtě (Madhya 22.54) je řečeno:

’sādhu-saṅga', ’sādhu-saṅga'—sarva-śāstre kaya
lava-mātra sādhu-saṅge sarva-siddhi haya

“Společnost oddaných doporučují všechny śāstry, protože díky jedinému okamžiku v takové společnosti může člověk získat semínko veškeré dokonalosti.” Na počátku svého života byl Ajāmila zajisté velice čistý a stýkal se s oddanými a brāhmaṇy; díky tomuto zbožnému jednání byl proto i v pokleslém stavu inspirovaný dát svému synovi jméno Nārāyaṇa. K tomu byl jistě veden dobrou radou zevnitř, od Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán říká v Bhagavad-gītě (15.15): sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca — “Sídlím v srdci každého a ode Mne pocházejí vzpomínky, poznání i zapomnění.” Pán, který sídlí v srdci každého, je tak laskavý, že nikdy nezapomene na toho, kdo Mu někdy sloužil. Poskytl proto zevnitř Ajāmilovi příležitost dát nejmladšímu synovi jméno Nārāyaṇa, aby z lásky neustále volal: “Nārāyaṇe! Nārāyaṇe!” a byl tak v okamžiku smrti zachráněn z té nejhrozivější a nejnebezpečnější situace. Taková je Kṛṣṇova milost. Guru-kṛṣṇa-prasāde pāya bhakti-latā-bīja — milostí gurua a Kṛṣṇy člověk dostane semínko bhakti. Tato společnost zachrání oddaného před tím největším strachem. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy proto měníme oddaným jména tak, aby jim připomínala Viṣṇua. Dokáže-li si oddaný v okamžiku smrti vzpomenout na své jméno — například Kṛṣṇadāsa nebo Govinda dāsa — může být zachráněn před tím největším nebezpečím. Změna jmen při zasvěcení je proto nepostradatelná. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je tak pečlivé, že dává každému velkou příležitost nějakým způsobem vzpomínat na Kṛṣṇu.

6.2.33

Verš

anyathā mriyamāṇasya
nāśucer vṛṣalī-pateḥ
vaikuṇṭha-nāma-grahaṇaṁ
jihvā vaktum ihārhati

Synonyma

anyathā — jinak; mriyamāṇasya — toho, kdo je již na prahu smrti; na — ne; aśuceḥ — zcela nečistý; vṛṣalī-pateḥ — který si vydržoval prostitutku; vaikuṇṭha — Pána Vaikuṇṭhy; nāma-grahaṇam — pronášení svatého jména; jihvā — jazyk; vaktum — říkat; iha — v této situaci; arhati — je schopný.

Překlad

Kdyby nebylo mé předchozí oddané služby, jak bych mohl já — ten nejšpinavější člověk, který si vydržoval prostitutku — pronášet v okamžiku smrti svaté jméno Vaikuṇṭhapatiho? Rozhodně by to nebylo možné.

Význam

Jméno Vaikuṇṭhapati, jež znamená “Pán duchovního světa”, se neliší od jména Vaikuṇṭha. Ajāmila, který se stal realizovanou duší, nyní chápal, že příležitost pronášet svaté jméno Vaikuṇṭhapatiho v děsivé situaci v okamžiku smrti dostal díky svým předchozím duchovním činnostem v oddané službě.

6.2.34

Verš

kva cāhaṁ kitavaḥ pāpo
brahma-ghno nirapatrapaḥ
kva ca nārāyaṇety etad
bhagavan-nāma maṅgalam

Synonyma

kva — kde; ca — také; aham — já; kitavaḥ — podvodník; pāpaḥ — zosobnění všech hříchů; brahma-ghnaḥ — vrah své bráhmanské kultury; nirapatrapaḥ — nestydatý; kva — kde; ca — také; nārāyaṇa — Nārāyaṇa; iti — takto; etat — toto; bhagavat-nāma — svaté jméno Nejvyšší Osobnosti Božství; maṅgalam — dokonale příznivé.

Překlad

Ajāmila pokračoval: Jsem nestydatý podvodník, který zničil svou bráhmanskou kulturu. Jsem zosobněný hřích. Kde jsem já ve srovnání s dokonale příznivým zpíváním svatého jména Pána Nārāyaṇa?

Význam

Ti, kdo šíří svaté jméno Nārāyaṇa, Kṛṣṇy, prostřednictvím hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, by měli mít vždy na paměti, jaké bylo naše postavení předtím, než jsme přišli, a jaké je nyní. Poklesli jsme na úroveň odporného života jedlíků masa, opilců a lovců žen, kteří páchali hříšné činnosti všeho druhu, ale nyní jsme dostali příležitost zpívat Hare Kṛṣṇa mantru. Této příležitosti si proto musíme vždy vážit. Milostí Pána otevíráme mnoho poboček a měli bychom tohoto štěstí, které máme, využít ke zpívání svatého jména Pána a k přímé službě Nejvyšší Osobnosti Božství. Musíme si být vědomi rozdílu mezi tím, jak jsme žili dříve a jak žijeme nyní, a vždy si dávat velký pozor, abychom z této nejvznešenější životní úrovně nepoklesli.

6.2.35

Verš

so ’haṁ tathā yatiṣyāmi
yata-cittendriyānilaḥ
yathā na bhūya ātmānam
andhe tamasi majjaye

Synonyma

saḥ — taková osoba; aham — já; tathā — takto; yatiṣyāmi — budu usilovat; yata-citta-indriya — ovládání mysli a smyslů; anilaḥ — a vnitřních vzduchů; yathā — aby; na — ne; bhūyaḥ — znovu; ātmānam — moje duše; andhe — v temnotě; tamasi — v nevědomosti; majjaye — topím se.

Překlad

Jsem takový hříšník, ale když jsem teď dostal tuto příležitost, musím zcela ovládnout svou mysl, život a smysly a stále se zaměstnávat oddanou službou, abych znovu nepoklesl do hluboké temnoty a nevědomosti hmotného života.

Význam

Toto odhodlání by měl mít každý z nás. Milostí Kṛṣṇy a duchovního mistra jsme se dostali do vznešeného postavení, a když budeme pamatovat na to, jak velká je to příležitost, a modlit se ke Kṛṣṇovi, abychom znovu nepoklesli, naše životy budou úspěšné.

6.2.36-37

Verš

vimucya tam imaṁ bandham
avidyā-kāma-karmajam
sarva-bhūta-suhṛc chānto
maitraḥ karuṇa ātmavān

mocaye grastam ātmānaṁ
yoṣin-mayyātma-māyayā
vikrīḍito yayaivāhaṁ
krīḍā-mṛga ivādhamaḥ

Synonyma

vimucya — vysvobozený z; tam — toho; imam — tato; bandham — pouta; avidyā — kvůli nevědomosti; kāma — kvůli chtivé touze; karma-jam — způsobené činnostmi; sarva-bhūta — všech živých bytostí; suhṛt — přítel; śāntaḥ — velice klidný; maitraḥ — přátelský; karuṇaḥ — milostivý; ātma-vān — seberealizovaný; mocaye — vyprostím; grastam — uvězněnou; ātmānam — svou duši; yoṣit-mayyā — v podobě ženy; ātma-māyayā — iluzorní energií Pána; vikrīḍitaḥ — učiněný hračkou; yayā — čím; eva — jistě; aham — já; krīḍā-mṛgaḥ — ovládané zvíře; iva — jako; adhamaḥ — tak pokleslý.

Překlad

Jelikož se živá bytost ztotožňuje s tělem, podléhá touhám po smyslovém požitku, a proto vykonává mnoho různých zbožných a bezbožných činností. To vytváří hmotná pouta. Nyní se vyprostím z těchto pout, které vytvořila iluzorní energie Nejvyšší Osobnosti Božství v podobě ženy. Jakožto nanejvýš pokleslá duše jsem padl za oběť iluzorní energii a stal se tančícím psem vedeným ženskou rukou. Nyní se vzdám všech chtivých tužeb a osvobodím se od této iluze. Stanu se milostivým přítelem a dobrodincem všech živých bytostí a vždy budu pohroužený ve vědomí Kṛṣṇy.

Význam

Takové odhodlání by měli mít všichni ti, kdo si jsou vědomi Kṛṣṇy. Kṛṣṇův oddaný by se měl vysvobodit ze zajetí māyi a být také soucitný ke všem ostatním, kteří v tomto zajetí trpí. Činnosti hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se zaměřují nejen na vlastní pokrok, ale také na pokrok ostatních. To je dokonalost vědomí Kṛṣṇy. Ten, kdo se zajímá pouze o své osvobození, není ve vědomí Kṛṣṇy tak pokročilý jako ten, kdo ze soucitu s druhými dále šíří toto hnutí. Takový pokročilý oddaný nikdy nepoklesne, protože mu Kṛṣṇa poskytne zvláštní ochranu. To je podstata hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Každý je hračkou v rukách iluzorní energie a jedná tak, jak s ním ona pohybuje. Člověk by měl dospět k vědomí Kṛṣṇy, aby vysvobodil sebe i ostatní.

6.2.38

Verš

mamāham iti dehādau
hitvāmithyārtha-dhīr matim
dhāsye mano bhagavati
śuddhaṁ tat-kīrtanādibhiḥ

Synonyma

mama — moje; aham — já; iti — takto; deha-ādau — v těle a všem, co se s ním pojí; hitvā — vzdám se; amithyā — nikoliv iluzorní; artha — na hodnoty; dhīḥ — s vědomím; matim — postoj; dhāsye — budu upírat; manaḥ — svou mysl; bhagavati — na Nejvyššího Pána, Osobnost Božství; śuddham — čisté; tat — Jeho jméno; kīrtana-ādibhiḥ — prostřednictvím opěvování, naslouchání atd.

Překlad

Jen díky tomu, že jsem ve společnosti oddaných zpíval svaté jméno Pána, se mé srdce nyní očišťuje. Již proto nepodlehnu iluzorním svodům hmotného smyslového požitku. Nyní jsem se upnul na Absolutní Pravdu a nebudu se již ztotožňovat s tělem. Vzdám se iluzorních pojetí “já” a “moje” a soustředím mysl na lotosové nohy Kṛṣṇy.

Význam

Tento verš jasně vysvětluje, jak se živá bytost stává obětí hmotných podmínek. Počátkem je mylné ztotožňování těla s vlastním já. Bhagavad-gītā proto začíná duchovním pokynem, že nejsme tělo, ale jsme uvnitř těla. Toto vědomí je možné mít jedině tehdy, když člověk zpívá svaté jméno Kṛṣṇy, Hare Kṛṣṇa mahā-mantru, a neustále se zdržuje ve společnosti oddaných. To je tajemství úspěchu. Proto zdůrazňujeme, že každý by měl zpívat svaté jméno Pána a vyhýbat se nečistotám hmotného světa, zvláště znečištění chtivými touhami po nedovoleném sexu, jedení masa, požívání omamných látek a hazardování. Měl by s odhodláním slíbit, že bude dodržovat tyto zásady, a tak se ochránit před utrpením hmotné existence. Prvním nezbytným předpokladem je zbavit se tělesného pojetí života.

6.2.39

Verš

iti jāta-sunirvedaḥ
kṣaṇa-saṅgena sādhuṣu
gaṅgā-dvāram upeyāya
mukta-sarvānubandhanaḥ

Synonyma

iti — takto; jāta-sunirvedaḥ — (Ajāmila) jenž se odpoutal od hmotného pojetí života; kṣaṇa-saṅgena — chvilkovým stykem; sādhuṣu — s oddanými; gaṅgā-dvāram — do Hardwaru (hari-dvāra), vstupní brány k Harimu (Hardwar se také nazývá gaṅgā-dvāra, jelikož se tam objevuje Ganga); upeyāya — odešel; mukta — osvobozený od; sarva-anubandhanaḥ — všech hmotných pout.

Překlad

Díky chvilkovému styku s oddanými (Viṣṇudūty) se Ajāmila s odhodláním odpoutal od hmotného pojetí života. Takto zbaven všech hmotných pout se ihned vydal do Hardwaru.

Význam

Slovo mukta-sarvānubandhanaḥ naznačuje, že po této události se Ajāmila již nestaral o manželku a děti a odešel přímo do Hardwaru, aby udělal další pokrok v duchovním životě. Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy má nyní střediska ve Vṛndāvanu a Navadvīpu, aby se tam ti, kdo chtějí žít v ústraní — ať už jsou oddaní nebo ne — mohli odebrat a s odhodláním se vzdát tělesného pojetí života. Zveme všechny, aby strávili zbytek života na těchto svatých místech a velice jednoduchou metodou zpívání svatého jména Pána a přijímání prasādam dosáhli toho největšího úspěchu. Tak se může každý vrátit domů, zpátky k Bohu. Nemáme sice středisko v Hardwaru, ale Vṛndāvan a Śrīdhām Māyāpur jsou pro oddané lepší než kterákoliv jiná místa. Caitanya Candrodaya mandir (chrám v Māyāpuru) poskytuje každému velkou příležitost stýkat se s oddanými. Všichni tedy této příležitosti využijme.

6.2.40

Verš

sa tasmin deva-sadana
āsīno yogam āsthitaḥ
pratyāhṛtendriya-grāmo
yuyoja mana ātmani

Synonyma

saḥ — on (Ajāmila); tasmin — na tom místě (v Hardwaru); deva-sadane — v jednom chrámu Viṣṇua; āsīnaḥ — pobývající; yogam āsthitaḥ — praktikoval bhakti-yogu; pratyāhṛta — stažené od všech činností pro smyslový požitek; indriya-grāmaḥ — jeho smysly; yuyoja — upřel; manaḥ — mysl; ātmani — na duši či Nadduši, Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

V Hardwaru se Ajāmila uchýlil do chrámu Viṣṇua, kde praktikoval bhakti-yogu. Ovládl své smysly a mysl zcela zaměřil na službu Pánu.

Význam

Oddaní, kteří se připojili k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, mohou žít pohodlně v mnoha našich chrámech a vykonávat oddanou službu Pánu. Tak jsou schopni ovládnout mysl a smysly a dosáhnout toho největšího úspěchu v životě. To je proces, který se traduje již od nepaměti. Měli bychom se poučit z Ajāmilova života a s odhodláním slíbit, že pro následování této cesty uděláme vše, co je třeba.

6.2.41

Verš

tato guṇebhya ātmānaṁ
viyujyātma-samādhinā
yuyuje bhagavad-dhāmni
brahmaṇy anubhavātmani

Synonyma

tataḥ — poté; guṇebhyaḥ — od kvalit hmotné přírody; ātmānam — mysl; viyujya — odpoutávající; ātma-samādhinā — plně zaměstnán oddanou službou; yuyuje — upíral; bhagavat-dhāmni — na podobu Pána; brahmaṇi — jež je Parabrahman (nikoliv modla); anubhava-ātmani — na kterou se vždy myslí (počínaje lotosovýma nohama a poté se postupuje vzhůru).

Překlad

Ajāmila se plně zaměstnal oddanou službou. Tak odpoutal mysl od uspokojování smyslů a zcela se pohroužil do myšlenek na podobu Pána.

Význam

Když člověk uctívá Božstvo v chrámu, jeho mysl bude přirozeně pohroužená v myšlenkách na Pána a Jeho podobu. Mezi Pánem a Jeho podobou není žádný rozdíl. Bhakti-yoga je proto nejsnadnějším jógovým systémem. Yogīni se snaží soustředit mysl na podobu Nadduše (Viṣṇua) v srdci, ale téhož cíle lze snadno dosáhnout, je-li mysl pohroužená v uctívání chrámového Božstva. V každém chrámu sídlí transcendentální podoba Pána, na kterou může člověk snadno myslet. Bude-li shlížet Pána během ārati, obětovat bhogu a neustále myslet na podobu Božstva, stane se z něho prvotřídní yogī. To je nejlepší jógový proces, jak potvrzuje Nejvyšší Osobnost Božství v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně s velkou vírou neustále upíná, v nitru na Mě myslí a poskytuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a je ze všech nejvyšší. To je Můj názor.” Prvotřídní yogī je ten, kdo ovládá své smysly a odpoutává se od hmotných činností tím, že neustále myslí na podobu Pána.

6.2.42

Verš

yarhy upārata-dhīs tasminn
adrākṣīt puruṣān puraḥ
upalabhyopalabdhān prāg
vavande śirasā dvijaḥ

Synonyma

yarhi — když; upārata-dhīḥ — jeho mysl a inteligence byly upřené; tasmin — tehdy; adrākṣīt — viděl; puruṣān — osoby (služebníky Pána Viṣṇua); puraḥ — před sebou; upalabhya — dostávající; upalabdhān — které dostal; prāk — předtím; vavande — vzdal poklony; śirasā — hlavou; dvijaḥ — brāhmaṇa.

Překlad

Když brāhmaṇa Ajāmila upřel svou inteligenci a mysl na podobu Pána, uviděl před sebou znovu čtyři nebeské osoby. Pochopil, že to byli ty, které viděl předtím, a proto jim vzdal úctu tím, že se před nimi poklonil.

Význam

Když Ajāmila pevně upřel svou mysl na podobu Pána, znovu k němu přišli Viṣṇudūtové, kteří ho předtím vysvobodili. Na nějaký čas ho opustili, aby mu dali příležitost ustálit se v meditaci o Pánu. Nyní, když jeho oddanost dozrála, se vrátili, aby ho vzali s sebou. Jakmile viděl, že se Viṣṇudūtové vrátili, poklonil se před nimi na znamení úcty.

6.2.43

Verš

hitvā kalevaraṁ tīrthe
gaṅgāyāṁ darśanād anu
sadyaḥ svarūpaṁ jagṛhe
bhagavat-pārśva-vartinām

Synonyma

hitvā — vzdal se; kalevaram — hmotného těla; tīrthe — na svatém místě; gaṅgāyām — na břehu Gangy; darśanāt anu — poté, co uviděl; sadyaḥ — okamžitě; sva-rūpam — svou původní, duchovní podobu; jagṛhe — přijal; bhagavat-pārśva-vartinām — která je vhodná pro společníka Pána.

Překlad

Jakmile Ajāmila uviděl Viṣṇudūty, opustil své hmotné tělo (v Hardwaru na břehu řeky Gangy) a získal znovu své původní, duchovní tělo — takové, jaké mají společníci Pána.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dosáhne Mého věčného sídla, ó Arjuno.”

Ten, kdo dosáhne dokonalosti ve vědomí Kṛṣṇy, bude po opuštění hmotného těla okamžitě přemístěn ve svém původním, duchovním těle do duchovního světa, aby se mohl stát společníkem Nejvyšší Osobnosti Božství. Někteří oddaní dospějí na Vaikuṇṭhu a jiní na Goloku Vṛndāvanu, kde budou společníky Kṛṣṇy.

6.2.44

Verš

sākaṁ vihāyasā vipro
mahāpuruṣa-kiṅkaraiḥ
haimaṁ vimānam āruhya
yayau yatra śriyaḥ patiḥ

Synonyma

sākam — spolu; vihāyasā — nebeskou cestou; vipraḥ — brāhmaṇa (Ajāmila); mahāpuruṣa-kiṅkaraiḥ — se služebníky Pána Viṣṇua; haimam — ze zlata; vimānam — letadlo; āruhya — nastoupil; yayau — odebral se; yatra — kde; śriyaḥ patiḥ — Pán Viṣṇu, manžel bohyně štěstí.

Překlad

V doprovodu poslů Pána Viṣṇua nastoupil Ajāmila do zlatého letadla a nebeskou cestou odletěl přímo do sídla Pána Viṣṇua, manžela bohyně štěstí.

Význam

Materialističtí vědci se mnoho let snažili doletět na Měsíc, ale dodnes se jim to nepodařilo. Duchovní letadla z duchovních planet však mohou za vteřinu přenést živou bytost domů, zpátky k Bohu. Jejich rychlost si můžeme nanejvýš představit. Duše je jemnější než mysl a každý ví, jak rychle dovede mysl cestovat z jednoho místa na druhé. Rychlost duchovní podoby si tedy lze představit ve srovnání s rychlostí mysli. Dokonalý oddaný se může ihned — za necelý okamžik — po opuštění hmotného těla vrátit domů, zpátky k Bohu.

6.2.45

Verš

evaṁ sa viplāvita-sarva-dharmā
dāsyāḥ patiḥ patito garhya-karmaṇā
nipātyamāno niraye hata-vrataḥ
sadyo vimukto bhagavan-nāma gṛhṇan

Synonyma

evam — takto; saḥ — on (Ajāmila); viplāvita-sarva-dharmāḥ — který přestal dodržovat všechny náboženské zásady; dāsyāḥ patiḥ — manžel prostitutky; patitaḥ — pokleslý; garhya-karmaṇā — vykonáváním odporných činností; nipātyamānaḥ — klesal; niraye — k pekelnému životu; hata-vrataḥ — který porušil všechny sliby; sadyaḥ — okamžitě; vimuktaḥ — osvobozený; bhagavat-nāma — svaté jméno Pána; gṛhṇan — pronášející.

Překlad

Ajāmila byl brāhmaṇa, který se kvůli špatné společnosti zřekl veškeré bráhmanské kultury a náboženských zásad. Poklesl tak, že kradl, pil a dopouštěl se dalších odporných činností; dokonce si vydržoval prostitutku. Proto mu bylo souzeno, že ho Yamarājovi služebníci odvlečou do pekla. Díky pouhému náznaku zpívání svatého jména Nārāyaṇa však byl okamžitě zachráněn.

6.2.46

Verš

nātaḥ paraṁ karma-nibandha-kṛntanaṁ
mumukṣatāṁ tīrtha-pādānukīrtanāt
na yat punaḥ karmasu sajjate mano
rajas-tamobhyāṁ kalilaṁ tato ’nyathā

Synonyma

na — ne; ataḥ — proto; param — lepší prostředek; karma-nibandha — nutnost trpět jakožto výsledek plodonosných činností; kṛntanam — to, co zcela přesekne; mumukṣatām — těch, kdo se chtějí vyprostit z hmotných pout; tīrtha-pada — Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, u Jehož nohou jsou všechna svatá místa; anukīrtanāt — než neustálé opěvování pod vedením pravého duchovního mistra; na — ne; yat — protože; punaḥ — znovu; karmasu — k plodonosným činnostem; sajjate — bude připoutaná; manaḥ — mysl; rajaḥ-tamobhyām — kvalitami vášně a nevědomosti; kalilam — znečištěná; tataḥ — poté; anyathā — jinými prostředky.

Překlad

Ten, kdo se chce vysvobodit z hmotných pout, by měl proto přijmout proces opěvování a velebení jména, slávy, podoby a zábav Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, u Jehož nohou leží všechna svatá místa. Z jiných metod, jako je zbožné pokání, rozvoj spekulativního poznání a mystická jógová meditace, člověk nemůže získat náležitý prospěch, protože se i po jejich praktikování začne znovu věnovat plodonosným činnostem, neschopen ovládat svou mysl, znečištěnou nižšími kvalitami přírody — vášní a nevědomostí.

Význam

Můžeme vidět, že i po dosažení takzvané dokonalosti mnoho karmīch, jñānīch a yogīnů znovu ulpí na hmotných činnostech. Mnoho takzvaných svāmīch a yogīnů zanechává hmotných činností, které prohlásí za iluzorní (jagan mithyā), ale po nějakém čase se k nim opět vrátí a otevírají nemocnice a školy nebo vykonávají jiné veřejně prospěšné činnosti. Někdy se zapojují do politiky, i když se přitom stále falešně prohlašují za sannyāsīny, členy životního stavu odříkání. Dokonalý závěr ovšem je, že chce-li někdo skutečně uniknout z hmotného světa, musí praktikovat oddanou službu, která začíná u śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ — zpívání a naslouchání o slávě Pána. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je toho živým důkazem. Mnoho mladých chlapců v západních zemích, kteří byli závislí na drogách a měli i mnoho jiných zlozvyků, jichž se nebyli schopni zbavit, se po příchodu do hnutí pro vědomí Kṛṣṇy všech těchto sklonů vzdalo a s velkou vážností se začali věnovat opěvování Pánovy slávy. Toto je tedy nejlepší metoda odčinění všeho, co jsme vykonali v kvalitách vášně a nevědomosti (rajaḥ a tamaḥ). Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.19) říká:

tadā rajas-tamo-bhāvāḥ
kāma-lobhādayaś ca ye
ceta etair anāviddhaṁ
sthitaṁ sattve prasīdati

Jedná-li člověk pod vlivem kvalit rajaḥ a tamaḥ, je čím dál posedlejší chtíčem a chamtivostí. Když se však začne věnovat procesu opěvování a naslouchání, dospěje na úroveň dobra a bude šťastný. S pokrokem v oddané službě budou všechny jeho pochybnosti odstraněny (bhidyate hṛdaya-granthiś chidyante sarva-saṁśayāḥ), a uzel jeho touhy po plodonosných činnostech bude rozsekán na kousky.

6.2.47-48

Verš

ya etaṁ paramaṁ guhyam
itihāsam aghāpaham
śṛṇuyāc chraddhayā yukto
yaś ca bhaktyānukīrtayet

na vai sa narakaṁ yāti
nekṣito yama-kiṅkaraiḥ
yady apy amaṅgalo martyo
viṣṇu-loke mahīyate

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; etam — toto; paramam — velice; guhyam — důvěrné; itihāsam — historické vyprávění; agha-apaham — které člověka osvobozuje od reakcí za všechny hříchy; śṛṇuyāt — vyslechne; śraddhayā — vírou; yuktaḥ — obdařený; yaḥ — ten, kdo; ca — také; bhaktyā — s velkou oddaností; anukīrtayet — opakuje; na — ne; vai — vskutku; saḥ — taková osoba; narakam — do pekla; yāti — půjde; na — ne; īkṣitaḥ — je pozorován; yama-kiṅkaraiḥ — služebníky Yamarāje; yadi api — ačkoliv; amaṅgalaḥ — nepříznivé; martyaḥ — živá bytost s hmotným tělem; viṣṇu-loke — v duchovním světě; mahīyate — je vítán a uctivě přijat.

Překlad

Toto důvěrné historické vyprávění má moc zničit všechny hříšné reakce, a proto ten, kdo mu s vírou a oddaností naslouchá nebo ho vypráví, nebude odsouzen k pekelnému životu, bez ohledu na to, že má hmotné tělo, a na to, jak byl hříšný. Yamadūtové, kteří vykonávají příkazy Yamarāje, na něho ani nepohlédnou. Poté, co opustí tělo, se vrátí domů, zpátky k Bohu, kde bude s úctou přijat a uctíván.

6.2.49

Verš

mriyamāṇo harer nāma
gṛṇan putropacāritam
ajāmilo ’py agād dhāma
kim uta śraddhayā gṛṇan

Synonyma

mriyamāṇaḥ — v okamžiku smrti; hareḥ nāma — svaté jméno Hariho; gṛṇan — pronášející; putra-upacāritam — mínící tím svého syna; ajāmilaḥ — Ajāmila; api — dokonce; agāt — odešel; dhāma — do duchovního světa; kim uta — co potom říci o; śraddhayā — s vírou a láskou; gṛṇan — pronášející.

Překlad

Ajāmila volal svaté jméno Pána, když trpěl v okamžiku smrti, a přestože tím mínil svého syna, vrátil se domů, zpátky k Bohu. Jestliže tedy někdo zpívá svaté jméno Pána s vírou a bez přestupků, proč bychom měli o jeho návratu k Bohu pochybovat?

Význam

V okamžiku smrti je každý zmatený, protože jeho tělo přestává náležitě fungovat. I ten, kdo po celý život zpíval svaté jméno Pána, možná v tuto chvíli nebude schopen Hare Kṛṣṇa mantru zřetelně vyslovit. Přesto však získá veškerý prospěch, který zpívání svatého jména přináší. Proč bychom tedy neměli zpívat svaté jméno Pána nahlas a zřetelně, dokud je naše tělo v pořádku? Budeme-li tak činit, je docela možné, že i v okamžiku smrti budeme schopni vyslovit Pánovo svaté jméno s láskou a vírou. Závěrem lze tedy říci, že ten, kdo neustále zpívá svaté jméno Pána, má zaručené, že se vrátí domů, zpátky k Bohu.

Dodatečná poznámka k této kapitole

Komentář Śrīly Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura k devátému a desátému verši této kapitoly je psaný formou dialogu o tom, jak se člověk může osvobodit od všech hříšných reakcí prostým zpíváním svatého jména Pána.

Někdo může říci: “Je možné přijmout, že zpíváním svatého jména Pána se člověk osvobodí od všech reakcí za svůj hříšný život. Jestliže se však někdo dopouští hříchů s plným vědomím a ne pouze jednou, ale mnohokrát, nemůže se oprostit od hříšných reakcí, ani kdyby za ně prováděl odčinění dvanáct nebo i více let. Jak je potom možné, že když člověk pouze jednou vysloví svaté jméno Pána, ihned se od reakcí za takové hříchy osvobodí?”

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura odpovídá citací devátého a desátého verše této kapitoly: “Zpívání svatého jména Pána Viṣṇua je nejlepším způsobem odčinění pro zloděje zlata a jiných cenností, pro opilce, pro toho, kdo zradí přítele či příbuzného, pro toho, kdo zabije brāhmaṇu, či pro toho, kdo holduje sexu s manželkou svého gurua nebo jiného nadřízeného. Je to také nejlepší metoda odčinění pro vraha žen, krále či vlastního otce, pro toho, kdo poráží krávy, a pro všechny ostatní hříšníky. Prostým zpíváním svatého jména Pána Viṣṇua mohou tito hříšníci upoutat pozornost Nejvyššího Pána, který potom zváží: ,Tento člověk zpívá Mé svaté jméno, a proto je Mou povinností ho ochránit.’”

Člověk může odčinit svůj hříšný život a zničit všechny hříšné reakce zpíváním svatého jména — tomu se ovšem neříká odčinění. Obyčejné odčinění může hříšného člověka dočasně ochránit, ale neočistí zcela jeho srdce od hluboko zakořeněné touhy páchat hříšné činnosti. Odčinění proto není tak mocné jako zpívání svatého jména Pána. V śāstrách je řečeno, že pokud člověk jen jednou vysloví svaté jméno a zcela se odevzdá lotosovým nohám Pána, Pán ho okamžitě považuje za Svého svěřence a chce ho vždy chránit. To potvrzuje Śrīdhara Svāmī. Když byl tedy Ajāmila ve velkém nebezpečí, že ho služebníci Yamarāje odvlečou, Pán ihned poslal Své služebníky, aby ho ochránili. Jelikož byl Ajāmila zbaven všech hříšných reakcí, Viṣṇudūtové promluvili na jeho obhajobu.

Ajāmila dal svému synovi jméno Nārāyaṇa, a protože ho měl nesmírně rád, často na něho volal. Ačkoliv volal na svého syna, samotné jméno mělo sílu, protože jméno Nārāyaṇa se neliší od Nejvyššího Pána Nārāyaṇa. Když Ajāmila pojmenoval svého syna Nārāyaṇa, neutralizoval tím všechny reakce za svůj hříšný život, a jak neustále na svého syna volal — čímž mnohotisíckrát opakoval svaté jméno Nārāyaṇa — dělal ve skutečnosti nevědomky pokrok ve vědomí Kṛṣṇy.

Je možné namítat: “Jestliže neustále opakoval jméno Nārāyaṇa, jak mohl žít s prostitutkou a myslet na víno?” Svými hříšnými činnostmi si Ajāmila znovu a znovu působil utrpení, a proto někdo může říci, že vysvobození mu přineslo až jeho poslední volání Nārāyaṇa. Potom by ale jeho opakování svatého jména bylo nāma-aparādha. Nāmno balād yasya hi pāpa-buddhiḥ — ten, kdo i nadále jedná hříšně a snaží se neutralizovat své hříchy zpíváním svatého jména Pána, je nāma-aparādhī (páchá přestupky při zpívání svatého jména). Na to lze odpovědět tak, že Ajāmila pronášel svaté jméno Nārāyaṇa bez přestupků, protože tím nechtěl neutralizovat své hříchy. Nevěděl, že páchá hříšné činnosti, a nevěděl ani, že je vyslovováním jména Nārāyaṇa neutralizuje. Proto se nedopouštěl nāma-aparādhy a jeho opakované pronášení svatého jména Nārāyaṇa, když volal na svého syna, lze nazvat čistým zpíváním. Díky tomuto čistému zpívání Ajāmila nevědomky nahromadil výsledky bhakti. Dokonce už jeho první vyslovení svatého jména stačilo na vymazání všech hříšných reakcí za celý jeho život. Zde je logický příklad: fíkovník nedává plody okamžitě, ale za nějaký čas. Podobně Ajāmilova oddaná služba rostla kousek po kousku, a tak na něj reakce nepůsobily, přestože páchal velice hříšné činy. V śāstrách je řečeno, že když někdo byť jen jednou pronese svaté jméno Pána, reakce za minulý, současný či budoucí hříšný život ho nemohou ovlivnit. Uvedeme i jiný příklad: jestliže hadovi vytrhneme jedové zuby, jeho budoucí oběti budou zachráněny před účinky jedu, i když je had kousne několikrát. Jestliže oddaný jedinkrát vysloví svaté jméno bez přestupků, navždy ho to ochrání. Musí jen čekat, až výsledky jeho zpívání postupem času dozrají.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke druhé kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Viṣṇudūtové vysvobozují Ajāmila”.

KAPITOLA TŘETÍ

Yamarāja dává pokyny svým poslům

6.3.1

Verš

śrī-rājovāca
niśamya devaḥ sva-bhaṭopavarṇitaṁ
pratyāha kiṁ tān api dharmarājaḥ
evaṁ hatājño vihatān murārer
naideśikair yasya vaśe jano ’yam

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král řekl; niśamya — poté, co vyslechl; devaḥ — Pán Yamarāja; sva-bhaṭa — svých služebníků; upavarṇitam — výroky; pratyāha — odpověděl; kim — co; tān — jim; api — také; dharma-rājaḥ — Yamarāja, vládce smrti a soudce, který posuzuje zbožné a bezbožné činnosti; evam — takto; hata-ājñaḥ — jehož nařízení nemohlo být vykonáno; vihatān — kteří byli poraženi; murāreḥ naideśikaiḥ — služebníky Murāriho, Kṛṣṇy; yasya — jehož; vaśe — pod vládou; janaḥ ayam — všichni lidé světa.

Překlad

Král Parīkṣit řekl: Ó můj pane, ó Śukadeve Gosvāmī, Yamarāja je vládcem všech živých bytostí co se týče jejich zbožných a bezbožných činností, ale jeho nařízení nemohlo být vykonáno. Co odpověděl, když mu Yamadūtové, jeho služebníci, řekli o porážce utrpěné od Viṣṇudūtů, kteří jim zabránili zajmout Ajāmila?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká, že i když byla tvrzení Yamadūtů plně podpořena védskými zásadami, argumenty Viṣṇudūtů zvítězily. To potvrdil i samotný Yamarāja.

6.3.2

Verš

yamasya devasya na daṇḍa-bhaṅgaḥ
kutaścanarṣe śruta-pūrva āsīt
etan mune vṛścati loka-saṁśayaṁ
na hi tvad-anya iti me viniścitam

Synonyma

yamasya — Yamarāje; devasya — poloboha, který má na starost souzení; na — ne; daṇḍa-bhaṅgaḥ — zmaření vykonání příkazu; kutaścana — odkudkoliv; ṛṣe — ó velký mudrci; śruta-pūrvaḥ — slyšené dříve; āsīt — bylo; etat — toto; mune — ó velký mudrci; vṛścati — může odstranit; loka-saṁśayam — pochybnost lidí; na — ne; hi — vskutku; tvat-anyaḥ — někdo jiný než ty; iti — takto; me — mnou; viniścitam — usouzené.

Překlad

Ó velký mudrci, dosud nikdo nikdy neslyšel, že by bylo zmařeno vykonání Yamarājova příkazu. Z toho důvodu si myslím, že lidé budou mít pochybnosti, které nemůže odstranit nikdo jiný než ty. Jsem o tom pevně přesvědčen. Proto mi laskavě vysvětli, proč se to všechno stalo.

6.3.3

Verš

śrī-śuka uvāca
bhagavat-puruṣai rājan
yāmyāḥ pratihatodyamāḥ
patiṁ vijñāpayām āsur
yamaṁ saṁyamanī-patim

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; bhagavat-puruṣaiḥ — služebníky Pána, Viṣṇudūty; rājan — ó králi; yāmyāḥ — služebníci Yamarāje; pratihata-udyamāḥ — jejichž úsilí bylo zmařeno; patim — svého pána; vijñāpayām āsuḥ — informovali; yamam — Yamarāje; saṁyamanī-patim — vládce města Saṁyamanī.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī odpověděl: Můj milý králi, služebníci Yamarāje, kteří byli zastaveni a poraženi služebníky Viṣṇua, se obrátili na svého pána, vládce Saṁyamanī-purī a pána všech hříšníků, aby mu řekli, co se stalo.

6.3.4

Verš

yamadūtā ūcuḥ
kati santīha śāstāro
jīva-lokasya vai prabho
trai-vidhyaṁ kurvataḥ karma
phalābhivyakti-hetavaḥ

Synonyma

yamadūtāḥ ūcuḥ — služebníci Yamarāje řekli; kati — kolik; santi — je; iha — v tomto světě; śāstāraḥ — vládců; jīva-lokasya — tohoto hmotného světa; vai — vskutku; prabho — ó pane; trai-vidhyam — pod vlivem tří kvalit hmotné přírody; kurvataḥ — vykonávání; karma — činnosti; phala — výsledků; abhivyakti — projevení; hetavaḥ — příčiny.

Překlad

Yamadūtové se otázali: Náš drahý pane, kolik vládců existuje v tomto hmotném světě? Kolik příčin způsobuje projevy různých výsledků činností vykonávaných pod vlivem tří kvalit hmotné přírody (sattva-guṇy, rajo-guṇy a tamo-guṇy)?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká, že Yamadūtové, služebníci Yamarāje, byli tak zklamaní, že se téměř nahněvaně ptali svého pána, zda kromě něho existuje ještě mnoho jiných vládců. Jelikož byli poraženi a jejich pán je nedokázal ochránit, měli nutkání mu říci, že sloužit takovému pánu nemá význam. Nemůže-li služebník vykonávat pokyny svého pána, aniž by utrpěl porážku, jakou cenu má služba takovému bezmocnému pánu?

6.3.5

Verš

yadi syur bahavo loke
śāstāro daṇḍa-dhāriṇaḥ
kasya syātāṁ na vā kasya
mṛtyuś cāmṛtam eva vā

Synonyma

yadi — jestliže; syuḥ — existuje; bahavaḥ — mnoho; loke — v tomto světě; śāstāraḥ — vládců; daṇḍa-dhāriṇaḥ — kteří trestají hříšné lidi; kasya — jehož; syātām — může být; na — ne; vā — nebo; kasya — jehož; mṛtyuḥ — neštěstí; ca — a; amṛtam — štěstí; eva — jistě; vā — nebo.

Překlad

Jestliže je v tomto vesmíru mnoho vládců a soudců, kteří se neshodují v názorech na trest a odměnu, jejich protichůdná jednání se navzájem zruší a nikdo nebude postrestán ani odměněn. A jestliže se jejich protichůdná jednání nezruší, bude muset být každý jak potrestán, tak odměněn.

Význam

Jelikož se Yamadūtům nepodařilo vykonat Yamarājův příkaz, začali pochybovat, zda má Yamarāja skutečně moc trestat hříšníky. Na jeho pokyn šli zajmout Ajāmila, ale neuspěli kvůli rozkazu nějaké vyšší autority. Nebyli si proto jisti, zda existuje více autorit, nebo jen jedna. Kdyby existovalo více autorit, které by vynášely navzájem si odporující rozsudky, mohlo by se stát, že by někdo byl chybně potrestán nebo odměněn, nebo by nebyl ani potrestán, ani odměněn. V hmotném světě máme zkušenost, že ten, komu jeden soud uložil určitý trest, se může odvolat k jinému soudu. Stejný člověk tedy může být podle různých rozsudků buď potrestán, nebo odměněn. V zákonech přírody neboli u soudu Nejvyšší Osobnosti Božství se však takové protichůdné rozsudky nemohou vyskytovat. Soudci a jejich rozsudky musí být dokonalí a nesmí si navzájem odporovat. V Ajāmilově případě bylo postavení Yamarāje skutečně velmi složité, protože Yamadūtové jednali správně, když se snažili Ajāmila zajmout, ale Viṣṇudūtové jejich snahu zmařili. Za těchto okolností byl Yamarāja obviňován Viṣṇudūty i Yamadūty, ale jelikož je zplnomocněn Nejvyšší Osobností Božství, je přesto dokonalým soudcem. Vysvětlí proto, jaké je jeho skutečné postavení a jak je každý ovládán nejvyšším vládcem — Osobností Božství.

6.3.6

Verš

kintu śāstṛ-bahutve syād
bahūnām iha karmiṇām
śāstṛtvam upacāro hi
yathā maṇḍala-vartinām

Synonyma

kintu — ale; śāstṛ — vládců či soudců; bahutve — v množství; syāt — může být; bahūnām — mnoha; iha — v tomto světě; karmiṇām — těch, kdo konají činy; śāstṛtvam — oblastní řízení; upacāraḥ — správa; hi — vskutku; yathā — stejně jako; maṇḍala-vartinām — hlavních osob v jednotlivých oblastech.

Překlad

Yamadūtové pokračovali: Jelikož je mnoho různých karmīch neboli konatelů, mohou je soudit různí soudci či vládci, ale stejně jako různým podřízeným panovníkům vládne jeden ústřední panovník, musí existovat jeden nejvyšší vládce, který všechny soudce řídí.

Význam

Ve vládě může být mnoho ministrů, kteří zajišťují spravedlnost různým osobám, ale zákon musí být jeden, a tento ústřední zákon musí platit pro každého. Yamadūtové si nedovedli představit, že by dva soudci vynesli ve stejném případě různé rozsudky, a proto chtěli vědět, kdo je ústředním soudcem. Byli si jisti tím, že Ajāmila je velice hříšný člověk, ale přestože ho chtěl Yamarāja potrestat, Viṣṇudūtové ho zprostili viny. To byla matoucí situace. Yamadūtové tedy chtěli, aby Yamarāja vše vyjasnil.

6.3.7

Verš

atas tvam eko bhūtānāṁ
seśvarāṇām adhīśvaraḥ
śāstā daṇḍa-dharo nṝṇāṁ
śubhāśubha-vivecanaḥ

Synonyma

ataḥ — jako takový; tvam — ty; ekaḥ — jeden; bhūtānām — všech živých bytostí; sa-īśvarāṇām — včetně všech polobohů; adhīśvaraḥ — nejvyšší pán; śāstā — nejvyšší vládce; daṇḍa-dharaḥ — nejvyšší autorita na vynášení trestu; nṝṇām — lidské společnosti; śubha-aśubha-vivecanaḥ — který rozlišuje mezi tím, co je příznivé a co nepříznivé.

Překlad

Nejvyšší soudce musí být pouze jeden; nemůže jich být mnoho. Mysleli jsme si, že ty jsi ten nejvyšší soudce a že se tvá pravomoc vztahuje i na polobohy. Měli jsme za to, že jsi pánem všech živých bytostí a nejvyšší autoritou, která rozlišuje mezi zbožnými a bezbožnými činnostmi všech lidí.

6.3.8

Verš

tasya te vihito daṇḍo
na loke vartate ’dhunā
caturbhir adbhutaiḥ siddhair
ājñā te vipralambhitā

Synonyma

tasya — vlivu; te — tebe; vihitaḥ — nařízený; daṇḍaḥ — trest; na — ne; loke — v tomto světě; vartate — existuje; adhunā — nyní; caturbhiḥ — čtyřmi; adbhutaiḥ — úžasnými; siddhaiḥ — dokonalými osobami; ājñā — příkaz; te — tvůj; vipralambhitā — překonaný.

Překlad

Nyní však vidíme, že trest, který jsi nařídil z pozice své autority, již neplatí, neboť tvůj příkaz zrušily čtyři úžasné a dokonalé osoby.

Význam

Yamadūtové se domnívali, že Yamarāja je jediným vládcem spravedlnosti. Byli plně přesvědčeni, že vykonání jeho rozsudku nikdo nemůže zabránit, ale nyní — k jejich údivu — jeho nařízení zrušily čtyři úžasné osoby ze Siddhaloky.

6.3.9

Verš

nīyamānaṁ tavādeśād
asmābhir yātanā-gṛhān
vyāmocayan pātakinaṁ
chittvā pāśān prasahya te

Synonyma

nīyamānam — vedeného; tava ādeśāt — na tvůj příkaz; asmābhiḥ — námi; yātanā-gṛhān — do mučíren, na pekelné planety; vyāmocayan — osvobodili; pātakinam — hříšného Ajāmila; chittvā — když přesekali; pāśān — provazy; prasahya — násilím; te — oni.

Překlad

Na tvůj pokyn jsme odváděli hříšného Ajāmila na pekelné planety, když tyto krásné osoby ze Siddhaloky násilím přesekaly uzly na provazech, jimiž byl spoután.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že Yamadūtové chtěli přivést Viṣṇudūty před Yamarāje. Kdyby Yamarāja mohl Viṣṇudūty potrestat, Yamadūtové by byli spokojeni.

6.3.10

Verš

tāṁs te veditum icchāmo
yadi no manyase kṣamam
nārāyaṇety abhihite
mā bhair ity āyayur drutam

Synonyma

tān — o nich; te — od tebe; veditum — vědět; icchāmaḥ — přejeme si; yadi — jestliže; naḥ — pro nás; manyase — myslíš; kṣamam — vhodné; nārāyaṇa — Nārāyaṇa; iti — takto; abhihite — pronášené; mā — ne; bhaiḥ — měj strach; iti — takto; āyayuḥ — dospěli; drutam — velmi brzy.

Překlad

Jakmile hříšný Ajāmila pronesl jméno Nārāyaṇa, okamžitě se objevili tito čtyři krásní muži a uklidnili ho slovy: “Neměj strach, neměj strach.” Přejeme si, abys nám o nich něco řekl, ó pane. Pokud si myslíš, že jsme schopni jim porozumět, popiš nám laskavě, kdo jsou.

Význam

Služebníci Yamarāje byli velice zarmouceni porážkou, kterou utrpěli od Viṣṇudūtů, a chtěli je předvést před svého pána a pokud možno potrestat. V opačném případě si přáli spáchat sebevraždu. Než se však rozhodli pro jedno či druhé, chtěli, aby je o Viṣṇudūtech informoval Yamarāja, který je také vševědoucí.

6.3.11

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
iti devaḥ sa āpṛṣṭaḥ
prajā-saṁyamano yamaḥ
prītaḥ sva-dūtān pratyāha
smaran pādāmbujaṁ hareḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; devaḥ — polobůh; saḥ — on; āpṛṣṭaḥ — otázaný; prajā-saṁyamanaḥ yamaḥ — Pán Yamarāja, který vládne živým bytostem; prītaḥ — potěšený; sva-dūtān — svým služebníkům; pratyāha — odpověděl; smaran — vzpomínající; pāda-ambujam — lotosové nohy; hareḥ — Hariho, Osobnosti Božství.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Pán Yamarāja, nejvyšší vládce živých bytostí, byl velice potěšen, když vyslechl otázky svých služebníků, protože od nich slyšel svaté jméno Nārāyaṇa. Připomněl si lotosové nohy Pána a začal odpovídat.

Význam

Śrīlu Yamarāje, nejvyššího vládce živých bytostí ve věci jejich zbožných a bezbožných činností, jeho služebníci velice potěšili, protože v jeho panství vyslovili svaté jméno Nārāyaṇa. Yamarāja musí jednat s lidmi, kteří jsou bez výjimky hříšní a Nārāyaṇovi mohou stěží rozumět. Když tedy jeho poslové pronesli jméno Nārāyaṇa, nesmírně ho to potěšilo, neboť Yamarāja je také vaiṣṇava.

6.3.12

Verš

yama uvāca
paro mad-anyo jagatas tasthuṣaś ca
otaṁ protaṁ paṭavad yatra viśvam
yad-aṁśato ’sya sthiti-janma-nāśā
nasy otavad yasya vaśe ca lokaḥ

Synonyma

yamaḥ uvāca — Yamarāja odpověděl; paraḥ — vyšší; mat — než já; anyaḥ — jiný; jagataḥ — všeho pohyblivého; tasthuṣaḥ — nehybného; ca — a; otam — napříč; protam — na délku; paṭavat — jako tkaná látka; yatra — v Němž; viśvam — vesmírný projev; yat — Jehož; aṁśataḥ — z částečných expanzí; asya — tohoto vesmíru; sthiti — udržování; janma — stvoření; nāśāḥ — zničení; nasi — v nozdrách; ota-vat — jako provaz; yasya — Jehož; vaśe — pod kontrolou; ca — a; lokaḥ — celé stvoření.

Překlad

Yamarāja řekl: Moji milí služebníci, přijali jste mě za Nejvyššího, ale ve skutečnosti Jím nejsem. Nade mnou a nad všemi ostatními polobohy, včetně Indry a Candry, je jeden nejvyšší pán a vládce. Částečnými projevy Jeho osobnosti jsou Brahmā, Viṣṇu a Śiva, kteří mají na starosti stvoření, udržování a zničení tohoto vesmíru. Lze Ho přirovnat ke dvěma vláknům, jež tvoří útek a osnovu tkané látky. Celý svět je Jím ovládán, stejně jako je býk ovládán provazem, který má přivázaný k nozdrám.

Význam

Služebníci měli podezření, že existuje vládce, který převyšuje dokonce i Yamarāje. Aby Yamarāja rozptýlil jejich pochybnosti, okamžitě odpověděl: “Ano, všemu vládne jeden nejvyšší vládce.” Yamarāja má na starosti některé z pohyblivých živých bytostí — lidi — ale zvířata, která se také pohybují, pod jeho pravomoc nespadají. Jedině lidské bytosti mají vědomí dobrého a špatného, a z nich pouze ty, které jednají hříšně, patří pod Yamarājovu vládu. I když je tedy Yamarāja vládce, vládne pouze v určité správní oblasti malému množství živých bytostí. Existují i jiní polobozi, kteří vládnou mnoha jiným oblastem, ale nade všemi je jeden nejvyšší vládce, Kṛṣṇa. Īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ sac-cid-ānanda-vigrahaḥ — nejvyšším vládcem je Kṛṣṇa. Jiní, kteří vládnou svým příslušným oblastem správy vesmíru, jsou ve srovnání s Kṛṣṇou, nejvyšším vládcem, zanedbatelní. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (7.7): mattaḥ parataraṁ nānyat kiñcid asti dhanañjaya — “Můj milý Dhanañjayo (Arjuno), nikdo Mě nepřevyšuje.” Yamarāja proto okamžitě rozptýlil pochybnosti svých pomocníků, Yamadūtů, když potvrdil, že existuje jeden nejvyšší vládce nad všemi ostatními.

Śrīla Madhvācārya vysvětluje, že slova otaṁ protam se vztahují na příčinu všech příčin. Nejvyšší Pán je vesmírnému projevu svislým i vodorovným směrem. To potvrzuje následující verš ze Skanda Purāṇy:

yathā kanthā-paṭāḥ sūtra
otāḥ protāś ca sa sthitāḥ
evaṁ viṣṇāv idaṁ viśvam
otaṁ protaṁ ca saṁsthitam

Stejně jako je deka utkaná ze dvou vláken, vodorovného a svislého, Pán Viṣṇu představuje svislou a vodorovnou příčinu vesmírného projevu.

6.3.13

Verš

yo nāmabhir vāci janaṁ nijāyāṁ
badhnāti tantryām iva dāmabhir gāḥ
yasmai baliṁ ta ime nāma-karma-
nibandha-baddhāś cakitā vahanti

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; nāmabhiḥ — různými jmény; vāci — k jazyku Ved; janam — všechny lidi; nijāyām — který pochází z Něho Samotného; badhnāti — poutá; tantryām — k provazu; iva — jako; dāmabhiḥ — provazy; gāḥ — býci; yasmai — Jemuž; balim — malé dary v podobě daní; te — ti všichni; ime — tito; nāma-karma — jmen a různých činností; nibandha — závazky; baddhāḥ — poutáni; cakitāḥ — ve strachu; vahanti — vykonávají.

Překlad

Tak jako vozka potahu ovládá býky provazy, jež jim přiváže k nozdrám, Nejvyšší Osobnost Božství svazuje všechny lidi provazy Svých slov ve Vedách, jež udávají jména a činnosti různých tříd lidské společnosti (brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya a śūdra). Všichni příslušníci těchto tříd ve strachu uctívají Nejvyššího Pána tím, že Mu obětují dary podle svých příslušných činností.

Význam

V tomto hmotném světě je každý podmíněný, bez ohledu na to, o koho se jedná. Živá bytost může být člověkem, polobohem nebo zvířetem, stromem či rostlinou, ale vše řídí přírodní zákony a nad touto vládou přírody stojí Nejvyšší Osobnost Božství. To potvrzuje Bhagavad-gītā (9.10), kde Kṛṣṇa říká: mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram — “Hmotná příroda jedná pod Mým vedením a vydává všechny pohyblivé i nehybné bytosti.” Za strojem přírody je tedy Kṛṣṇa a vše se odehrává pod Jeho vládou.

Nehledě na jiné živé bytosti, ty, které mají lidské tělo, jsou systematicky řízeny védskými pokyny co se týče rozdělení na varṇy a āśramy. Člověk má dodržovat pravidla varṇy a āśramu; jinak nemůže uniknout Yamarājovu trestu. Účelem dodržování těchto pravidel je, aby každá lidská bytost dospěla na úroveň brāhmaṇy, nejinteligentnějšího člověka. Poté musí překonat i tuto úroveň a stát se vaiṣṇavou. To je dokonalostí života. Brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya i śūdra mohou zlepšit své postavení uctíváním Pána podle svých činností (sve sve karmaṇy abhirataḥ saṁsiddhiṁ labhate naraḥ). Rozdělení na varṇy a āśramy je nezbytné k tomu, aby každý řádně vykonával své povinnosti a žil pokojně; všichni jsou však vedeni k uctívání Nejvyššího Pána, který je všeprostupující (yena sarvam idaṁ tatam). Nejvyšší Pán existuje ve svislém i vodorovném směru (otaṁ protam), a jestliže se tedy člověk řídí védskými pokyny a uctívá Pána podle svých schopností, jeho život bude dokonalý. Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.13) uvádí:

ataḥ pumbhir dvija-śreṣṭhā
varṇāśrama-vibhāgaśaḥ
svanuṣṭhitasya dharmasya
saṁsiddhir hari-toṣaṇam

“Ó nejlepší z dvojzrozených, závěr proto zní, že nejvyšší dokonalostí, které lze dosáhnout vykonáváním předepsaných povinností (dharmy) podle dané společenské třídy a životního stavu, je potěšit Pána Hariho.” Společenský systém varṇāśramy nabízí dokonalou metodu, jak člověka připravit na návrat domů, zpátky k Bohu, protože cílem každé varṇy a āśramu je potěšit Nejvyššího Pána. Pána lze těšit pod vedením pravého duchovního mistra, a kdo tak činí, dosáhl dokonalosti života. Nejvyšší Pán je hoden uctívání a každý Ho uctívá přímo či nepřímo. Ti, kdo Ho uctívají přímo, získají výsledky osvobození rychle, zatímco osvobození těch, kdo Mu slouží nepřímo, přijde až po dlouhé době.

Velice důležitá jsou slova nāmabhir vāci. Ve varṇāśramském systému existují různá jména — brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya, śūdra, brahmacārī, gṛhastha, vānaprastha a sannyāsī. Vāk neboli védské příkazy řídí všechny tyto skupiny. Každý se má klanět Nejvyššímu Pánu a vykonávat povinnosti uvedené ve Vedách.

6.3.14-15

Verš

ahaṁ mahendro nirṛtiḥ pracetāḥ
somo ’gnir īśaḥ pavano viriñciḥ
āditya-viśve vasavo ’tha sādhyā
marud-gaṇā rudra-gaṇāḥ sasiddhāḥ

anye ca ye viśva-sṛjo ’mareśā
bhṛgv-ādayo ’spṛṣṭa-rajas-tamaskāḥ
yasyehitaṁ na viduḥ spṛṣṭa-māyāḥ
sattva-pradhānā api kiṁ tato ’nye

Synonyma

aham — já, Yamarāja; mahendraḥ — Indra, král nebes; nirṛtiḥ — Nirṛti; pracetāḥ — Varuṇa, vládce vod; somaḥ — Měsíc; agniḥ — oheň; īśaḥ — Pán Śiva; pavanaḥ — polobůh vládnoucí vzduchu; viriñciḥ — Pán Brahmā; āditya — Slunce; viśve — Viśvāsu; vasavaḥ — osm Vasuů; atha — také; sādhyāḥ — polobozi; marut-gaṇāḥ — vládci větru; rudra-gaṇāḥ — expanze Pána Śivy; sa-siddhāḥ — s obyvateli Siddhaloky; anye — jiní; ca — a; ye — kteří; viśva-sṛjaḥ — Marīci a další tvůrci vesmírného dění; amara-īśāḥ — polobozi, jako je Bṛhaspati; bhṛgu-ādayaḥ — velcí mudrci v čele s Bhṛguem; aspṛṣṭa — kteří nejsou znečištěni; rajaḥ-tamaskāḥ — nižšími kvalitami hmotné přírody (rajo-guṇou a tamo-guṇou); yasya — Jehož; īhitam — jednání; na viduḥ — neznají; spṛṣṭa-māyāḥ — kteří jsou zmateni iluzorní energií; sattva-pradhānāḥ — hlavně v kvalitě dobra; api — ačkoliv; kim — co říci o; tataḥ — než oni; anye — jiní.

Překlad

Já, Yamarāja; Indra, nebeský král; Nirṛti; Varuṇa; Candra, bůh Měsíce; Agni; Pán Śiva; Pavana; Pán Brahmā; Sūrya, bůh Slunce; Viśvāsu; osm Vasuů; Sādhyové; Marutové; Rudrové; Siddhové; Marīci a ostatní velcí ṛṣiové, kteří spravují různé oblasti vesmírného dění, jakož i nejlepší z polobohů v čele s Bṛhaspatim a velcí mudrci v čele s Bhṛguem — ti všichni jsou nepochybně prosti vlivu dvou nižších kvalit hmotné přírody, vášně a nevědomosti. Ale i přesto, že jsme v kvalitě dobra, nejsme schopni pochopit činnosti Nejvyšší Osobnosti Božství. Co potom říci o ostatních, kteří ve snaze poznat Boha jen spekulují pod vlivem iluze?

Význam

Lidé a další živé bytosti v tomto vesmírném projevu jsou ovládáni třemi kvalitami přírody. Ti, kdo jsou pod vládou nižších kvalit—vášně a nevědomosti — nemohou Bohu porozumět. Ani ti, kdo jsou v kvalitě dobra — jako mnozí polobozi a velcí ṛṣiové, uvedení v těchto verších — nechápou činnosti Nejvyšší Osobnosti Božství. Bhagavad-gītā prohlašuje, že ten, kdo oddaně slouží Pánu, je všem hmotným kvalitám transcendentální. Pán proto Osobně říká, že Ho mohou chápat jedině bhaktové, transcendentální hmotným kvalitám; nikdo jiný (bhaktyā mām abhijānāti). Bhīṣmadeva řekl Mahārājovi Yudhiṣṭhirovi ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.9.16):

na hy asya karhicid rājan
pumān veda vidhitsitam
yad-vijijñāsayā yuktā
muhyanti kavayo 'pi hi

“Ó králi, nikdo nezná plán Pána (Śrī Kṛṣṇy). I velcí filozofové jsou zmateni, přestože se věnují důkladnému bádání.” Nikdo tedy nemůže porozumět Bohu pomocí spekulativního poznání. Spekulací budeme pouze zmateni (muhyanti). To také potvrzuje Samotný Pán v Bhagavad-gītě (7.3):

manuṣyāṇāṁ sahasreṣu
kaścid yatati siddhaye
yatatām api siddhānāṁ
kaścin māṁ vetti tattvataḥ

Z mnoha tisíců lidí možná jeden usiluje o dokonalost, a i z těch, kteří již dokonalosti dosáhli a stali se siddhy, může Kṛṣṇovi porozumět pouze ten, kdo přijme proces bhakti, oddané služby.

6.3.16

Verš

yaṁ vai na gobhir manasāsubhir vā
hṛdā girā vāsu-bhṛto vicakṣate
ātmānam antar-hṛdi santam ātmanāṁ
cakṣur yathaivākṛtayas tataḥ param

Synonyma

yam — Jehož; vai — vskutku; na — ne; gobhiḥ — pomocí smyslů; manasā — pomocí mysli; asubhiḥ — pomocí životního dechu; vā — nebo; hṛdā — pomocí myšlenek; girā — pomocí slov; vā — nebo; asu-bhṛtaḥ — živé bytosti; vicakṣate — vidí nebo znají; ātmānam — Nadduši; antaḥ-hṛdi — v hloubi srdce; santam — existující; ātmanām — živých bytostí; cakṣuḥ — oči; yathā — jako; eva — zajisté; ākṛtayaḥ — různé části nebo údy těla; tataḥ — než ony; param — vyšší.

Překlad

Tak jako různé tělesné údy nemohou vidět oči, živé bytosti nemohou vidět Nejvyššího Pána, který sídlí jako Nadduše v srdci každého. Jeho skutečné postavení nemohou zjistit ani pomocí smyslů, mysli, životního vzduchu, myšlenek v srdci či vibrací slov.

Význam

Různé části těla sice nemají schopnost vidět oči, ale oči řídí každý jejich pohyb. Nohy se pohybují dopředu, protože oči vidí, co je před nimi, a ruka se dotýká, protože oči vidí předměty, kterých se může dotknout. Stejně tak každá živá bytost jedná podle pokynů Nadduše, která sídlí v srdci. Pán Samotný to potvrzuje v Bhagavad-gītě (15.15): sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca — “Sídlím v srdci každého a dávám pokyny ke vzpomínkám, poznání a zapomnění.” Na jiném místě Bhagavad-gīty je řečeno: īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati — “Nejvyšší Pán v podobě Nadduše sídlí v srdci.” Živá bytost nemůže dělat nic bez svolení Nadduše. Nadduše jedná neustále, každým okamžikem, ale živá bytost nemůže pochopit Její podobu a činnosti pomocí svých smyslů. Příklad očí a tělesných údů je velice výstižný. Kdyby nohy byly schopny vidět, mohly by chodit bez pomoci očí, ale to není možné. I když prostřednictvím svých smyslů Nadduši ve svém srdci nevidíme, Její řízení je nezbytné.

6.3.17

Verš

tasyātma-tantrasya harer adhīśituḥ
parasya māyādhipater mahātmanaḥ
prāyeṇa dūtā iha vai manoharāś
caranti tad-rūpa-guṇa-svabhāvāḥ

Synonyma

tasya — Jeho; ātma-tantrasya — který je soběstačný, nezávisí na žádné jiné osobě; hareḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; adhīśituḥ — který je Pánem všeho; parasya — Transcendence; māyā-adhipateḥ — Pán iluzorní energie; mahā-ātmanaḥ — Nejvyšší Duše; prāyeṇa — téměř; dūtāḥ — vyslanci; iha — v tomto světě; vai — vskutku; manoharāḥ — příjemného jednání a tělesných rysů; caranti — pohybují se; tat — Jeho; rūpa — mají tělesné rysy; guṇa — transcendentální vlastnosti; svabhāvāḥ — a povahu.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je soběstačný a zcela nezávislý. Je vládcem každého a všeho, včetně iluzorní energie. Má Svou podobu, vlastnosti a charakteristiky. Jeho poslové, vaiṣṇavové, kteří jsou velice krásní, mají tělesné rysy, transcendentální vlastnosti a transcendentální povahu téměř jako On. Vždy putují tímto světem naprosto nezávisle.

Význam

Yamarāja popisoval Nejvyšší Osobnost Božství, nejvyššího vládce, ale jeho poslové chtěli slyšet o Viṣṇudūtech, kteří je porazili při jejich střetu s Ajāmilem. Řekl proto, že Viṣṇudūtové se podobají Nejvyšší Osobnosti Božství tělesnými rysy, transcendentálními vlastnostmi a povahou. Viṣṇudūtové neboli vaiṣṇavové jsou tedy téměř stejně kvalifikovaní jako Nejvyšší Pán. Yamarāja sdělil Yamadūtům, že Viṣṇudūtové nejsou o nic méně mocní než Pán Viṣṇu. Jelikož Viṣṇu stojí výše než Yamarāja, Viṣṇudūtové jsou výše než Yamadūtové. Těch, kdo jsou pod ochranou Viṣṇudūtů, se proto Yamadūtové nemohou ani dotknout.

6.3.18

Verš

bhūtāni viṣṇoḥ sura-pūjitāni
durdarśa-liṅgāni mahādbhutāni
rakṣanti tad-bhaktimataḥ parebhyo
mattaś ca martyān atha sarvataś ca

Synonyma

bhūtāni — živé bytosti nebo služebníci; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; sura-pūjitāni — jež uctívají polobozi; durdarśa-liṅgāni — s podobami, které není snadné vidět; mahā-adbhutāni — nanejvýš úžasné; rakṣanti — chrání; tat-bhakti-mataḥ — oddané Pána; parebhyaḥ — před nepřáteli; mattaḥ — přede mnou (Yamarājem) a mými posly; ca — a; martyān — lidské bytosti; atha — takto; sarvataḥ — před vším; ca — a.

Překlad

Poslové Pána Viṣṇua, kteří jsou uctíváni dokonce i polobohy, mají úžasné tělesné rysy — stejné jako Viṣṇu — a je velmi vzácné je spatřit. Viṣṇudūtové ochraňují oddané Pána před nepřáteli, závistivými osobami, dokonce i před mou pravomocí, a také před přírodními pohromami.

Význam

Yamarāja specificky popsal vlastnosti Viṣṇudūtů, aby své služebníky přesvědčil, že jim nemají závidět. Upozornil Yamadūty, že Viṣṇudūtům se uctivě klaní i polobozi a že jsou neustále připraveni chránit oddané Pána před nepřáteli, přírodními pohromami a všemi nebezpečnými situacemi v tomto hmotném světě. Členové Společnosti pro vědomí Kṛṣṇy se někdy obávají hrozící světové války a ptají se, co by se s nimi stalo, kdyby k ní skutečně došlo. Ať už se ocitnou v jakémkoliv nebezpečí, vždy by měli mít důvěru, že Viṣṇudūtové nebo Nejvyšší Osobnost Božství je ochrání; jak potvrzuje Bhagavad-gītā (kaunteya pratijānīhi na me bhaktaḥ praṇaśyati). Hmotné nebezpečí není určeno pro oddané. To také potvrzuje Śrīmad-Bhāgavatam. Padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām — v tomto hmotném světě číhají různá nebezpečí na každém kroku, ale nikoliv na oddané, kteří se zcela odevzdali lotosovým nohám Pána. Čistí oddaní Pána Viṣṇua si mohou být jisti, že je Pán ochrání, a dokud jsou v hmotném světě, měli by se naplno zaměstnat oddanou službou a šířit hnutí Hare Kṛṣṇa, které je hnutím Śrī Caitanyi Mahāprabhua a Pána Śrī Kṛṣṇy.

6.3.19

Verš

dharmaṁ tu sākṣād bhagavat-praṇītaṁ
na vai vidur ṛṣayo nāpi devāḥ
na siddha-mukhyā asurā manuṣyāḥ
kuto nu vidyādhara-cāraṇādayaḥ

Synonyma

dharmam — skutečné náboženské zásady, autorizované zákony náboženství; tu — ale; sākṣāt — přímo; bhagavat — Nejvyšší Osobností Božství; praṇītam — ustanovené; na — ne; vai — vskutku; viduḥ — znají; ṛṣayaḥ — velcí ṛṣiové, jako například Bhṛgu; na — ne; api — také; devāḥ — polobozi; na — ne; siddha-mukhyāḥ — hlavní vůdci Siddhaloky; asurāḥ — démoni; manuṣyāḥ — obyvatelé Bhūrloky, lidské bytosti; kutaḥ — kde; nu — vskutku; vidyādhara — nižší polobozi, známí jako Vidyādharové; cāraṇa — obyvatelé planet, na nichž jsou lidé od přírody velkými hudebníky a zpěváky; ādayaḥ — a tak dále.

Překlad

Skutečné náboženské zásady ustanovuje Nejvyšší Osobnost Božství. Nemohou je zjistit ani velcí ṛṣiové z nejvyšších planet, kteří jsou zcela v kvalitě dobra, ani polobozi či vůdčí osoby Siddhaloky, natož pak asurové, obyčejné lidské bytosti, Vidyādharové a Cāraṇové.

Význam

Když Viṣṇudūtové vyzvali Yamadūty, aby popsali zásady náboženství, Yamadūtové řekli: veda-praṇihito dharmaḥ — náboženské zásady jsou stanoveny ve védské literatuře. Nevěděli však, že védská literatura obsahuje popisy obřadů, které nejsou transcendentální, ale jsou určeny k udržování klidu a pořádku mezi materialisty v hmotném světě. Skutečné náboženské zásady jsou nistraiguṇya, nad třemi kvalitami hmotné přírody neboli transcendentální. Yamadūtové tyto transcendentální náboženské zásady neznali, a proto byli překvapeni, když jim bylo zabráněno zajmout Ajāmila. Materialisty, kteří všechnu svou víru upínají k védským obřadům, popisuje Bhagavad-gītā (2.42), kde Kṛṣṇa říká: veda-vāda-ratāḥ pārtha nānyad astīti vādinaḥ — údajní stoupenci Ved říkají, že neexistuje nic, co by přesahovalo védské obřady. V Indii se skutečně setkáme se skupinou lidí, kteří jsou vyznavači védských obřadů, ale přitom nechápou jejich význam, jímž je povznést člověka postupně na transcendentální úroveň poznání Kṛṣṇy (vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ). Ti, kdo neznají tuto zásadu, ale pouze vkládají svou víru do védských obřadů, se nazývají veda-vāda-ratāḥ.

Zde je řečeno, že skutečný náboženský princip představuje to, co je dáno Nejvyšší Osobností Božství. Tento princip uvádí Bhagavad-gītā. Sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — je třeba se vzdát všech ostatních povinností a odevzdat se lotosovým nohám Kṛṣṇy. To je skutečný náboženský princip, kterým by se měli všichni řídit. Je možné, že člověk následuje védská písma, a přesto nemusí tento transcendentální princip znát, neboť ne každý ho zná. Nejsou si ho vědomi dokonce ani polobozi na vyšších planetárních soustavách, o lidských bytostech nemluvě. Tomuto transcendentálnímu náboženskému principu je třeba porozumět buď přímo od Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, nebo od Jeho zvláštního zástupce, jak uvádějí další verše.

6.3.20-21

Verš

svayambhūr nāradaḥ śambhuḥ
kumāraḥ kapilo manuḥ
prahlādo janako bhīṣmo
balir vaiyāsakir vayam

dvādaśaite vijānīmo
dharmaṁ bhāgavataṁ bhaṭāḥ
guhyaṁ viśuddhaṁ durbodhaṁ
yaṁ jñātvāmṛtam aśnute

Synonyma

svayambhūḥ — Pán Brahmā; nāradaḥ — velký světec Nārada; śambhuḥ — Pán Śiva; kumāraḥ — čtyři Kumārové; kapilaḥ — Pán Kapila; manuḥ — Svāyambhuva Manu; prahlādaḥ — Prahlāda Mahārāja; janakaḥ — Janaka Mahārāja; bhīṣmaḥ — praotec Bhīṣma; baliḥ — Bali Mahārāja; vaiyāsakiḥ — Śukadeva, Vyāsadevův syn; vayam — my; dvādaśa — dvanáct; ete — tito; vijānīmaḥ — známe; dharmam — skutečné náboženské zásady; bhāgavatam — které učí člověka, jak milovat Nejvyšší Osobnost Božství; bhaṭāḥ — ó moji milí služebníci; guhyam — velice důvěrné; viśuddham — transcendentální, neznečištěné hmotnými kvalitami přírody; durbodham — čemu není snadné porozumět; yam — co; jñātvā — když chápe; amṛtam — věčný život; aśnute — užívá.

Překlad

Skutečný princip náboženství zná Pán Brahmā, Bhagavān Nārada, Pán Śiva, čtyři Kumārové, Pán Kapila (syn Devahūti), Svāyambhuva Manu, Prahlāda Mahārāja, Janaka Mahārāja, praotec Bhīṣma, Bali Mahārāja, Śukadeva Gosvāmī a já. Moji milí služebníci, tento transcendentální náboženský princip, známý jako bhāgavata-dharma neboli odevzdání se Nejvyššímu Pánu a láska k Němu, není znečištěný kvalitami hmotné přírody. Je velmi důvěrný a obyčejní lidé ho obtížně chápou, ale má-li někdo to štěstí, že mu porozumí, je okamžitě osvobozen a vrátí se domů, zpátky k Bohu.

Význam

V Bhagavad-gītě označuje Pán Kṛṣṇa bhāgavata-dharmu za nejdůvěrnější náboženský princip (sarva-guhyatamam, guhyād guhyataram). Kṛṣṇa říká Arjunovi: “Protože jsi Můj velice drahý přítel, vysvětluji ti to nejdůvěrnější náboženství.” Sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — “Zanech všech ostatních povinností a odevzdej se Mně.” Někdo se může zeptat: “K čemu je tento princip dobrý, když je ho tak těžké pochopit?” Yamarāja zde odpovídá, že tomuto náboženskému principu může porozumět ten, kdo následuje systém parampary Pána Brahmy, Pána Śivy, čtyř Kumārů a dalších uznávaných autorit. Existují čtyři učednické posloupnosti: jedna od Pána Brahmy, jedna od Pána Śivy, jedna od Lakṣmī, bohyně štěstí, a jedna od Kumārů. Učednická posloupnost od Pána Brahmy se nazývá Brahma-sampradāya, posloupnost od Pána Śivy (Śambhua) se nazývá Rudra-sampradāya, posloupnost od bohyně štěstí, Lakṣmījī, se nazývá Śrī-sampradāya a posloupnost od Kumārů se nazývá Kumāra-sampradāya. Aby člověk pochopil nejdůvěrnější náboženský systém, musí přijmout útočiště u jedné z těchto čtyř sampradāyí. V Padma Purāṇě je řečeno: sampradāya-vihīnā ye mantrās te niṣphalā matāḥ — pokud člověk nenásleduje čtyři uznávané učednické posloupnosti, jeho mantra či zasvěcení nemá žádnou cenu. V současné době existuje mnoho apasampradāyí neboli nepravých sampradāyí, které nemají žádné spojení s autoritami, jako je Pán Brahmā, Pán Śiva, Kumārové nebo Lakṣmī. Tyto školy svádějí lidi na scestí. Śāstry říkají, že být zasvěcený v takových sampradāyích je zbytečná ztráta času, neboť to člověku nikdy neumožní pochopit skutečné náboženské zásady.

6.3.22

Verš

etāvān eva loke ’smin
puṁsāṁ dharmaḥ paraḥ smṛtaḥ
bhakti-yogo bhagavati
tan-nāma-grahaṇādibhiḥ

Synonyma

etāvān — tolik; eva — vskutku; loke asmin — v tomto hmotném světě; puṁsām — živých bytostí; dharmaḥ — náboženské zásady; paraḥ — transcendentální; smṛtaḥ — uznávané; bhakti-yogaḥ — bhakti-yoga neboli oddaná služba; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství (nikoliv polobohům); tat — Jeho; nāma — svatého jména; grahaṇa-ādibhiḥ — počínaje zpíváním.

Překlad

Oddaná služba, která začíná zpíváním svatého jména Pána, je nejvyšším náboženským principem pro živou bytost v lidské společnosti.

Význam

Jak je uvedeno v minulém verši, dharmaṁ bhāgavatam, skutečné náboženské zásady, jsou bhāgavata-dharma, zásady popsané v samotném Śrīmad-Bhāgavatamu nebo v Bhagavad-gītě, která je přípravou ke studiu Bhāgavatamu. Jaké to jsou zásady? Bhāgavatam říká: dharmaḥ projjhita-kaitavo 'tra — ve Śrīmad-Bhāgavatamu není místo pro podvodné náboženské systémy. Vše, co Bhāgavatam obsahuje, se přímo pojí s Nejvyšší Osobností Božství. Bhāgavatam dále říká: sa vai puṁsāṁ paro dharmo yato bhaktir adhokṣaje — nejvyšší náboženství je to, které učí své následovníky, jak milovat Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, Jenž je mimo dosah experimentálního poznání. Takový náboženský systém začíná zpíváním svatého jména Pána, tan-nāma-grahaṇa (śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ smaraṇaṁ pāda-sevanam). Když člověk zpívá svaté jméno Pána a tančí v extázi, postupně uvidí podobu Pána, Jeho zábavy a transcendentální vlastnosti. Tak plně porozumí postavení Osobnosti Božství. K tomuto pochopení Pána — jak sestupuje do hmotného světa, jak se rodí a jaké činnosti vykonává — je možné dojít, ale jedině prostřednictvím oddané služby. Bhagavad-gītā uvádí: bhaktyā mām abhijānāti — prostým vykonáváním oddané služby lze pochopit o Nejvyšším Pánu vše. Má-li někdo to štěstí, že Nejvyššímu Pánu takto porozumí, výsledkem bude tyaktvā dehaṁ punar janma naiti — po opuštění hmotného těla se již nebude muset narodit v hmotném světě; místo toho se vrátí domů, zpátky k Bohu. To je nejvyšší dokonalost. Kṛṣṇa proto říká v Bhagavad-gītě (8.15):

mām upetya punar janma
duḥkhālayam aśāśvatam
nāpnuvanti mahātmānaḥ
saṁsiddhiṁ paramāṁ gatāḥ

“Velké duše, oddaní yogīni, kteří dospěli ke Mně, se nikdy nevrátí do tohoto dočasného světa plného utrpení, neboť dosáhli nejvyšší dokonalosti.”

6.3.23

Verš

nāmoccāraṇa-māhātmyaṁ
hareḥ paśyata putrakāḥ
ajāmilo ’pi yenaiva
mṛtyu-pāśād amucyata

Synonyma

nāma — svatého jména; uccāraṇa — vyslovování; māhātmyam — vznešené postavení; hareḥ — Nejvyššího Pána; paśyata — jen pohleďte; putrakāḥ — ó moji milí služebníci, kteří jste jako moji synové; ajāmilaḥ api — dokonce i Ajāmila (který byl považován za velice hříšného); yena — jehož zpíváním; eva — jistě; mṛtyu-pāśāt — z provazů smrti; amucyata — byl vysvobozen.

Překlad

Moji milí služebníci, kteří jste jako moji synové, jen pohleďte, jak slavné je zpívání svatého jména Pána! Hříšný Ajāmila pouze volal na svého syna a ani nevěděl, že vyslovuje Pánovo svaté jméno. Přesto si však prostřednictvím pronášení svatého jména Pána připomínal Nārāyaṇa, a tak byl okamžitě zachráněn z provazů smrti.

Význam

Ohledně významu zpívání Hare Kṛṣṇa mantry není třeba bádat. Ajāmilův příběh je dostatečným důkazem síly Pánova svatého jména a vznešeného postavení toho, kdo svaté jméno neustále zpívá. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto radil:

harer nāma harer nāma
harer nāmaiva kevalam
kalau nāsty eva nāsty eva
nāsty eva gatir anyathā

V tomto věku Kali nemůže nikdo provádět všechny obřady pro dosažení osvobození; to je nesmírně náročné. Všechny śāstry a všichni ācāryové proto doporučují v tomto věku zpívat svaté jméno.

6.3.24

Verš

etāvatālam agha-nirharaṇāya puṁsāṁ
saṅkīrtanaṁ bhagavato guṇa-karma-nāmnām
vikruśya putram aghavān yad ajāmilo ’pi
nārāyaṇeti mriyamāṇa iyāya muktim

Synonyma

etāvatā — tolik; alam — stačí; agha-nirharaṇāya — pro odstranění reakcí za hříšné činnosti; puṁsām — lidských bytostí; saṅkīrtanam — společné opěvování; bhagavataḥ — Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství; guṇa — transcendentálních vlastností; karma-nāmnām — a Jeho jmen podle Jeho činností a zábav; vikruśya — volající bez přestupků; putram — svého syna; aghavān — hříšný; yat — jelikož; ajāmilaḥ api — dokonce i Ajāmila; nārāyaṇa — Pánovo jméno, Nārāyaṇa; iti — takto; mriyamāṇaḥ — když umíral; iyāya — dosáhl; muktim — osvobození.

Překlad

Proto je třeba pochopit, že zpíváním svatého jména Pána a opěvováním Jeho vlastností a činností se člověk snadno zbaví všech hříšných reakcí. To je jediný doporučený způsob. I když někdo zpívá svaté jméno Pána se špatnou výslovností, přesto bude vysvobozen z hmotných pout, zpívá-li bez přestupků. Například Ajāmila byl velice hříšný, ale když umíral, pouze pronášel svaté jméno, a přestože tak volal na svého syna, dosáhl úplného osvobození, neboť si tím připomínal jméno Nārāyaṇa.

Význam

Haridāsa Ṭhākura potvrdil na shromáždění u otce Raghunātha dāse Gosvāmīho, že prostým zpíváním svatého jména Pána se člověk vysvobodí, dokonce i když nezpívá zcela bez přestupků. Smārta-brāhmaṇové a māyāvādīni nevěří, že takto lze dosáhnout osvobození, ale pravdivost výroku Haridāse Ṭhākura podporuje mnoho citátů ze Śrīmad-Bhāgavatamu.

Například Śrīdhara Svāmī ve svém komentáři k tomuto verši uvádí tento citát:

sāyaṁ prātar gṛṇan bhaktyā
duḥkha-grāmād vimucyate

“Když někdo ráno a večer s velkou oddaností zpívá svaté jméno Pána, může se osvobodit od všech hmotných utrpení.” Jiný citát potvrzuje, že kdo neustále, každý den, s velkou úctou naslouchá svatému jménu Pána, může získat osvobození (anudinam idam ādareṇa śṛṇvan). Další citát říká:

śravaṇaṁ kīrtanaṁ dhyānaṁ
harer adbhuta-karmaṇaḥ
janma-karma-guṇānāṁ ca
tad-arthe 'khila-ceṣṭitam

“Člověk by měl vždy naslouchat o neobyčejně úžasných činnostech Pána, opěvovat je, meditovat o nich a snažit se Pána potěšit.” (Bhāg. 11.3.27)

Śrīdhara Svāmī také cituje z Purāṇ: pāpa-kṣayaś ca bhavati smaratāṁ tam ahar-niśam — “Člověk se může osvobodit od všech hříšných reakcí jednoduše tím, že bude ve dne v noci (ahar-niśam) vzpomínat na lotosové nohy Pána.” Dále cituje z Bhāgavatamu (6.3.31):

tasmāt saṅkīrtanaṁ viṣṇor
jagan-maṅgalam aṁhasām
mahatām api kauravya
viddhy aikāntika-niṣkṛtam

Všechny uvedené citáty dokazují, že ten, kdo neustále zpívá a naslouchá o svatých činnostech, jménu, slávě a podobě Pána, je osvobozený. To je úžasně vyjádřeno v tomto verši: etāvatālam agha-nirharaṇāya puṁsāṁ—pouhým vyslovením Pánova jména se člověk zbaví všech hříšných reakcí.

Slovo alam, použité v tomto verši, vyjadřuje, že pouhé pronášení svatého jména Pána je dostačující. Toto slovo má různé významy. Podle nejautoritativnějšího sanskrtského slovníku zvaného Amara-kośa může slovo alam znamenat “ozdoba”, “dostatek”, “moc” a “bránění” (alaṁ bhūṣaṇa-paryāpti-śakti-vāraṇa-vācakam). Zde vyjadřuje, že není třeba se věnovat jiným procesům; stačí zpívat svaté jméno Pána. I když ho člověk zpívá nedokonale, osvobodí se tím od všech hříšných reakcí.

Tuto sílu zpívání svatého jména potvrdilo Ajāmilovo vysvobození. Když Ajāmila pronášel svaté jméno Nārāyaṇa, nevzpomínal přímo na Nejvyššího Pána, ale na svého syna. V okamžiku smrti rozhodně nebyl příliš čistý; byl známý jako velký hříšník. Před smrtí jsou navíc narušené všechny životní pochody v těle, a v takovém nezáviděníhodném stavu by Ajāmila těžko mohl zřetelně zpívat. Přesto však dosáhl osvobození pouhým pronášením svatého jména Pána. Co potom říci o těch, kdo nejsou tak hříšní jako Ajāmila? Z toho bychom měli vyvodit závěr, že každý by měl s velkým předsevzetím zpívat svaté jméno Pána — Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare — neboť tak se milostí Kṛṣṇy jistě vysvobodí ze zajetí māyi.

Zpívání Hare Kṛṣṇa mantry se doporučuje i těm, kdo se dopouštějí přestupků, protože budou-li ve zpívání pokračovat, postupně se jich zbaví. Zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry bez přestupků oddaný zvětšuje svou lásku ke Kṛṣṇovi. Śrī Caitanya Mahāprabhu říká: premā pum-artho mahān—hlavním cílem všech má být zvětšení své připoutanosti a lásky k Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství.

V této souvislosti Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura cituje následující verš ze Śrīmad-Bhāgavatamu (11.19.24):

evaṁ dharmair manuṣyāṇām
uddhavātmani vedinām
mayi sañjāyate bhaktiḥ
ko 'nyo 'rtho 'syāvaśiṣyate

“Můj milý Uddhavo, nejvyšší náboženský systém určený pro lidskou společnost je ten, pomocí kterého může člověk probudit svou spící lásku ke Mně.” V komentáři k tomuto verši popisuje Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura slovo bhakti, když říká premaivoktaḥ. Kaḥ anyaḥ arthaḥ asya — k čemu je třeba osvobození tam, kde je bhakti?

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura rovněž cituje tento verš z Padma Purāṇy:

nāmāparādha-yuktānāṁ
nāmāny eva haranty agham
aviśrānti-prayuktāni
tāny evārtha-karāṇi ca

I když zpočátku člověk zpívá Hare Kṛṣṇa mantru s přestupky, opakovaným zpíváním dojde do stádia, kdy se jich přestane dopouštět. Pāpa-kṣayaś ca bhavati smaratāṁ tam ahar-niśam — bude-li zpívat ve dne v noci, jak doporučoval Śrī Caitanya Mahāprabhu, osvobodí se od všech hříšných reakcí. Byl to Śrī Caitanya Mahāprabhu, kdo citoval následující verš:

harer nāma harer nāma
harer nāmaiva kevalam
kalau nāsty eva nāsty eva
nāsty eva gatir anyathā

“V tomto věku hádek a pokrytectví je jediným způsobem osvobození zpívání svatého jména Pána. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta.” Budou-li členové hnutí pro vědomí Kṛṣṇy striktně následovat toto doporučení Śrī Caitanyi Mahāprabhua, jejich postavení bude vždy bezpečné.

6.3.25

Verš

prāyeṇa veda tad idaṁ na mahājano ’yaṁ
devyā vimohita-matir bata māyayālam
trayyāṁ jaḍī-kṛta-matir madhu-puṣpitāyāṁ
vaitānike mahati karmaṇi yujyamānaḥ

Synonyma

prāyeṇa — téměř vždy; veda — vědí; tat — to; idam — toto; na — ne; mahājanaḥ — velké osobnosti vedle Svayambhūa, Śambhua a ostatních deseti; ayam — toto; devyā — působením energie Nejvyšší Osobnosti Božství; vimohita-matiḥ — jejichž inteligence je zmatena; bata — vskutku; māyayā — iluzorní energií; alam — velice; trayyām — ve třech Vedách; jaḍī-kṛta-matiḥ — jejichž inteligence byla otupena; madhu-puṣpitāyām — květnatému jazyku Ved, který popisuje výsledky vykonávání obřadů; vaitānike — obřadům uvedeným ve Vedách; mahati — velkým; karmaṇi — plodonosné činnosti; yujyamānaḥ — kteří se věnují.

Překlad

Yājñavalkya, Jaimini a další mudrci, kteří sestavili náboženská písma, jsou zmateni iluzorní energií Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto neznají tajný, důvěrný náboženský systém dvanácti mahājanů. Nemohou pochopit transcendentální hodnotu vykonávání oddané služby či zpívání Hare Kṛṣṇa mantry. Jelikož jejich mysli přitahují obřady uvedené ve Vedách—zvláště v Yajur Vedě, Sāma Vedě a Ṛg Vedě — jejich inteligence otupěla. Usilovně shánějí prostředky k provádění obřadů, které přinášejí jen dočasný prospěch, jako je povýšení na Svargaloku, jež skýtá hmotné štěstí. Zajímají se o dharmu, arthu, kāmu a mokṣu, a saṅkīrtanové hnutí je nepřitahuje.

Význam

Jelikož je tak snadné dosáhnout největšího úspěchu zpíváním svatého jména Pána, někdo se může zeptat, proč existuje tolik védských obřadů a proč jsou k nim lidé přitahováni. Na tuto otázku odpovídá tento verš. Jak uvádí Bhagavad-gītā (15.15): vedaiś ca sarvair aham eva vedyaḥ — skutečným smyslem studia Ved je vyhledat lotosové nohy Pána Kṛṣṇy. Neinteligentní lidé jsou naneštěstí zmateni velkolepostí védských yajñí a dychtí vidět vykonávání oslnivých obětí. Chtějí, aby byly zpívány védské mantry a aby za tyto obřady bylo utráceno obrovské množství peněz. Někdy musíme pořádat védské obřady, abychom tyto neinteligentní lidi uspokojili. Nedávno jsme při otevírání velkého chrámu Kṛṣṇa-Balarāma ve Vṛndāvanu byli nuceni přizvat brāhmaṇy na vykonání védských obřadů, protože obyvatelé Vṛndāvanu — zvláště smārta-brāhmaṇové — by Evropany a Američany za pravé brāhmaṇy neuznali. Museli jsme tedy zaměstnat brāhmaṇy vykonáním nákladných yajñí. Bez ohledu na tyto yajñi však členové naší Společnosti vedli hlasitý saṅkīrtan s mṛdaṅgami, což jsem považoval za důležitější než védské obřady. Obřady i saṅkīrtan probíhaly zároveň; obřady byly určeny pro ty, kdo se zajímají o védské rituály vedoucí k dosažení nebeských planet (jaḍī-kṛta-matir madhu-puṣpitāyām), zatímco saṅkīrtan byl určen pro čisté oddané, kteří chtějí potěšit Nejvyšší Osobnost Božství. My bychom bývali prováděli pouze saṅkīrtan, ale obyvatelé Vṛndāvanu by pak nebrali slavnostní instalaci vážně. Zde je vysvětleno, že védské obřady jsou určeny pro ty, jejichž inteligence byla otupena květnatým jazykem Ved, který popisuje plodonosné činnosti zaměřené na dosažení vyšších planet.

Zvláště v tomto věku Kali je dostatečný samotný saṅkīrtan. Budou-li oddaní z našich chrámů v různých částech světa pokračovat v provádění saṅkīrtanu před Božstvy — zvláště před Śrī Caitanyou Mahāprabhuem — zůstanou dokonalí. Žádné jiné obřady nejsou zapotřebí. Nicméně pro udržení čistých návyků a čisté mysli se je třeba věnovat uctívání Božstev a dodržovat také další usměrňující zásady. Śrīla Jīva Gosvāmī říká, že i když saṅkīrtan k dosažení dokonalosti života stačí, arcanā neboli uctívání Božstev v chrámu musí pokračovat, aby oddaní zůstali vně i uvnitř čistí. Śrīla Bhaktisiddhānta Sarasvatī Ṭhākura proto doporučoval následovat oba procesy zároveň a my se jeho zásadou souběžně vykonávat uctívání Božstev i saṅkīrtan striktně řídíme. V tom bychom měli stále pokračovat.

6.3.26

Verš

evaṁ vimṛśya sudhiyo bhagavaty anante
sarvātmanā vidadhate khalu bhāva-yogam
te me na daṇḍam arhanty atha yady amīṣāṁ
syāt pātakaṁ tad api hanty urugāya-vādaḥ

Synonyma

evam — takto; vimṛśya — zvažující; su-dhiyaḥ — ti, kdo mají mimořádnou inteligenci; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; anante — Neomezenému; sarva-ātmanā — celým svým srdcem a duší; vidadhate — začnou praktikovat; khalu — vskutku; bhāva-yogam — proces oddané služby; te — ti; me — můj; na — ne; daṇḍam — trest; arhanti — zasluhují; atha — proto; yadi — jestliže; amīṣām — jich; syāt — je; pātakam — nějaká hříšná činnost; tat — tu; api — také; hanti — ničí; urugāya-vādaḥ — zpívání svatého jména Nejvyššího Pána.

Překlad

Inteligentní lidé se proto po zvážení všech těchto skutečností rozhodnou vyřešit všechny problémy přijetím oddané služby v podobě zpívání svatého jména Pána, který sídlí v srdci každého a je studnicí všech příznivých vlastností. Na takové osoby se nevztahuje můj trest. Obvykle se nikdy nedopouštějí hříšných činností, ale pokud se někdy omylem nebo pod vlivem iluze nějakých dopustí, jsou ochráněni před hříšnými reakcemi, protože neustále zpívají Hare Kṛṣṇa mantru.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti cituje následující verš z modliteb Pána Brahmy (Bhāg. 10.14.29):

athāpi te deva padāmbuja-dvaya-
prasāda-leśānugṛhīta eva hi
jānāti tattvaṁ bhagavan-mahimno
na cānya eko 'pi ciraṁ vicinvan

Verš hovoří o tom, že ani velký znalec védských śāster si nemusí být vůbec vědom existence Nejvyššího Pána a Jeho jména, slávy, vlastností atd., zatímco ten, kdo se nějakým způsobem zaměstná oddanou službou a stane se tak čistým oddaným Pána, může pochopit postavení Nejvyšší Osobnosti Božství, i když není velkým učencem. Yamarāja zde proto říká: evaṁ vimṛśya sudhiyo bhagavati — ti, kdo s láskou slouží Pánu, se stávají inteligentními, sudhiyaḥ, ale o znalci Ved, který nechápe Kṛṣṇovo jméno, slávu a zábavy, to nelze říci. Čistý oddaný je ten, jehož inteligence je čistá; je skutečně moudrý, protože se zaměstnává službou Pánu — ne aby tím zapůsobil na ostatní, ale s láskou, svou myslí, slovy a tělem. Neoddaní mohou předstírat, že se věnují náboženství, ale to není příliš účinné, neboť i když okázale navštěvují chrám nebo kostel, myslí přitom na něco jiného. Tito lidé zanedbávají svou náboženskou povinnost a podléhají Yamarājovu trestu. Avšak oddanému, který se kvůli svým dřívějším zvykům nechtěně či nahodile dopustí hříšných činů, bude odpuštěno. Taková je hodnota saṅkīrtanového hnutí.

6.3.27

Verš

te deva-siddha-parigīta-pavitra-gāthā
ye sādhavaḥ samadṛśo bhagavat-prapannāḥ
tān nopasīdata harer gadayābhiguptān
naiṣāṁ vayaṁ na ca vayaḥ prabhavāma daṇḍe

Synonyma

te — oni; deva — polobohy; siddha — a obyvateli Siddhaloky; parigīta — zpívaná; pavitra-gāthāḥ — neposkvrněná vyprávění o nich; ye — kdo; sādhavaḥ — oddaní; samadṛśaḥ — kteří pohlížejí na každého stejně; bhagavat-prapannāḥ — odevzdaní Nejvyšší Osobnosti Božství; tān — k nim; na — ne; upasīdata — vhodné se přibližovat; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; gadayā — kyjem; abhiguptān — dokonale chráněni; na — ne; eṣām — těchto; vayam — my; na ca — a také ne; vayaḥ — neomezený čas; prabhavāma — jsme oprávněni; daṇḍe — k trestání.

Překlad

Moji milí služebníci, prosím, nechoďte k takovým oddaným, neboť se plně odevzdali lotosovým nohám Nejvyšší Osobnosti Božství. Staví se ke každému stejně a vyprávění o nich přednášejí polobozi a obyvatelé Siddhaloky. Prosím, ani se k nim nepřibližujte. Vždy je chrání kyj Nejvyšší Osobnosti Božství, a proto ani Pán Brahmā, ani já, a dokonce ani časový faktor nejsme oprávněni je potrestat.

Význam

Yamarāja ve skutečnosti své služebníky varoval: “Moji milí služebníci, navzdory tomu, co jste možná udělali dříve, od této chvíle již oddané neobtěžujte. Činnosti oddaných, kteří se odevzdali lotosovým nohám Pána a kteří neustále zpívají Jeho svaté jméno, velebí polobozi a obyvatelé Siddhaloky. Tito oddaní jsou natolik úctyhodní a vznešení, že je Pán Viṣṇu Osobně chrání s kyjem v ruce. Proto — bez ohledu na to, co jste učinili tentokrát — od nynějška se k takovým oddaným nepřibližujte; jinak vás zabije kyj Pána Viṣṇua. To je mé varování. Pán Viṣṇu má kyj a cakru na trestání neoddaných. Nevystavujte se nebezpečí a nepokoušejte se oddané znepokojovat. I kdyby je chtěl trestat Pán Brahmā nebo já, čekal by nás trest, o vás ani nemluvě. Proto již nikdy oddané neobtěžujte.”

6.3.28

Verš

tān ānayadhvam asato vimukhān mukunda-
pādāravinda-makaranda-rasād ajasram
niṣkiñcanaiḥ paramahaṁsa-kulair asaṅgair
juṣṭād gṛhe niraya-vartmani baddha-tṛṣṇān

Synonyma

tān — je; ānayadhvam — přivádějte ke mně; asataḥ — neoddané (ty, kdo nerozvíjejí vědomí Kṛṣṇy); vimukhān — kteří se obrátili proti; mukunda — Mukundy, Nejvyšší Osobnosti Božství; pāda-aravinda — lotosových nohou; makaranda — medu; rasāt — chuť; ajasram — neustále; niṣkiñcanaiḥ — těmi, kdo jsou zcela prosti hmotné připoutanosti; paramahaṁsa-kulaiḥ — paramahaṁsy, nejvznešenějšími osobami; asaṅgaiḥ — jež nepoutá nic hmotného; juṣṭāt — která je vychutnávána; gṛhe — k rodinnému životu; niraya-vartmani — cesta vedoucí do pekla; baddha-tṛṣṇān — jejichž touhy jsou vázány.

Překlad

Paramahaṁsové jsou vznešené osobnosti, jež nemají žádnou chuť na hmotný požitek a pijí med Pánových lotosových nohou. Moji milí služebníci, voďte mi k potrestání pouze ty, kdo mají odpor k chuti tohoto medu, nestýkají se s paramahaṁsy a jsou připoutáni k rodinnému životu a světskému požitku, které tvoří cestu do pekla.

Význam

Poté, co Yamarāja varoval Yamadūty, aby se nepřibližovali k oddaným, říká jim, koho mu mají přivádět. Zvláště jim doporučuje, aby mu vodili materialisty, připoutané k rodinnému životu jen kvůli sexu. Śrīmad-Bhāgavatam uvádí: yan maithunādi-gṛhamedhi-sukhaṁ hi tuccham — lidé lpí na rodinném životě jedině kvůli sexu. Mají neustále mnoho problémů se svým hmotným zaměstnáním a jejich jediným štěstím po celodenní těžké práci je v noci spát a mít pohlavní styk. Nidrayā hriyate naktaṁ vyavāyena ca vā vayaḥ — v noci materialističtí hospodáři spí nebo holdují sexu. Divā cārthehayā rājan kuṭumba-bharaṇena vā — ve dne se pracně snaží získat nějaké peníze, a když je získají, utratí je na zaopatření svých rodin. Yamarāja zvláště oznamuje svým služebníkům, aby mu k potrestání vodili právě takové osoby, a nevodili oddané, kteří neustále lížou med Pánových lotosových nohou, přejí všem stejně a ze soucitu k veškerým živým bytostem se snaží kázat vědomí Kṛṣṇy. Oddaní Yamarājovu trestu nepodléhají, ale ty, kdo nevědí nic o vědomí Kṛṣṇy, jejich hmotný život plný takzvaného rodinného požitku neochrání. Śrīmad-Bhāgavatam (2.1.4) říká:

dehāpatya-kalatrādiṣv
ātma-sainyeṣv asatsv api
teṣāṁ pramatto nidhanaṁ
paśyann api na paśyati

Takoví lidé spokojeně věří, že je jejich národy, společnosti či rodiny ochrání, a neuvědomují si, že všichni tito nespolehliví vojáci budou časem zničeni. Závěr tedy je, že člověk se má snažit stýkat s těmi, kdo dvacet čtyři hodin denně vykonávají oddanou službu.

6.3.29

Verš

jihvā na vakti bhagavad-guṇa-nāmadheyaṁ
cetaś ca na smarati tac-caraṇāravindam
kṛṣṇāya no namati yac-chira ekadāpi
tān ānayadhvam asato ’kṛta-viṣṇu-kṛtyān

Synonyma

jihvā — jazyk; na — ne; vakti — opěvuje; bhagavat — Nejvyšší Osobnosti Božství; guṇa — transcendentální vlastnosti; nāma — a svaté jméno; dheyam — propůjčující; cetaḥ — srdce; ca — také; na — ne; smarati — vzpomíná; tat — Jeho; caraṇa-aravindam — lotosové nohy; kṛṣṇāya — Pánu Kṛṣṇovi prostřednictvím Jeho Božstva v chrámu; no — ne; namati — klaní se; yat — jejichž; śiraḥ — hlava; ekadā api — alespoň jednou; tān — je; ānayadhvam — voďte ke mně; asataḥ — neoddané; akṛta — nevykonávající; viṣṇu-kṛtyān — povinnosti, které mají vůči Pánu Viṣṇuovi.

Překlad

Moji milí služebníci, voďte ke mně prosím jen ty hříšníky, kteří svůj jazyk nepoužívají k opěvování svatého jména a vlastností Kṛṣṇy, jejichž srdce ani jednou nevzpomene na Kṛṣṇovy lotosové nohy a jejichž hlava se před Pánem Kṛṣṇou ani jednou nepokloní. Posílejte mi ty, kdo nevykonávají své povinnosti vůči Viṣṇuovi, což jsou jediné povinnosti lidského života. Prosím, voďte mi všechny takové hlupáky a darebáky.

Význam

Slovo viṣṇu-kṛtyān je velice důležité, neboť smyslem lidského života je potěšit Pána Viṣṇua. K tomu je také určena varṇāśrama-dharma. Viṣṇu Purāṇa (3.8.9) uvádí:

varṇāśramācāravatā
puruṣeṇa paraḥ pumān
viṣṇur ārādhyate panthā
nānyat tat-toṣa-kāraṇam

Lidská společnost má striktně dodržovat systém varṇāśrama-dharmy, který ji dělí na čtyři společenské třídy (brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya a śūdra) a čtyři duchovní stavy (brahmacarya, gṛhastha, vānaprastha a sannyāsa). Varṇāśrama-dharma snadno přivede člověka blíže k Pánu Viṣṇuovi, který je jediným skutečným cílem lidské společnosti. Na te viduḥ svārtha-gatiṁ hi viṣṇum — lidé však bohužel nevědí, že v jejich vlastním zájmu je vrátit se domů, zpátky k Bohu, neboli vyhledat Pána Viṣṇua. Durāśayā ye bahir-artha-māninaḥ — místo toho jsou pouze zmateni. Každá lidská bytost má vykonávat povinnosti určené k dosažení Pána Viṣṇua. Yamarāja proto nabádá Yamadūty, aby mu vodili ty, kdo zapomněli na své povinnosti vůči Viṣṇuovi (akṛta-viṣṇu-kṛtyān). Trestu Yamarāje podléhá ten, kdo nezpívá svaté jméno Viṣṇua (Kṛṣṇy), neklaní se před Božstvem Viṣṇua a nevzpomíná na Viṣṇuovy lotosové nohy. Souhrnně řečeno, Yamarāja trestá všechny avaiṣṇavy — ty, kdo se o Pána Viṣṇua nezajímají.

6.3.30

Verš

tat kṣamyatāṁ sa bhagavān puruṣaḥ purāṇo
nārāyaṇaḥ sva-puruṣair yad asat kṛtaṁ naḥ
svānām aho na viduṣāṁ racitāñjalīnāṁ
kṣāntir garīyasi namaḥ puruṣāya bhūmne

Synonyma

tat — to; kṣamyatām — nechť je odpuštěno; saḥ — On; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; puruṣaḥ — Nejvyšší Osoba; purāṇaḥ — nejstarší; nārāyaṇaḥ — Pán Nārāyaṇa; sva-puruṣaiḥ — mými služebníky; yat — jež; asat — drzost; kṛtam — vykonaná; naḥ — nás; svānām — mých vlastních lidí; aho — běda; na viduṣām — nevědomky; racita-añjalīnām — prosíme se sepjatýma rukama o prominutí; kṣāntiḥ — odpuštění; garīyasi — ve slavném; namaḥ — uctivé poklony; puruṣāya — osobě; bhūmne — nejvyšší a všeprostupující.

Překlad

(Yamarāja poté s vědomím, že on a jeho služebníci nejednali správně, požádal následujícími slovy Pána o prominutí:) Ó můj Pane, moji služebníci se nepochybně dopustili velkého přečinu, když zajali takového vaiṣṇavu, jako je Ajāmila. Ó Nārāyaṇe, ó nejvyšší a nejstarší osobo, prosím, odpusť nám. Z nevědomosti jsme v Ajāmilovi nepoznali Tvého služebníka, a dopustili se tak velkého přestupku. Se sepjatýma rukama Tě proto prosíme o odpuštění. Můj Pane, jsi svrchovaně milostivý a vždy oplýváš dobrými vlastnostmi, a proto Tě prosíme, promiň nám. Skládáme Ti uctivé poklony.

Význam

Pán Yamarāja na sebe vzal zodpovědnost za přestupek, kterého se dopustili jeho služebníci. Jestliže služebník nějaké instituce udělá chybu, instituce za to přebírá zodpovědnost. I když je Yamarāja nade všemi přestupky, jeho služebníci šli — prakticky s jeho svolením — zajmout Ajāmila, což byl závažný přečin. Nyāya-śāstra potvrzuje: bhṛtyāparādhe svāmino daṇḍaḥ — udělá-li služebník chybu, pán podléhá trestu, protože za přestupek nese zodpovědnost. Yamarāja to nebral na lehkou váhu a společně se svými služebníky se se sepjatýma rukama modlil, aby mu Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, prominul.

6.3.31

Verš

tasmāt saṅkīrtanaṁ viṣṇor
jagan-maṅgalam aṁhasām
mahatām api kauravya
viddhy aikāntika-niṣkṛtam

Synonyma

tasmāt — proto; saṅkīrtanam — společné zpívání svatého jména; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; jagat-maṅgalam — nejpříznivější činnost v hmotném světě; aṁhasām — hříšných činností; mahatām api — i nesmírně velikých; kauravya — ó potomku kuruovského rodu; viddhi — pochop; aikāntika — konečné; niṣkṛtam — odčinění.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, zpívání svatého jména Pána dokáže zničit i reakce za ty největší hříchy. Toto zpívání, saṅkīrtana, je proto tou nejpříznivější činností v celém vesmíru. Snaž se to prosím pochopit, aby to druzí vzali vážně.

Význam

Měli bychom si všimnout toho, že i když Ajāmila pronášel jméno Nārāyaṇa nedokonale, byl osvobozen od všech hříšných reakcí. Zpívání svatého jména je tak příznivé, že může od reakcí za hříšné činnosti osvobodit každého. Nikdo by z toho však neměl vyvodit závěr, že může i nadále hřešit a zpívání Hare Kṛṣṇa odstraní reakce. Naopak by si měl dávat velký pozor, aby se nedopouštěl žádných hříchů, a nikdy nepomýšlet na neutralizaci hříšných činností zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry, neboť to je další přestupek. Pokud se oddaný nahodile dopustí nějakého hříchu, Pán mu promine, ale nikdo by neměl páchat hříšné činy úmyslně.

6.3.32

Verš

śṛṇvatāṁ gṛṇatāṁ vīryāṇy
uddāmāni harer muhuḥ
yathā sujātayā bhaktyā
śuddhyen nātmā vratādibhiḥ

Synonyma

śṛṇvatām — těch, kdo naslouchají; gṛṇatām — a opěvují; vīryāṇi — úžasné činnosti; uddāmāni — schopné zneutralizovat hřích; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; muhuḥ — vždy; yathā — jako; su-jātayā — snadno uskutečněné; bhaktyā — oddanou službou; śuddhyet — může být očištěné; na — ne; ātmā — srdce a duše; vrata-ādibhiḥ — vykonáváním různých obřadů.

Překlad

Ten, kdo neustále naslouchá svatému jménu Pána, zpívá ho a také poslouchá a zpívá o Pánových činnostech, může velice snadno dosáhnout úrovně čisté oddané služby, která dokáže odstranit nečistoty z jeho srdce. Takového očištění nelze dosáhnout pouhým dodržováním slibů a konáním védských obřadů.

Význam

Každý může velice snadno zpívat a poslouchat svaté jméno Pána, a dosáhnout tak v duchovním životě extáze. Padma Purāṇa říká:

nāmāparādha-yuktānāṁ
nāmāny eva haranty agham
aviśrānti-prayuktāni
tāny evārtha-karāṇi ca

I když někdo zpívá Hare Kṛṣṇa mahā-mantru s přestupky, může je odstranit, bude-li neochvějně pokračovat ve zpívání. Kdo přivykne této činnosti, bude neustále v čistém transcendentálním postavení a žádné hříšné reakce se ho nedotknou. Śukadeva Gosvāmī požádal krále Parīkṣita, aby této skutečnosti věnoval zvláštní pozornost. Vykonávání védských obřadů naopak nepřináší žádný prospěch. Díky takovým činnostem se živá bytost může přemístit na vyšší planetární soustavy, ale jak uvádí Bhagavad-gītā (9.21): kṣīṇe puṇye martya-lokaṁ viśanti — až doba jejího požitku na nebeských planetách vyprší (jelikož rozsah výsledků jejích zbožných činností je omezený), bude se muset vrátit na Zemi. Snaha cestovat vesmírem nahoru a dolů tedy nemá žádný význam. Lépe je zpívat svaté jméno Pána, abychom se mohli zcela očistit a kvalifikovat pro návrat domů, zpátky k Bohu. To je smysl života a také jeho dokonalost.

6.3.33

Verš

kṛṣṇāṅghri-padma-madhu-liṇ na punar visṛṣṭa-
māyā-guṇeṣu ramate vṛjināvaheṣu
anyas tu kāma-hata ātma-rajaḥ pramārṣṭum
īheta karma yata eva rajaḥ punaḥ syāt

Synonyma

kṛṣṇa-aṅghri-padma — lotosových nohou Pána Kṛṣṇy; madhu — med; liṭ — ten, kdo líže; na — ne; punaḥ — znovu; visṛṣṭa — již odřeknuté; māyā-guṇeṣu — v kvalitách hmotné přírody; ramate — chce si užívat; vṛjina-avaheṣu — co přináší utrpení; anyaḥ — jiné; tu — ovšem; kāma-hataḥ — okouzlený chtíčem; ātma-rajaḥ — hříšná nákaza srdce; pramārṣṭum — očistit; īheta — může vykonávat; karma — činnosti; yataḥ — po kterých; eva — vskutku; rajaḥ — hříšné jednání; punaḥ — znovu; syāt — objeví se.

Překlad

Oddaní, kteří vždy lížou med lotosových nohou Pána Kṛṣṇy, se vůbec nestarají o hmotné činnosti, jež jsou vykonávány pod vlivem tří kvalit hmotné přírody a přinášejí jen utrpení. Nikdy se nevzdají Kṛṣṇových lotosových nohou a nikdy se k hmotným činnostem nevrátí. Jiní, kteří lpí na védských obřadech, protože zanedbali službu Pánovým lotosovým nohám a jsou okouzleni chtivými touhami, někdy provádějí odčinění, ale jelikož jejich očištění není úplné, vracejí se znovu a znovu k hříšnému jednání.

Význam

Povinností oddaného je zpívat Hare Kṛṣṇa mantru. Někdy možná zpívá s přestupky a někdy bez přestupků, ale přijme-li tento proces se vší vážností, dosáhne dokonalosti, které nelze dosáhnout prostřednictvím védských obřadů pro odčinění. Ti, kdo jsou připoutáni k védským obřadům, ale nevěří v oddanou službu, kdo doporučují odčinění, ale neoceňují zpívání Pánova svatého jména, nedosáhnou nejvyšší dokonalosti. Oddaní, kteří jsou zcela odpoutaní od hmotného požitku, se proto nikdy nevzdají vědomí Kṛṣṇy ve prospěch védských obřadů. Ti, kdo lpí na védských obřadech kvůli svým chtivým touhám, jsou znovu a znovu vystavováni utrpení hmotné existence. Mahārāja Parīkṣit jejich činnosti přirovnal ke koupeli slona (kuñjara-śauca).

6.3.34

Verš

itthaṁ svabhartṛ-gaditaṁ bhagavan-mahitvaṁ
saṁsmṛtya vismita-dhiyo yama-kiṅkarās te
naivācyutāśraya-janaṁ pratiśaṅkamānā
draṣṭuṁ ca bibhyati tataḥ prabhṛti sma rājan

Synonyma

ittham — takové moci; sva-bhartṛ-gaditam — vysvětlené jejich pánem (Yamarājem); bhagavat-mahitvam — neobyčejná sláva Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, a Jeho jména, slávy, podoby a vlastností; saṁsmṛtya — pamatující; vismita-dhiyaḥ — jejichž mysli byly ohromeny údivem; yama-kiṅkarāḥ — všichni služebníci Yamarāje; te — oni; na — ne; eva — vskutku; acyuta-āśraya-janam — toho, jehož útočištěm jsou lotosové nohy Acyuty, Pána Kṛṣṇy; pratiśaṅkamānāḥ — neustále se bojí; draṣṭum — pohlédnout; ca — a; bibhyati — mají strach; tataḥ prabhṛti — od té doby; sma — vskutku; rājan — ó králi.

Překlad

Když Yamadūtové slyšeli od svého vládce o neobyčejné slávě Pána a Jeho jména, slávy a vlastností, byli ohromeni údivem. Od té doby jakmile zahlédnou oddaného, dostanou strach a neodváží se na něho znovu pohlédnout.

Význam

Po této události již Yamadūtové neriskují přibližovat se k oddaným. Oddaný je pro Yamadūty velice nebezpečný.

6.3.35

Verš

itihāsam imaṁ guhyaṁ
bhagavān kumbha-sambhavaḥ
kathayām āsa malaya
āsīno harim arcayan

Synonyma

itihāsam — historický příběh; imam — tento; guhyam — velice důvěrný; bhagavān — nejmocnější; kumbha-sambhavaḥ — Agastya Muni, syn Kumbhy; kathayām āsa — vyložil; malaye — v Malajských horách; āsīnaḥ — sídlící; harim arcayan — uctívající Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Tento důvěrný příběh mi vyprávěl velký mudrc Agastya, syn Kumbhy, jehož jsem navštívil v jeho sídle v Malajských horách, kde uctíval Nejvyšší Osobnost Božství.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke třetí kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Yamarāja dává pokyny svým poslům”.

KAPITOLA ČTVRTÁ

Modlitby Haṁsa-guhya, které Pánu obětoval Prajāpati Dakṣa

6.4.1-2

Verš

śrī-rājovāca
devāsura-nṛṇāṁ sargo
nāgānāṁ mṛga-pakṣiṇām
sāmāsikas tvayā prokto
yas tu svāyambhuve ’ntare

tasyaiva vyāsam icchāmi
jñātuṁ te bhagavan yathā
anusargaṁ yayā śaktyā
sasarja bhagavān paraḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král pravil; deva-asura-nṛṇām — polobohů, démonů a lidských bytostí; sargaḥ — stvoření; nāgānām — Nāgů (živých bytostí v podobě hadů); mṛga-pakṣiṇām — zvířat a ptáků; sāmāsikaḥ — stručně; tvayā — tebou; proktaḥ — popsané; yaḥ — co; tu — ovšem; svāyambhuve — Svāyambhuvy Manua; antare — v období; tasya — tohoto; eva — vskutku; vyāsam — podrobný výčet; icchāmi — přeji si; jñātum — poznat; te — od tebe; bhagavan — ó můj pane; yathā — jakož i; anusargam — následné stvoření; yayā — pomocí které; śaktyā — energie; sasarja — stvořil; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; paraḥ — transcendentální.

Překlad

Požehnaný král řekl Śukadevovi Gosvāmīmu: Můj drahý pane, polobozi, démoni, lidské bytosti, Nāgové, zvířata a ptáci byli stvořeni za vlády Svāyambhuvy Manua. O tomto stvoření jsi se již stručně zmínil (ve třetím zpěvu). Nyní si ho přeji poznat důkladně. Chtěl bych se také dozvědět o energii Nejvyšší Osobnosti Božství, pomocí níž Pán uskutečnil druhotné stvoření.

6.4.3

Verš

śrī-sūta uvāca
iti sampraśnam ākarṇya
rājarṣer bādarāyaṇiḥ
pratinandya mahā-yogī
jagāda muni-sattamāḥ

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Sūta Gosvāmī řekl; iti — takto; sampraśnam — dotaz; ākarṇya — když vyslechl; rājarṣeḥ — krále Parīkṣita; bādarāyaṇiḥ — Śukadeva Gosvāmī; pratinandya — s chválou; mahā-yogī — velký yogī; jagāda — odpověděl; muni-sattamāḥ — ó nejlepší z mudrců.

Překlad

Sūta Gosvāmī pravil: Ó velcí mudrci (shromáždění v Naimiṣāraṇyi), když velký yogī Śukadeva Gosvāmī vyslechl otázku krále Parīkṣita, ocenil ji a odpověděl následovně.

6.4.4

Verš

śrī-śuka uvāca
yadā pracetasaḥ putrā
daśa prācīnabarhiṣaḥ
antaḥ-samudrād unmagnā
dadṛśur gāṁ drumair vṛtām

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; yadā — když; pracetasaḥ — Pracetové; putrāḥ — synové; daśa — deset; prācīnabarhiṣaḥ — krále Prācīnabarhiho; antaḥ-samudrāt — z oceánu; unmagnāḥ — vynořili se; dadṛśuḥ — viděli; gām — celá planeta; drumaiḥ vṛtām — pokrytá stromy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když se deset synů Prācīnabarhiho vynořilo z vody, v níž se podrobovali askezi, viděli, že celá planeta byla zarostlá stromy.

Význam

Když král Prācīnabarhi vykonával védské obřady, v nichž bylo doporučeno zabíjet zvířata, Nārada Muni mu dal ze soucitu radu, aby s tím přestal. Prācīnabarhi Nāradu správně pochopil a opustil království, aby se v lese podrobil askezi. Jeho deset synů ovšem tou dobou podstupovalo askezi ve vodě, a proto nebylo krále, který by dohlédl na vládu nad světem. Když těchto deset synů (Pracetů) vyšlo z vody, viděli, že Země je zarostlá stromy.

Když vláda zanedbává zemědělství — které je nezbytné pro produkci potravy — země zaroste nadbytečnými stromy. Mnoho stromů je samozřejmě užitečných, protože dávají ovoce a květy, ale mnoho jiných stromů je neúčelných. Mohou být použity jako palivo a země může být odlesněna a využita k zemědělským účelům. Když je vláda nedbalá, rodí se méně obilí. Jak uvádí Bhagavad-gītā (18.44): kṛṣi-gorakṣya-vāṇijyaṁ vaiśya-karma svabhāva-jam — náležitým zaměstnáním vaiśyů, které odpovídá jejich povaze, je farmařit a chránit krávy. Povinností vlády a kṣatriyů je dohlížet, aby příslušníci třetí třídy, vaiśyové — kteří nejsou ani brāhmaṇové, ani kṣatriyové — byli takto řádně zaměstnáni. Kṣatriyové mají ochraňovat lidi, zatímco vaiśyové mají chránit užitečná zvířata, zvláště krávy.

6.4.5

Verš

drumebhyaḥ krudhyamānās te
tapo-dīpita-manyavaḥ
mukhato vāyum agniṁ ca
sasṛjus tad-didhakṣayā

Synonyma

drumebhyaḥ — na stromy; krudhyamānāḥ — velice rozhněvaní; te — oni (deset synů Prācīnabarhiho); tapaḥ-dīpita-manyavaḥ — jejichž hněv vzplanul kvůli dlouhodobé askezi; mukhataḥ — z úst; vāyum — vítr; agnim — oheň; ca — a; sasṛjuḥ — stvořili; tat — tyto lesy; didhakṣayā — s touhou spálit.

Překlad

Jelikož Pracetové po dlouhou dobu podstupovali askezi ve vodě, velice se na stromy rozhněvali. S touhou spálit je na popel začali chrlit z úst vítr a oheň.

Význam

Slovo tapo-dīpita-manyavaḥ vyjadřuje, že ti, kdo se podrobili tvrdé askezi (tapasya), jsou obdařeni velkou mystickou silou — jak ukázali Pracetové, kteří vytvořili oheň a vítr, jež chrlili z úst. Oddaní, přestože podstupují tvrdou tapasyu, jsou ovšem vimanyavaḥ, sādhavaḥ — nikdy se nehněvají. Vždy je zdobí dobré vlastnosti. Bhāgavatam (3.25.21) uvádí:

titikṣavaḥ kāruṇikāḥ
suhṛdaḥ sarva-dehinām
ajāta-śatravaḥ śāntāḥ
sādhavaḥ sādhu-bhūṣaṇāḥ

Sādhu, oddaný, se nikdy nehněvá. Skutečným rysem oddaných, kteří se podrobují tapasyi, askezi, je ochota odpouštět. I když má vaiṣṇava díky tapasyi dostatečnou moc, nerozhněvá se, jestliže se dostane do potíží. Pokud však někdo podstupuje tapasyu, ale nestane se vaiṣṇavou, nemůže vyvinout dobré vlastnosti. Například Hiraṇyakaśipu a Rāvaṇa se rovněž podrobili velké askezi, ale jen proto, aby projevili své démonské sklony. Vaiṣṇavové se při šíření slávy Pána musí setkávat s mnoha odpůrci, ale Śrī Caitanya Mahāprabhu doporučuje, aby se při kázání zdrželi hněvu. Pán Caitanya Mahāprabhu dává tento návod: tṛṇād api sunīcena taror api sahiṣṇunā / amāninā mānadena kīrtanīyaḥ sadā hariḥ. “Člověk by měl zpívat svaté jméno Pána s pokornou myslí a považovat se za nižšího než tráva na ulici. Má být snášenlivější než strom, bez jediné stopy falešné ctižádosti a připravený vzdávat úctu druhým. V takovém stavu mysli může zpívat svaté jméno Pána neustále.” Ti, kdo šíří slávu Pána, mají být pokornější než tráva a snášenlivější než strom; pak mohou kázat o slávě Pána bez potíží.

6.4.6

Verš

tābhyāṁ nirdahyamānāṁs tān
upalabhya kurūdvaha
rājovāca mahān somo
manyuṁ praśamayann iva

Synonyma

tābhyām — větrem a ohněm; nirdahyamānān — spalované; tān — je (stromy); upalabhya — když viděl; kurūdvaha — ó Mahārāji Parīkṣite; rājā — král lesa; uvāca — pravil; mahān — velký; somaḥ — vládnoucí božstvo Měsíce, Somadeva; manyum — hněv; praśamayan — uklidňující; iva — jako.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, když Soma, král stromů a vládnoucí božstvo Měsíce, viděl, jak oheň a vítr pálí všechny stromy na popel, velice s nimi cítil, neboť on sám udržuje všechny byliny a stromy. Aby zmírnil hněv Pracetů, promluvil následovně.

Význam

Z tohoto verše vyplývá, že vládnoucí božstvo Měsíce je tím, kdo udržuje všechny stromy a rostliny v celém vesmíru. Měsíčnímu svitu vděčí stromy a rostliny za svůj bujný růst. Jak bychom tedy mohli přijmout výroky takzvaných vědců, jejichž výpravy na Měsíc nás informovaly, že tam neexistuje žádná vegetace? Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká: somo vṛkṣādhiṣṭhātā sa eva vṛkṣāṇāṁ rājā — Soma, vládnoucí božstvo Měsíce, je králem všeho rostlinstva. Jak bychom mohli věřit tomu, že ten, kdo se stará o rostliny, nemá žádné na své vlastní planetě?

6.4.7

Verš

na drumebhyo mahā-bhāgā
dīnebhyo drogdhum arhatha
vivardhayiṣavo yūyaṁ
prajānāṁ patayaḥ smṛtāḥ

Synonyma

na — ne; drumebhyaḥ — stromy; mahā-bhāgāḥ — ó vy, kteří jste obdařeni velikým štěstím; dīnebhyaḥ — které jsou nebohé; drogdhum — pálit na popel; arhatha — měli byste; vivardhayiṣavaḥ — s touhou způsobit vzrůst; yūyam — vy; prajānām — všech živých bytostí, které u vás přijaly útočiště; patayaḥ — vládci či ochránci; smṛtāḥ — známí jako.

Překlad

Ó vy, kteří jste obdařeni velikým štěstím, neměli byste zabíjet tyto nebohé stromy a pálit je na popel. Vaší povinností je přát občanům (prajā) vše nejlepší a jednat jako jejich ochránci.

Význam

Zde je naznačeno, že vláda či král mají povinnost chránit nejen lidské bytosti, ale i všechny ostatní živé bytosti, včetně zvířat, stromů a rostlin. Žádná živá bytost nemá být zbytečně zabita.

6.4.8

Verš

aho prajāpati-patir
bhagavān harir avyayaḥ
vanaspatīn oṣadhīś ca
sasarjorjam iṣaṁ vibhuḥ

Synonyma

aho — běda; prajāpati-patiḥ — Pán všech pánů stvořených bytostí; bhagavān hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství, Hari; avyayaḥ — nezničitelný; vanaspatīn — stromy a rostliny; oṣadhīḥ — byliny; ca — a; sasarja — stvořil; ūrjam — posilující; iṣam — potravu; vibhuḥ — Nejvyšší Bytost.

Překlad

Śrī Hari, Nejvyšší Osobnost Božství, je vládcem veškerých živých bytostí, včetně všech Prajāpatiů, mezi něž patří například Pán Brahmā. Jakožto všeprostupující a nezničitelný vládce stvořil všechny tyto stromy a rostliny jako potravu pro jiné živé bytosti.

Význam

Soma, vládnoucí božstvo Měsíce, připomněl Pracetům, že toto rostlinstvo stvořil Pán pánů, aby poskytovalo potravu všem. Kdyby se je Pracetové snažili zničit, jejich poddaní by rovněž trpěli, protože stromy jsou také nezbytné k zajištění potravy.

6.4.9

Verš

annaṁ carāṇām acarā
hy apadaḥ pāda-cāriṇām
ahastā hasta-yuktānāṁ
dvi-padāṁ ca catuṣ-padaḥ

Synonyma

annam — potrava; carāṇām — těch, kdo se pohybují pomocí křídel; acarāḥ — nehybné (plody a květy); hi — vskutku; apadaḥ — beznohé živé bytosti, jako je tráva; pāda-cāriṇām — zvířat, která se pohybují pomocí nohou, jako například krávy a buvoli; ahastāḥ — zvířata bez předních končetin; hasta-yuktānām — zvířat s předními končetinami, jako například tygrů; dvi-padām — lidských bytostí, které mají dvě nohy; ca — a; catuḥ-padaḥ — čtyřnohá zvířata, jako jsou jeleni.

Překlad

Řízením přírody jsou plody a květy považovány za potravu hmyzu a ptáků; tráva a jiné beznohé živé bytosti jsou určeny za potravu čtyřnohým zvířatům, jako jsou krávy a buvoli; zvířata, která nedokáží používat svých předních nohou jako rukou, mají být potravou zvířatům s drápy, jako jsou tygři, a čtyřnohá zvířata, jako jsou jeleni a kozy — jakož i obilí — mají být potravou lidským bytostem.

Význam

Podle zákona přírody neboli řízením Nejvyšší Osobnosti Božství je jeden druh živé bytosti potravou jiným živým bytostem. Jak je zde uvedeno: dvi-padāṁ ca catuṣ-padaḥ — čtyřnohá zvířata (catuṣ-padaḥ), jakož i obiloviny, jsou potravou lidským bytostem (dvi-padām). Tato čtyřnohá zvířata zahrnují jeleny či kozy; nikoliv krávy, kterým se má dostávat ochrany. Členové vyšších společenských tříd — brāhmaṇové, kṣatriyové a vaiśyové — obecně nejedí maso. Kṣatriyové někdy chodí do lesa zabíjet zvířata, jako jsou jeleni, protože se musí naučit umění zabíjet, a někdy tato zvířata také jedí. Rovněž śūdrové jedí zvířata, jako jsou kozy. Krávy však nejsou v žádném případě určeny k tomu, aby je lidé zabíjeli a jedli. Každá śāstra zabíjení krav důrazně odsuzuje. Je řečeno, že ten, kdo zabije krávu, bude muset trpět tolik let, kolik má kráva na těle chlupů. Manu-saṁhitā uvádí: pravṛttir eṣā bhūtānāṁ nivṛttis tu mahā-phalā — v tomto hmotném světě máme mnoho sklonů, ale v lidském životě je třeba se je naučit krotit. Ti, kdo touží jíst maso, mohou uspokojit žádosti svého jazyka masem nižších zvířat, ale nikdy nesmějí zabíjet krávy, které jsou díky tomu, že dávají mléko, uznávány za matky lidské společnosti. Śāstry obzvláště doporučují: kṛṣi-gorakṣya — třída vaiśyů má celé lidské společnosti zajišťovat potravu prostřednictvím zemědělských činností a poskytovat plnou ochranu kravám, což jsou ta nejužitečnější zvířata, protože dávají lidem mléko.

6.4.10

Verš

yūyaṁ ca pitrānvādiṣṭā
deva-devena cānaghāḥ
prajā-sargāya hi kathaṁ
vṛkṣān nirdagdhum arhatha

Synonyma

yūyam — vy; ca — také; pitrā — vaším otcem; anvādiṣṭāḥ — pověření; deva-devena — Osobností Božství, Pánem pánů; ca — také; anaghāḥ — ó vy, kteří jste prosti hříchu; prajā-sargāya — k plození obyvatelstva; hi — vskutku; katham — jak; vṛkṣān — stromy; nirdagdhum — pálit na popel; arhatha — můžete.

Překlad

Ó vy, jejichž srdce jsou čistá, váš otec Prācīnabarhi a Nejvyšší Osobnost Božství vám nařídili plodit obyvatelstvo. Jak tedy můžete pálit na popel tyto stromy a byliny, které jsou nezbytné pro zaopatření vašich poddaných a potomků?

6.4.11

Verš

ātiṣṭhata satāṁ mārgaṁ
kopaṁ yacchata dīpitam
pitrā pitāmahenāpi
juṣṭaṁ vaḥ prapitāmahaiḥ

Synonyma

ātiṣṭhata — jen následujte; satām mārgam — cestu velkých světců; kopam — hněv; yacchata — přemožte; dīpitam — který se nyní probudil; pitrā — otcem; pitāmahena api — a dědem; juṣṭam — vykonávané; vaḥ — vašimi; prapitāmahaiḥ — pradědy.

Překlad

Cesta dobra, po níž kráčel váš otec, děd a pradědové, je cestou péče o poddané (prajā) — lidi, zvířata i stromy. To je cesta, kterou byste měli následovat. Zbytečný hněv je v rozporu s vaší povinností, a proto vás žádám, abyste ho ovládli.

Význam

Slova pitrā pitāmahenāpi juṣṭaṁ vaḥ prapitāmahaiḥ popisují ctnostný královský rod, který tvoří králové, jejich otec, děd a pradědové. Takový rod je věhlasný, protože pečuje o občany (prajā). Slovo prajā se vztahuje na každého, kdo se narodil na území spravovaném danou vládou. Vznešené královské rody si byly vědomy toho, že všem živým bytostem—lidem, zvířatům či bytostem ještě nižším — se má dostávat ochrany. Moderní demokratický systém nemůže být takto vznešený, protože zvolení vůdci usilují pouze o moc a nemají žádný smysl pro zodpovědnost. V monarchii je král důstojný a koná slavné skutky jako jeho předkové. Soma, král Měsíce, zde proto Pracetům připomíná slávu jejich otce, děda a pradědů.

6.4.12

Verš

tokānāṁ pitarau bandhū
dṛśaḥ pakṣma striyāḥ patiḥ
patiḥ prajānāṁ bhikṣūṇāṁ
gṛhy ajñānāṁ budhaḥ suhṛt

Synonyma

tokānām — dětí; pitarau — dva rodiče; bandhū — přátelé; dṛśaḥ — oka; pakṣma — oční víčko; striyāḥ — ženy; patiḥ — manžel; patiḥ — ochránce; prajānām — poddaných; bhikṣūṇām — žebráků; gṛhī — hospodář; ajñānām — nevědomých; budhaḥ — učený; su-hṛt — přítel.

Překlad

Tak jako jsou otec a matka přáteli a opatrovateli svých dětí, jako je oční víčko ochráncem oka, jako je manžel opatrovatelem a ochráncem své ženy a hospodář tímtéž pro žebráky a jako je učený člověk přítelem pro nevědomého, tak je král ochráncem a dárcem života pro všechny své poddané. Stromy jsou rovněž jeho poddanými, a proto jim má poskytovat ochranu.

Význam

Svrchovanou vůlí Osobnosti Božství existují pro bezmocné živé bytosti různí ochránci a opatrovatelé. Stromy jsou rovněž považovány za poddané krále (prajā), a proto je povinností vládce chránit dokonce i je, ani nemluvě o ostatních tvorech. Král je vázán povinností chránit živé bytosti ve svém království. I když jsou tedy za ochranu a zaopatřování dětí přímo zodpovědní rodiče, povinností krále je dohlížet, aby všichni rodiče svou povinnost náležitě plnili. Král také zodpovídá za dozor nad ostatními ochránci uvedenými v tomto verši. Rovněž lze podotknout, že žebráky, o něž se mají starat hospodáři, nejsou žebráci z povolání, ale sannyāsīni a brāhmaṇové, jimž mají hospodáři dodávat potravu a ošacení.

6.4.13

Verš

antar deheṣu bhūtānām
ātmāste harir īśvaraḥ
sarvaṁ tad-dhiṣṇyam īkṣadhvam
evaṁ vas toṣito hy asau

Synonyma

antaḥ deheṣu — v tělech (v hloubi srdcí); bhūtānām — všech živých bytostí; ātmā — Nadduše; āste — sídlí; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; īśvaraḥ — Pán či vládce; sarvam — všechny; tat-dhiṣṇyam — Jeho sídlo; īkṣadhvam — snažte se vidět; evam — takto; vaḥ — s vámi; toṣitaḥ — spokojený; hi — jistě; asau — ten Nejvyšší Pán.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství sídlí jako Nadduše v hloubi srdcí všech živých bytostí, ať už pohyblivých či nehybných — lidí, ptáků, zvířat, stromů; vskutku každého. Měli byste proto každé tělo považovat za Pánovo sídlo či chrám; takovým náhledem Pána uspokojíte. Neměli byste rozhněvaně zabíjet tyto živé bytosti v podobách stromů.

Význam

Jak uvádí Bhagavad-gītā a potvrzují všechna védská písma: īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati — Nadduše sídlí v srdci každého. Jelikož je tedy tělo každého sídlem Nejvyšší Osobnosti Božství, nikdo by neměl žádné tělo ničit kvůli zbytečné zlobě. Takové jednání se Nadduši nelíbí. Soma řekl Pracetům, že jelikož se předtím snažili Nadduši uspokojit, neměli by nyní vyvolávat Její nespokojenost.

6.4.14

Verš

yaḥ samutpatitaṁ deha
ākāśān manyum ulbaṇam
ātma-jijñāsayā yacchet
sa guṇān ativartate

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; samutpatitam — náhle probuzený; dehe — v těle; ākāśāt — z nebe; manyum — hněv; ulbaṇam — mocný; ātma-jijñāsayā — zkoumáním v oblasti duchovní realizace či seberealizace; yacchet — přemůže; saḥ — ten; guṇān — kvality hmotné přírody; ativartate — transcenduje.

Překlad

Ten, kdo zkoumá v oblasti seberealizace a tak potlačuje svůj mocný hněv — který se probouzí v těle náhle, jako kdyby spadl z nebe — transcenduje vliv kvalit hmotné přírody.

Význam

Když se někdo rozhněvá, zapomíná, kým je a v jaké je situaci, ale ten, kdo dokáže posoudit své postavení pomocí poznání, transcenduje vliv kvalit hmotné přírody. Člověk je vždy služebníkem chtivých tužeb, hněvu, chamtivosti, iluze, závisti a podobně, ale ten, kdo získá dostatečnou sílu tím, jak dělá duchovní pokrok, dokáže tyto neřesti ovládnout. Jakmile někdo dosáhne takové sebevlády, bude neustále v transcendentálním postavení, nedotčený kvalitami hmotné přírody. To je možné jedině tehdy, když se plně zaměstná službou Pánu. Pán říká v Bhagavad-gītě (14.26):

māṁ ca yo 'vyabhicāreṇa
bhakti-yogena sevate
sa guṇān samatītyaitān
brahma-bhūyāya kalpate

“Kdo Mi slouží s úplnou oddaností a za žádných okolností nepoklesne, ten okamžitě překonává kvality hmotné přírody, a tak se dostává na úroveň Brahmanu.” Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy zaměstnává člověka oddanou službou, a tak ho neustále udržuje v postavení, kdy je transcendentální hněvu, chamtivosti, chtíči, závisti a tak dále. Člověk musí vykonávat oddanou službu, neboť jinak se stane obětí kvalit hmotné přírody.

6.4.15

Verš

alaṁ dagdhair drumair dīnaiḥ
khilānāṁ śivam astu vaḥ
vārkṣī hy eṣā varā kanyā
patnītve pratigṛhyatām

Synonyma

alam — dost; dagdhaiḥ — s pálením; drumaiḥ — stromy; dīnaiḥ — nebohé; khilānām — zbytku stromů; śivam — vše nejlepší; astu — nechť je; vaḥ — vás; vārkṣī — vychovaná stromy; hi — vskutku; eṣā — tato; varā — volba; kanyā — dcera; patnītve — do manželského stavu; pratigṛhyatām — nechť je přijatá.

Překlad

Není třeba dále pálit tyto nebohé stromy. Nechť jsou všechny zbylé stromy šťastné a vy také. Zde je krásná a dobrými vlastnostmi obdařená dívka jménem Māriṣā, kterou stromy vychovaly jako svou dceru. Přijměte ji prosím za manželku.

6.4.16

Verš

ity āmantrya varārohāṁ
kanyām āpsarasīṁ nṛpa
somo rājā yayau dattvā
te dharmeṇopayemire

Synonyma

iti — takto; āmantrya — když oslovil; vara-ārohām — která měla výrazné, nádherné boky; kanyām — dívku; āpsarasīm — narozenou Apsaře; nṛpa — ó králi; somaḥ — Soma, vládnoucí božstvo Měsíce; rājā — král; yayau — vrátil se; dattvā — když dal; te — oni; dharmeṇa — podle náboženských zásad; upayemire — oženili se.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, poté, co Soma, král Měsíce, takto Pracety upokojil, dal jim krásnou dívku, jejíž matkou byla Apsarā jménem Pramlocā. Všichni Pracetové přijali dceru Pramloci, která měla výrazné, nádherné boky, a oženili se s ní v souladu s náboženskými pokyny.

6.4.17

Verš

tebhyas tasyāṁ samabhavad
dakṣaḥ prācetasaḥ kila
yasya prajā-visargeṇa
lokā āpūritās trayaḥ

Synonyma

tebhyaḥ — od všech Pracetů; tasyām — v jejím lůně; samabhavat — byl zplozen; dakṣaḥ — Dakṣa, odborník na plození dětí; prācetasaḥ — syn Pracetů; kila — vskutku; yasya — jehož; prajā-visargeṇa — plozením živých bytostí; lokāḥ — světy; āpūritāḥ — naplněné; trayaḥ — tři.

Překlad

V lůně této dívky všichni Pracetové zplodili syna jménem Dakṣa, který zaplnil tři světy živými bytostmi.

Význam

Dakṣa se nejprve narodil za vlády Svāyambhuvy Manua, ale jelikož urazil Pána Śivu, byl potrestán tím, že namísto vlastní hlavy dostal hlavu kozy. Takto zneuctěný musel opustit toto tělo a v šesté manvantaře, zvané Cākṣuṣa manvantara, se narodil z lůna Māriṣi jako Dakṣa. V této souvislosti cituje Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura následující verš:

cākṣuṣe tv antare prāpte
prāk-sarge kāla-vidrute
yaḥ sasarja prajā iṣṭāḥ
sa dakṣo daiva-coditaḥ

“Jeho předchozí tělo bylo zničeno, ale on, tentýž Dakṣa, inspirovaný svrchovanou vůlí, stvořil v Cākṣuṣa manvantaře všechny žádoucí živé bytosti.” (Bhāg. 4.30.49) Takto Dakṣa znovu získal své dřívější bohatství a znovu plodil tisíce a milióny dětí, aby zaplnil všechny tři světy.

6.4.18

Verš

yathā sasarja bhūtāni
dakṣo duhitṛ-vatsalaḥ
retasā manasā caiva
tan mamāvahitaḥ śṛṇu

Synonyma

yathā — jako; sasarja — stvořil; bhūtāni — živé bytosti; dakṣaḥ — Dakṣa; duhitṛ-vatsalaḥ — který má velice rád své dcery; retasā — semenem; manasā — myslí; ca — také; eva — vskutku; tat — to; mama — ode mě; avahitaḥ — pozorně; śṛṇu — prosím vyslechni.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Prosím, vyslechni ode mě s napjatou pozorností, jak Prajāpati Dakṣa, který měl velice rád své dcery, stvořil prostřednictvím svého semene a mysli různé druhy živých bytostí.

Význam

Slovo duhitṛ-vatsalaḥ naznačuje, že všichni obyvatelé (prajā) se narodili Dakṣovým dcerám. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká, že Dakṣa zjevně neměl žádného syna.

6.4.19

Verš

manasaivāsṛjat pūrvaṁ
prajāpatir imāḥ prajāḥ
devāsura-manuṣyādīn
nabhaḥ-sthala-jalaukasaḥ

Synonyma

manasā — myslí; eva — vskutku; asṛjat — stvořil; pūrvam — na počátku; prajāpatiḥ — Prajāpati (Dakṣa); imāḥ — tyto; prajāḥ — živé bytosti; deva — polobohy; asura — démony; manuṣya-ādīn — a další živé bytosti počínaje lidmi; nabhaḥ — na nebi; sthala — na zemi; jala — či ve vodě; okasaḥ — jež mají svá sídla.

Překlad

Prajāpati Dakṣa nejprve pomocí své mysli stvořil nejrůznější polobohy, démony, lidské bytosti, ptáky, zvířata, vodní živočichy a další tvory.

6.4.20

Verš

tam abṛṁhitam ālokya
prajā-sargaṁ prajāpatiḥ
vindhya-pādān upavrajya
so ’carad duṣkaraṁ tapaḥ

Synonyma

tam — to; abṛṁhitam — nezvyšující; ālokya — když viděl; prajā-sargam — stvoření živých bytostí; prajāpatiḥ — Dakṣa, otec živých bytostí; vindhya-pādān — hory poblíž pohoří jménem Vindhya; upavrajya — odešel k; saḥ — on; acarat — vykonával; duṣkaram — velice tvrdou; tapaḥ — askezi.

Překlad

Když však viděl, že náležitě neplodí všechny druhy živých bytostí, odešel k jedné hoře poblíž pohoří jménem Vindhya a tam podstoupil velice tvrdou askezi.

6.4.21

Verš

tatrāghamarṣaṇaṁ nāma
tīrthaṁ pāpa-haraṁ param
upaspṛśyānusavanaṁ
tapasātoṣayad dharim

Synonyma

tatra — tam; aghamarṣaṇam — Aghamarṣaṇa; nāma — jménem; tīrtham — svaté místo; pāpa-haram — vhodné ke zničení všech hříšných reakcí; param — nejlepší; upaspṛśya — prováděl ācaman a koupal se; anusavanam — pravidelně; tapasā — askezí; atoṣayat — potěšil; harim — Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Poblíž té hory bylo svaté místo jménem Aghamarṣaṇa. Tam Prajāpati Dakṣa vykonával obřady a uspokojil Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství, praktikováním velké askeze pro Jeho potěšení.

6.4.22

Verš

astauṣīd dhaṁsa-guhyena
bhagavantam adhokṣajam
tubhyaṁ tad abhidhāsyāmi
kasyātuṣyad yathā hariḥ

Synonyma

astauṣīt — uspokojený; haṁsa-guhyena — slavnými modlitbami, které jsou známé pod názvem Haṁsa-guhya; bhagavantam — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; adhokṣajam — který je mimo dosah smyslů; tubhyam — tobě; tat — to; abhidhāsyāmi — vyložím; kasya — s Dakṣou, Prajāpatim; atuṣyat — byl spokojený; yathā — jak; hariḥ — Nejvyšší Pán.

Překlad

Můj milý králi, zevrubně ti vyložím modlitby známé jako Haṁsa-guhya, které Dakṣa obětoval Nejvyšší Osobnosti Božství, a popíši, jak s ním byl Pán díky těmto modlitbám spokojen.

Význam

Je třeba vědět, že modlitby s názvem Haṁsa-guhya nesložil Dakṣa, ale již existovaly ve védské literatuře.

6.4.23

Verš

śrī-prajāpatir uvāca
namaḥ parāyāvitathānubhūtaye
guṇa-trayābhāsa-nimitta-bandhave
adṛṣṭa-dhāmne guṇa-tattva-buddhibhir
nivṛtta-mānāya dadhe svayambhuve

Synonyma

śrī-prajāpatiḥ uvāca — Prajāpati Dakṣa řekl; namaḥ — uctivé poklony; parāya — Transcendenci; avitatha — správné; anubhūtaye — Jemu, Jehož duchovní energie přináší realizaci Jeho; guṇa-traya — tří kvalit hmotné přírody; ābhāsa — živých bytostí, které se objevily; nimitta — a hmotné energie; bandhave — vládci; adṛṣṭa-dhāmne — Jenž není vnímán ve Svém sídle; guṇa-tattva-buddhibhiḥ — podmíněnými dušemi, kterým jejich chabá inteligence namlouvá, že skutečná pravda se nachází v projevech tří kvalit hmotné přírody; nivṛtta-mānāya — Jenž překonává všechna hmotná měřítka a výpočty; dadhe — vzdávám; svayambhuve — Nejvyššímu Pánu, který je projeven bez příčiny.

Překlad

Prajāpati Dakṣa řekl: Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je transcendentální vůči iluzorní energii a hmotným kategoriím, které z ní vznikají. Má neselhávající poznání a svrchovanou sílu vůle a je vládcem živých bytostí a iluzorní energie. Podmíněné duše, pro něž je tento hmotný projev vším, Ho nemohou spatřit, jelikož se vymyká důkazům v rámci experimentálního poznání. Je Sám důkazem Sebe, je soběstačný a není důsledkem žádné vyšší příčiny. Vzdávám Mu uctivé poklony.

Význam

Zde je vysvětleno transcendentální postavení Nejvyšší Osobnosti Božství. Pána nemohou vidět podmíněné duše, jež přivykly hmotnému pohledu a nemají schopnost pochopit, že Nejvyšší Osobnost Božství setrvává ve Svém sídle, které je mimo dosah tohoto pohledu. Dokonce i kdyby nějaký materialista dokázal spočítat všechny atomy ve vesmíru, ani tehdy by nebyl schopen pochopit Nejvyšší Osobnost Božství. To potvrzuje Brahma-saṁhitā (5.34):

panthās tu koṭi-śata-vatsara-saṁpragamyo
vāyor athāpi manaso muni-puṅgavānām
so 'py asti yat-prapada-sīmny avicintya-tattve
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Podmíněné duše se mohou mnoho miliard let snažit pochopit Nejvyšší Osobnost Božství pomocí svých mentálních spekulací a cestovat rychlostí mysli či větru, ale Absolutní Pravda pro ně přesto zůstane nepochopitelná, protože žádný materialista nedokáže změřit délku a šířku neomezené existence Nejvyšší Osobnosti Božství. Někdo může položit otázku: “Jestliže Absolutní Pravda přesahuje všechna měřítka, jak je možné Ji realizovat?” Odpověď na to dává slovo svayambhuve — člověk Pána může nebo nemusí chápat, ale Pán přesto existuje ve Své vlastní duchovní energii.

6.4.24

Verš

na yasya sakhyaṁ puruṣo ’vaiti sakhyuḥ
sakhā vasan saṁvasataḥ pure ’smin
guṇo yathā guṇino vyakta-dṛṣṭes
tasmai maheśāya namaskaromi

Synonyma

na — ne; yasya — Jehož; sakhyam — přátelství; puruṣaḥ — živá bytost; avaiti — zná; sakhyuḥ — svrchovaného přítele; sakhā — přítel; vasan — žije; saṁvasataḥ — toho, kdo žije s; pure — v těle; asmin — tomto; guṇaḥ — předmět smyslového vnímání; yathā — stejně jako; guṇinaḥ — svého příslušného smyslového orgánu; vyakta-dṛṣṭeḥ — Jenž dohlíží na hmotný projev; tasmai — Jemu; mahā-īśāya — nejvyššímu vládci; namaskaromi — klaním se.

Překlad

Stejně jako smyslové předměty (podoba, chuť, dotek, vůně a zvuk) nemohou pochopit, jak je smysly vnímají, tak ani podmíněná duše—přestože sídlí ve svém těle společně s Nadduší — nemůže pochopit, jak svrchovaná duchovní osoba, vládce hmotného stvoření, řídí její smysly. S úctou se klaním této Nejvyšší Osobě, která je nejvyšším vládcem.

Význam

Individuální duše a Nejvyšší Duše žijí společně v těle. To potvrzují Upaniṣady přirovnáním ke dvěma ptačím přátelům, kteří žijí na stejném stromě — jeden pták jí ovoce toho stromu a druhý pouze přihlíží a řídí prvního. Individuální duše — jež je přirovnána k ptáku, který jí—nevidí svého přítele, Nejvyšší Duši, přestože sedí vedle ní. Nadduše ve skutečnosti řídí činnost jejích smyslů při požívání si smyslových předmětů, ale stejně jako není v moci smyslových předmětů vidět smysly, tak podmíněná duše nemůže vidět řídící duši. Podmíněná duše má touhy a Nejvyšší Duše je plní, ale podmíněná duše Nejvyšší Duši nevidí. Prajāpati Dakṣa se tedy klaní Nejvyšší Duši, Nadduši, přestože Ji není schopen vidět. Je uváděn také další příklad: i když obyčejní občané jednají pod řízením vlády, nechápou, jak jsou ovládáni nebo co je to vláda. V této souvislosti cituje Madhvācārya následující verš ze Skanda Purāṇy:

yathā rājñaḥ priyatvaṁ tu
bhṛtyā vedena cātmanaḥ
tathā jīvo na yat-sakhyaṁ
vetti tasmai namo 'stu te

“Stejně jako různí služebníci v různých odděleních velké instituce nevidí hlavního ředitele, pod kterým pracují, podmíněné duše nevidí svrchovaného přítele, který sídlí v jejich tělech. Pokloňme se proto s úctou Nejvyššímu, který je pro naše hmotné oči neviditelný.”

6.4.25

Verš

deho ’savo ’kṣā manavo bhūta-mātrām
ātmānam anyaṁ ca viduḥ paraṁ yat
sarvaṁ pumān veda guṇāṁś ca taj-jño
na veda sarva-jñam anantam īḍe

Synonyma

dehaḥ — toto tělo; asavaḥ — životní vzduchy; akṣāḥ — různé smysly; manavaḥ — mysl, chápání, intelekt a ego; bhūta-mātrām — pět hrubohmotných prvků a smyslových předmětů (podobu, chuť, zvuk a tak dále); ātmānam — samy sebe; anyam — kterýkoliv jiný; ca — a; viduḥ — znají; param — nad; yat — to, co; sarvam — vše; pumān — živá bytost; veda — zná; guṇān — kvality hmotné přírody; ca — a; tat-jñaḥ — když tyto věci zná; na — ne; veda — zná; sarva-jñam — vševědoucímu; anantam — neomezenému; īḍe — s úctou se klaním.

Překlad

Tělo, životní vzduchy, vnější a vnitřní smysly, pět hrubohmotných prvků a jemné smyslové předměty (podoba, chuť, vůně, zvuk a dotek) jakožto hmota nemohou znát svou povahu, povahu jiných smyslů či povahu svých vládců. Živá bytost je však duchovní, a proto je v její moci znát své tělo, životní vzduchy, smysly, prvky a smyslové předměty, jakož i tři kvality, které tvoří jejich základ. Nicméně ani když si jich je živá bytost plně vědoma, nemůže vidět Nejvyšší Bytost, která je vševědoucí a neomezená. S úctou se tedy klaním Nejvyššímu.

Význam

Materialističtí vědci mohou analyticky prostudovat hmotné prvky, tělo, smysly, smyslové předměty a dokonce i vzduch, který ovládá životní sílu, ale přesto nedokáží pochopit, že nad tím vším je skutečná duše. Jinými slovy — živá bytost může jakožto duše pochopit všechny hmotné předměty, nebo — je-li seberealizovaná — je schopna pochopit Paramātmu, o Níž meditují yogīni. Nicméně ani pokročilá živá bytost nemůže pochopit Nejvyšší Bytost, Osobnost Božství, neboť Pán je ananta, neomezený majitel všech šesti vznešených vlastností.

6.4.26

Verš

yadoparāmo manaso nāma-rūpa-
rūpasya dṛṣṭa-smṛti-sampramoṣāt
ya īyate kevalayā sva-saṁsthayā
haṁsāya tasmai śuci-sadmane namaḥ

Synonyma

yadā — když v tranzu; uparāmaḥ — úplné ukončení; manasaḥ — mysli; nāma-rūpa — hmotná jména a podoby; rūpasya — toho, prostřednictvím čeho se projevují; dṛṣṭa — hmotného pohledu; smṛti — a vzpomínek; sampramoṣāt — díky zničení; yaḥ — kdo (Nejvyšší Osobnost Božství); īyate — je vnímán; kevalayā — s duchovní; sva-saṁsthayā — Svou původní podobou; haṁsāya — svrchovaně čistému; tasmai — Jemu; śuci-sadmane — Jehož lze realizovat jedině ve stavu čisté duchovní existence; namaḥ — s úctou se klaním.

Překlad

Když je vědomí zcela zbavené hrubého i jemného znečištění hmotnou existencí a není vzrušené jako během činného stavu či snění a když mysl není ztracená jako v hlubokém spánku (suṣupti), člověk se dostává na úroveň tranzu. Tehdy překonává svůj hmotný pohled a vzpomínky mysli, jež projevují jména a podoby. Jedině v takovém tranzu je zjevena Nejvyšší Osobnost Božství. Pokloňme se tedy s úctou Nejvyššímu Pánu, Jehož lze vidět v tomto neznečištěném, transcendentálním stavu.

Význam

Existují dvě stádia realizace Boha. Jedno se nazývá sujñeyam, snadno pochopitelné (obvykle mentální spekulací), a druhé durjñeyam, chápané jen s velkými potížemi. Realizace Paramātmy a Brahmanu jsou považovány za sujñeyam, ale realizace Nejvyšší Osobnosti Božství je durjñeyam. Jak je zde popsáno, konečné realizace Osobnosti Božství člověk dosáhne tehdy, když se vzdá činností mysli — myšlení, cítění a chtění—neboli když skončí s mentální spekulací. Tato transcendentální realizace je výše než suṣupti, hluboký spánek. V našem hrubém podmíněném stavu vnímáme vše prostřednictvím hmotné zkušenosti a vzpomínek a v jemném stavu vnímáme svět ve snech. Proces vidění rovněž zahrnuje vzpomínky a rovněž existuje v jemné podobě. Nad hrubou zkušeností a sny je suṣupti, hluboký spánek, a když živá bytost dospěje na zcela duchovní úroveň, kdy transcenduje hluboký spánek, dosáhne tranzu (viśuddha-sattva či vasudeva-sattva), v němž je zjevena Osobnost Božství.

Ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi na bhaved grāhyam indriyaiḥ — živá bytost nemůže realizovat původní Osobnost Božství, dokud je na hrubé či jemné smyslové úrovni, na úrovni duality. Sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ. Když však zaměstná své smysly službou Pánu — zvláště jazyk zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry a ochutnáváním jedině Kṛṣṇova prasādam v postoji služby — Nejvyšší Osobnost Božství se jí zjeví. To zde vyjadřuje slovo śuci-sadmane. Śuci znamená “očištěné”. Když si člověk osvojí postoj poskytování služby svými smysly, celá jeho existence se stane śuci-sadma, úrovní dokonalé čistoty. Dakṣa se tedy s úctou klaní Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, Jenž je zjeven na úrovni śuci-sadma. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti cituje následující modlitbu Pána Brahmy ze Śrīmad-Bhāgavatamu (10.14.6): tathāpi bhūman mahimāguṇasya te viboddhum arhaty amalāntar-ātmabhiḥ. “Můj Pane, ten, jehož srdce bylo zcela očištěno, může porozumět Tvým transcendentálním vlastnostem a velikosti Tvých činností.”

6.4.27-28

Verš

manīṣiṇo ’ntar-hṛdi sanniveśitaṁ
sva-śaktibhir navabhiś ca trivṛdbhiḥ
vahniṁ yathā dāruṇi pāñcadaśyaṁ
manīṣayā niṣkarṣanti gūḍham

sa vai mamāśeṣa-viśeṣa-māyā-
niṣedha-nirvāṇa-sukhānubhūtiḥ
sa sarva-nāmā sa ca viśva-rūpaḥ
prasīdatām aniruktātma-śaktiḥ

Synonyma

manīṣiṇaḥ — velcí učení brāhmaṇové vykonávající obřady a oběti; antaḥ-hṛdi — v hloubi srdce; sanniveśitam — spočívající; sva-śaktibhiḥ — se Svými duchovními energiemi; navabhiḥ — také s devíti různými hmotnými energiemi (hmotná příroda, celková hmotná energie, ego, mysl a pět smyslových předmětů); ca — a (pět hrubohmotných prvků a deset činných a poznávacích smyslů); trivṛdbhiḥ — třemi kvalitami přírody; vahnim — oheň; yathā — jako; dāruṇi — ve dřevě; pāñcadaśyam — zažehnutý recitací patnácti hymnů, známých jako Sāmidhenī mantry; manīṣayā — očištěnou inteligencí; niṣkarṣanti — získají; gūḍham — ačkoliv neprojevující; saḥ — ta Nejvyšší Osobnost Božství; vai — vskutku; mama — mně; aśeṣa — všechny; viśeṣa — druhy; māyā — iluzorní energie; niṣedha — procesem negace; nirvāṇa — osvobození; sukha-anubhūtiḥ — Jenž je realizován prostřednictvím transcendentální blaženosti; saḥ — ten Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; sarva-nāmā — který je zdrojem všech jmen; saḥ — ten Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; ca — také; viśva-rūpaḥ — gigantická podoba vesmíru; prasīdatām — kéž je milostivý; anirukta — nepochopitelná; ātma-śaktiḥ — rezervoár všech duchovních energií.

Překlad

Velcí učení brāhmaṇové, kteří jsou zkušení ve vykonávání obřadů a obětí, dokáží recitováním patnácti manter zvaných Sāmidhenī probudit oheň spící v palivovém dřevě, a prokázat tak účinnost védských manter. Stejně tak ti, kdo mají skutečně rozvinuté vědomí — kdo si jsou vědomi Kṛṣṇy — dokáží objevit Nadduši, která prostřednictvím Své duchovní energie sídlí v srdci. Srdce je pokryté třemi kvalitami hmotné přírody a devíti hmotnými prvky (jimiž jsou hmotná příroda, celková hmotná energie, ego, mysl a pět předmětů smyslového požitku), jakož i pěti hrubohmotnými prvky a deseti smysly. Těchto dvacet sedm prvků tvoří vnější energii Pána. Velcí yogīni meditují o Pánu, Jenž sídlí jako Nadduše, Paramātmā, v hloubi srdce. Kéž je se mnou tato Nadduše spokojená! Nadduši může realizovat ten, kdo touží po vysvobození z nekonečné rozmanitosti hmotného života. Tohoto vysvobození skutečně dosáhne tehdy, když se zaměstná transcendentální láskyplnou službou a realizuje Pána díky svému služebnickému postoji. Pána lze oslovit rozmanitými duchovními jmény, která jsou pro hmotné smysly nepochopitelná. Kdy se mi podaří tuto Nejvyšší Osobnost Božství potěšit?

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura používá ve svém komentáři k tomuto verši slovo durvijñeyam, které znamená “velmi obtížné realizovat”. Čistý stav existence popisuje Bhagavad-gītā (7.28), kde Kṛṣṇa říká:

yeṣāṁ tv anta-gataṁ pāpaṁ
janānāṁ puṇya-karmaṇām
te dvandva-moha-nirmuktā
bhajante māṁ dṛḍha-vratāḥ

“Ti, kdo jednali zbožně v tomto i dřívějších životech, jejichž hříšné činy jsou zcela vymazány a kdo jsou osvobozeni od duality iluze, Mi s odhodláním slouží.”

Na jiném místě v Bhagavad-gītě (9.14) Pán říká:

satataṁ kīrtayanto māṁ
yatantaś ca dṛḍha-vratāḥ
namasyantaś ca māṁ bhaktyā
nitya-yuktā upāsate

“Velké duše vždy opěvují Mou slávu, snaží se s velkým odhodláním, klaní se přede Mnou a takto Mě neustále s oddaností uctívají.”

Člověk může pochopit Nejvyšší Osobnost Božství poté, co transcenduje všechny hmotné překážky. Proto Pán Kṛṣṇa v Gītě (7.3) také říká:

manuṣyāṇāṁ sahasreṣu
kaścid yatati siddhaye
yatatām api siddhānāṁ
kaścin māṁ vetti tattvataḥ

“Z mnoha tisíců lidí možná jeden usiluje o dokonalost a z těch, kteří dokonalosti dosáhli, Mě sotva jeden zná v pravdě.”

Pro pochopení Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, musí člověk podstoupit tvrdou askezi, ale cesta oddané služby je tak dokonalá, že jejím následováním lze velice snadno dospět na duchovní úroveň a porozumět Pánu. To je rovněž potvrzeno v Bhagavad-gītě (18.55), kde Kṛṣṇa říká:

bhaktyā mām abhijānāti
yāvān yaś cāsmi tattvataḥ
tato māṁ tattvato jñātvā
viśate tad-anantaram

“Pochopit Nejvyššího Pána takového, jaký je, lze pouze oddanou službou. A ten, kdo si Ho je díky takové oddanosti plně vědom, může vstoupit do království Boha.”

I když je tedy námět velice obtížný na pochopení, (durvijñeyam), ten, kdo následuje předepsanou metodu, mu snadno porozumí. Přijít do styku s Nejvyšší Osobností Božství je možné prostřednictvím čisté oddané služby, která začíná u śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti cituje verš ze Śrīmad-Bhāgavatamu (2.8.5): praviṣṭaḥ karṇa-randhreṇa svānāṁ bhāva-saroruham. Proces naslouchání a opěvování vstupuje do hloubi srdce, a tak se člověk stává čistým oddaným. Pokračuje-li v tomto procesu, dosáhne stádia transcendentální lásky a tehdy oceňuje transcendentální jméno, podobu, vlastnosti a zábavy Nejvyšší Osobnosti Božství. Čistý oddaný tedy může prostřednictvím oddané služby vidět Nejvyšší Osobnost Božství navzdory mnoha hmotným překážkám, jež jsou všechny Pánovými různými energiemi. Oddaný tyto překážky snadno překoná a přichází do styku přímo s Nejvyšší Osobností Božství. Hmotné překážky popsané v těchto verších ostatně nejsou nic jiného než různé energie Pána. Když oddaný dychtí vidět Nejvyšší Osobnost Božství, modlí se k Pánu:

ayi nanda-tanuja kiṅkaraṁ
patitaṁ māṁ viṣame bhavāmbudhau
kṛpayā tava pāda-paṅkaja-
sthita-dhūlī-sadṛśaṁ vicintaya

“Ó synu Nandy Mahārāje, jsem Tvůj věčný služebník, ale přesto jsem z nějakého důvodu spadl do oceánu zrození a smrti. Vyzdvihni mě prosím z tohoto oceánu smrti a umísti mě jako jeden z atomů ke Tvým lotosovým nohám.” Pán, Jehož oddaný potěšil, mění všechny jeho hmotné překážky v duchovní službu. V této souvislosti cituje Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura verš z Viṣṇu Purāṇy:

hlādinī sandhinī samvit
tvayy ekā sarva-saṁsthitau
hlāda-tāpa-karī miśrā
tvayi no guṇa-varjite

V hmotném světě se duchovní energie Nejvyšší Osobnosti Božství projevuje jako tāpa-karī, “působící utrpení”. Každý touží po štěstí, ale přestože štěstí původně pochází z energie blaženosti Nejvyšší Osobnosti Božství, v hmotném světě se kvůli hmotným činnostem stává Pánova energie blaženosti zdrojem utrpení (hlāda-tāpa-karī). Iluzorní štěstí v hmotném světě je zdrojem neštěstí, ale když člověk přeorientuje své úsilí o dosažení štěstí na uspokojení Nejvyšší Osobnosti Božství, tento prvek utrpení (tāpa-karī) bude překonán. V této souvislosti je dán příklad, že probudit oheň spící ve dřevě je nepochybně obtížné, ale když se objeví, spálí dřevo na popel. Pro ty, kdo nevykonávají oddanou službu, je poznání Nejvyšší Osobnosti Božství nesmírně obtížné, ale pro oddaného je vše snadnější — oddaný se může velice snadno setkat s Nejvyšším Pánem.

Tyto modlitby říkají, že podoba Pána je mimo oblast hmotných podob, a proto je nepochopitelná. Oddaný se však modlí: “Můj milý Pane, kéž jsi se mnou spokojen, abych mohl snadno spatřit Tvou transcendentální podobu a energii.” Neoddaní se snaží pochopit Nejvyšší Brahman odmítáním: neti neti. Niṣedha-nirvāṇa-sukhānubhūtiḥ — oddaný se však prostým zpíváním Pánova svatého jména vyhne takovým pracným spekulacím a velice snadno realizuje existenci Nejvyššího Pána.

6.4.29

Verš

yad yan niruktaṁ vacasā nirūpitaṁ
dhiyākṣabhir vā manasota yasya
mā bhūt svarūpaṁ guṇa-rūpaṁ hi tat tat
sa vai guṇāpāya-visarga-lakṣaṇaḥ

Synonyma

yat yat — cokoliv; niruktam — vyjádřené; vacasā — slovy; nirūpitam — zjištěné; dhiyā — pomocí takzvané meditace či inteligence; akṣabhiḥ — smysly; vā — nebo; manasā — myslí; uta — jistě; yasya — Jehož; mā bhūt — nemusí být; sva-rūpam — skutečná podoba Pána; guṇa-rūpam — sestávající ze tří kvalit; hi — vskutku; tat tat — to; saḥ — ten Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; vai — vskutku; guṇa-apāya — příčina zničení všeho, co je vytvořeno z kvalit hmotné přírody; visarga — a stvoření; lakṣaṇaḥ — jevící se jako.

Překlad

Cokoliv je vyjádřené hmotnými vibracemi, zjištěné hmotnou inteligencí, poznané hmotnými smysly nebo smyšlené v hmotné mysli, je pouze výplodem kvalit hmotné přírody, a z toho důvodu to nemá nic společného se skutečnou povahou Nejvyšší Osobnosti Božství. Nejvyšší Pán je nad stvořením tohoto hmotného světa, neboť je původcem hmotných kvalit a stvoření. Jako příčina všech příčin existuje před stvořením i po něm. Jemu chci složit uctivé poklony.

Význam

Ten, kdo vymýšlí jména, podoby, vlastnosti či příslušenství náležící Nejvyšší Osobnosti Božství, nemůže Pánovi porozumět, neboť Nejvyšší Pán je nad stvořením. Je stvořitelem všeho a to znamená, že existoval, když ještě stvoření neexistovalo. Jeho jméno, podoba a vlastnosti tedy nejsou hmotné výtvory; jsou vždy transcendentální. Pomocí svých hmotných výmyslů, vibrací a představ proto Nejvyššího Pána nemůžeme odhalit. To vysvětluje verš ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi na bhaved grāhyam indriyaiḥ.

Prācetasa, Dakṣa, se zde modlí k Transcendenci; nikoliv k nějaké osobě v hmotném stvoření. Jedině hlupáci a darebáci považují Boha za hmotný výtvor. To Pán Sám potvrzuje v Bhagavad-gītě (9.11):

avajānanti māṁ mūḍhā
mānuṣīṁ tanum āśritam
paraṁ bhāvam ajānanto
mama bhūta-maheśvaram

“Hlupáci se Mi vysmívají, když sestoupím v lidské podobě, neboť neznají Mou transcendentální povahu Nejvyššího Pána všeho, co existuje.” Proto je nutné přijmout poznání od toho, komu se Pán zjevil; vytvářet imaginární jméno či podobu Pána nemá cenu. Śrīpāda Śaṅkarācārya byl impersonalista, ale přesto prohlásil: nārāyaṇaḥ paro 'vyaktāt — Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, není osobou hmotného světa. Nārāyaṇovi nemůžeme připisovat hmotná označení, jak se o to snaží hlupáci, kteří mluví o daridra-nārāyaṇovi (chudém Nārāyaṇovi). Nārāyaṇa je vždy transcendentální, mimo toto hmotné stvoření. Jak by se mohl stát daridra-nārāyaṇem? S chudobou se setkáváme v tomto hmotném světě, ale v duchovním světě nic takového neexistuje. Představa daridra-nārāyaṇa je tedy pouhý výmysl.

Dakṣa důsledně upozorňuje, že hmotná označení nemohou být jmény uctívaného Pána: yad yan niruktaṁ vacasā nirūpitam. Slovo nirukta se vztahuje na védský slovník. Nejvyšší Osobnost Božství nelze pochopit pouhým vybíráním výrazů ze slovníku. Když se Dakṣa modlí k Pánu, nechce uctívat hmotná jména a podoby, ale raději Pána, který existoval před stvořením hmotných slovníků a jmen. Jak potvrzují Vedy: yato vāco nivartante / aprāpya manasā saha — jméno, podobu, vlastnosti a příslušenství Pána nelze zjistit pomocí nějakého hmotného slovníku. Kdo však dosáhne transcendentální úrovně porozumění Nejvyšší Osobnosti Božství, pozná vše; hmotné i duchovní. To potvrzuje další védská mantra: tam eva viditvāti mṛtyum eti. Pokud člověk milostí Pána nějakým způsobem porozumí Pánovu transcendentálnímu postavení, stává se věčným. To Pán Sám ještě potvrzuje v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dosáhne Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Pouhým porozuměním Nejvyššímu Pánu překoná živá bytost zrození, smrt, stáří a nemoc. Śrīla Śukadeva Gosvāmī proto Mahārājovi Parīkṣitovi ve Śrīmad-Bhāgavatamu (2.1.5) oznámil:

tasmād bhārata sarvātmā
bhagavān īśvaro hariḥ
śrotavyaḥ kīrtitavyaś ca
smartavyaś cecchatābhayam

“Ó potomku krále Bharaty, ten, kdo se touží osvobodit od veškerého utrpení, musí naslouchat o Nejvyšším Pánu, oslavovat Ho a vzpomínat na Něj, Osobnost Božství, který je Nadduší, vládcem a tím, kdo zachraňuje ze všeho neštěstí.”

6.4.30

Verš

yasmin yato yena ca yasya yasmai
yad yo yathā kurute kāryate ca
parāvareṣāṁ paramaṁ prāk prasiddhaṁ
tad brahma tad dhetur ananyad ekam

Synonyma

yasmin — v Němž (Nejvyšší Osobnosti Božství neboli nejvyšším místě spočinutí); yataḥ — z Něhož (vše pochází); yena — Jímž (je vše uskutečňované); ca — také; yasya — Jemuž vše patří; yasmai — Jemuž (je vše obětováno); yat — co; yaḥ — kdo; yathā — jako; kurute — vykonává; kāryate — je vykonáno; ca — také; para-avareṣām — obojího, v hmotné i duchovní existenci; paramam — nejvyšší; prāk — původ; prasiddham — známý každému; tat — ten; brahma — Nejvyšší Brahman; tat hetuḥ — příčina všech příčin; ananyat — bez jiné příčiny; ekam — jeden jediný.

Překlad

Nejvyšší Brahman, Kṛṣṇa, je konečným místem spočinutí a zdrojem všeho. Vše je Jím konáno, vše Mu patří a vše je Mu obětováno. Je konečným cílem, a ať už jedná Sám nebo k tomu vede druhé, je vždy On konečným konatelem. Existuje mnoho nejrůznějších příčin, ale jelikož On je příčinou všech příčin, je známý jako Nejvyšší Brahman, který existoval před započetím všech činností. Je jeden jediný a nemá jiné příčiny. Vzdávám Mu proto úctu.

Význam

Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa, je původní příčinou, jak potvrzuje Bhagavad-gītā (ahaṁ sarvasya prabhavaḥ). Je původcem i tohoto hmotného světa, řízeného kvalitami hmotné přírody, a proto s ním má důvěrný vztah. Kdyby hmotný svět nebyl částí Jeho těla, Nejvyšší Pán, svrchovaná příčina, by byl neúplný. Proto je řečeno: vāsudevaḥ sarvam iti sa mahātmā sudurlabhaḥ — pokud člověk ví, že Vāsudeva je původní příčinou všech příčin, stává se dokonalým mahātmou.

Brahma-saṁhitā (5.1) prohlašuje:

īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ
sac-cid-ānanda-vigrahaḥ
anādir ādir govindaḥ
sarva-kāraṇa-kāraṇam

“Kṛṣṇa, který je známý jako Govinda, je nejvyšším vládcem. Má věčné, blažené, duchovní tělo. Je původem všeho. Nemá žádný jiný původ, neboť je prvotní příčinou všech příčin.” Nejvyšší Brahman (tad brahma) je příčinou všech příčin, ale Sám žádnou příčinu nemá. Anādir ādir govindaḥ sarva-kāraṇa-kāraṇam — Govinda, Kṛṣṇa, je původní příčinou všech příčin, ale Jeho zjevení v podobě Govindy nezpůsobuje žádná příčina. Govinda se expanduje do mnoha různých podob, ale všechny jsou přitom totožné. Jak potvrzuje Madhvācārya: ananyaḥ sadṛśābhāvād eko rūpādy-abhedataḥ — Kṛṣṇa nemá žádnou příčinu ani Sobě rovného a je jeden jediný, protože Jeho různé podoby, jako například svāṁśa a vibhinnāṁśa, se od Něho neliší.

6.4.31

Verš

yac-chaktayo vadatāṁ vādināṁ vai
vivāda-saṁvāda-bhuvo bhavanti
kurvanti caiṣāṁ muhur ātma-mohaṁ
tasmai namo ’nanta-guṇāya bhūmne

Synonyma

yat-śaktayaḥ — Jehož rozmanité energie; vadatām — hlásání různých filozofií; vādinām — řečníků; vai — vskutku; vivāda — neshody; saṁvāda — a shody; bhuvaḥ — příčiny; bhavanti — jsou; kurvanti — vytváří; ca — a; eṣām — jejich (teoretiků); muhuḥ — neustále; ātma-moham — zmatenost ohledně existence duše; tasmai — Jemu; namaḥ — uctivé poklony; ananta — neomezenému; guṇāya — oplývajícímu transcendentálními vlastnostmi; bhūmne — všeprostupujícímu Bohu.

Překlad

S úctou se klaním všeprostupujícímu Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, Jenž oplývá neomezenými transcendentálními vlastnostmi. Působí v hloubi srdcí všech filozofů hlásajících různé názory a vede je k tomu, aby při svých debatách — kdy spolu někdy souhlasí a jindy nesouhlasí — zapomínali na své vlastní duše. Tak vytváří v tomto hmotném světě situaci, kdy nejsou schopni dojít k žádnému závěru. Jemu se klaním.

Význam

Již od nepaměti, od stvoření vesmírného projevu, vytvářejí podmíněné duše různé školy filozofické spekulace. To ovšem neplatí o oddaných. Neoddaní mají různé představy o stvoření, udržování a zničení, a proto se nazývají vādīni a prativādīni — zastánci teorií a jejich odpůrci. Z výroku Mahābhāraty plyne, že existuje mnoho těch, kdo jsou muni neboli spekulanti:

tarko 'pratiṣṭhaḥ śrutayo vibhinnā
nāsāv ṛṣir yasya mataṁ na bhinnam

Všichni spekulanti musí oponovat jiným spekulantům — proč by jinak existovalo tolik navzájem si odporujících škol zabývajících se zjištěním nejvyšší příčiny?

Filozofie znamená najít nejvyšší příčinu. Vedānta-sūtra říká velice rozumně: athāto brahma-jijñāsā — lidský život je určen k pochopení konečné příčiny. Oddaní přijímají za konečnou příčinu Kṛṣṇu, protože tento závěr podporuje veškerá védská literatura a rovněž Kṛṣṇa Samotný, který říká: ahaṁ sarvasya prabhavaḥ — “Jsem zdrojem všeho.” Oddaní nemají s pochopením konečné příčiny všeho žádné potíže, ale neoddaní musí čelit mnoha protivníkům, protože každý, kdo chce být významným filozofem, vymýšlí svou vlastní cestu. V Indii existuje mnoho filozofických škol, jako například dvaita-vādīni, advaita-vādīni, vaiśeṣikové, mīmāṁsakové, māyāvādīni a svabhāva-vādīni, a každá z nich oponuje ostatním. Také v západních zemích je mnoho filozofů s různými názory na stvoření, život, udržování a zničení. Je tedy nepochybné, že na celém světě existuje bezpočet filozofů, kteří si všichni navzájem protiřečí.

Nyní je možné položit otázku, proč existuje tolik filozofů, když konečný cíl filozofie je jeden. Konečná příčina je nepochybně jedna — Nejvyšší Brahman. Arjuna řekl Kṛṣṇovi v Bhagavad-gītě (10.12):

paraṁ brahma paraṁ dhāma
pavitraṁ paramaṁ bhavān
puruṣaṁ śāśvataṁ divyam
ādi-devam ajaṁ vibhum

“Jsi Nejvyšší Osobnost Božství, konečné sídlo, nejčistší, Absolutní Pravda. Jsi věčná, transcendentální, původní osoba, nezrozená a největší.” Neoddaní spekulanti ovšem konečnou příčinu (sarva-kāraṇa-kāraṇam) neuznávají. Jelikož jsou nevědomí a zmatení v otázce duše a jejích činností — i když někteří z nich mají o duši mlhavou představu — objevuje se mezi nimi mnoho sporů a nikdy nemohou dojít k žádnému závěru. Všichni tito filozofičtí spekulanti závidí Nejvyšší Osobnosti Božství a Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (16.19 — 20):

tān ahaṁ dviṣataḥ krūrān
saṁsāreṣu narādhamān
kṣipāmy ajasram aśubhān
āsurīṣv eva yoniṣu

āsurīṁ yonim āpannā
mūḍhā janmani janmani
mām aprāpyaiva kaunteya
tato yānty adhamāṁ gatim

“Tyto závistivé lotry, nejnižší z lidí, vrhám do oceánu hmotné existence, do různých démonských životních druhů. V nich se opakovaně rodí a nikdy ke Mně nemohou dospět. Postupně klesají do toho nejodpornějšího stavu existence.” Kvůli své závisti vůči Nejvyšší Osobnosti Božství se neoddaní život za životem rodí v démonských rodinách. Dopouštějí se velikých přestupků, a Pán proto způsobuje, že jsou neustále zmateni. Kurvanti caiṣāṁ muhur ātma-moham — Pán, Nejvyšší Osobnost Božství, je záměrně udržuje v temnotě (ātma-moham).

Parāśara, velká autorita a otec Vyāsadeva, popisuje Nejvyšší Osobnost Božství takto:

jñāna-śakti-balaiśvarya-
vīrya-tejāṁsy aśeṣataḥ
bhagavac-chabda-vācyāni
vinā heyair guṇādibhiḥ

Démonští spekulanti nemohou pochopit transcendentální vlastnosti, podobu, zábavy, sílu, poznání a bohatství Nejvyšší Osobnosti Božství, jež jsou prosté hmotného znečištění (vinā heyair guṇādibhiḥ). Tito spekulanti chovají vůči existenci Pána závist. Jagad āhur anīśvaram — jejich závěr je, že celý vesmírný projev nemá žádného vládce a funguje sám od sebe. Život za životem jsou takto udržováni v trvalé temnotě a nemohou pochopit skutečnou příčinu všech příčin. To je důvod, proč existuje tolik škol filozofické spekulace.

6.4.32

Verš

astīti nāstīti ca vastu-niṣṭhayor
eka-sthayor bhinna-viruddha-dharmaṇoḥ
avekṣitaṁ kiñcana yoga-sāṅkhyayoḥ
samaṁ paraṁ hy anukūlaṁ bṛhat tat

Synonyma

asti — existuje; iti — takto; na — ne; asti — existuje; iti — takto; ca — a; vastu-niṣṭhayoḥ — hlásají poznání konečné příčiny; eka-sthayoḥ — s jediným námětem, jímž je prosazení Brahmanu; bhinna — projevující odlišné; viruddha-dharmaṇoḥ — a protichůdné charakteristiky; avekṣitam — vnímané; kiñcana — to něco, co; yoga-sāṅkhyayoḥ — mystické yogy a sāṅkhyové filozofie (analýzy chodu přírody); samam — totéž; param — transcendentální; hi — vskutku; anukūlam — sídlo; bṛhat tat — ta konečná příčina.

Překlad

Existují dvě skupiny lidí — teisté a ateisté. Teisté, kteří uznávají Nadduši, nalézají duchovní příčinu prostřednictvím mystické yogy. Sāṅkhyita, který pouze analyzuje hmotné prvky, však dochází k neosobnímu závěru a neuznává svrchovanou příčinu — Bhagavāna, Paramātmu, či dokonce ani Brahman. Místo toho je zabraný do nepodstatných, vnějších činností hmotné přírody. Z konečného hlediska však obě skupiny dokazují Absolutní Pravdu, neboť i když předkládají protichůdná tvrzení, jejich cílem je tatáž konečná příčina. Obě spějí k témuž Nejvyššímu Brahmanu, Jemuž skládám uctivé poklony.

Význam

Na tomto sporu se podílejí dvě strany — jedni říkají, že Absolutní nemá podobu (nirākāra), a druzí říkají, že podobu má (sākāra). Slovo podoba je tedy oběma společné, přestože ji jedni uznávají (asti či astika), zatímco druzí se ji snaží popřít (nāsti či nāstika). Jelikož oddaný považuje slovo “podoba” (ākāra) za faktor společný pro obě strany, skládá podobě uctivé poklony, i když se druzí mohou i nadále přít, zda ji Absolutní má či nikoliv.

V tomto verši je velice důležité slovo yoga-sāṅkhyayoḥ. Yoga znamená bhakti-yoga, protože yogīni rovněž uznávají existenci všeprostupující Nejvyšší Duše a snaží se Ji vidět ve svých srdcích. Jak uvádí Śrīmad-Bhāgavatam (12.13.1): dhānāvasthita-tad-gatena manasā paśyanti yaṁ yoginaḥ. Oddaný se snaží přijít do styku přímo s Nejvyšší Osobností Božství, zatímco yogī se snaží pomocí meditace nalézt Nadduši v srdci. Yoga tedy přímo i nepřímo znamená bhakti-yoga. Sāṅkhya ovšem znamená hmotné studium vesmíru pomocí spekulativního poznání, což je obecně známé jako jñāna-śāstra. Sāṅkhyité jsou připoutáni k neosobnímu Brahmanu, ale Absolutní Pravdu lze ve skutečnosti poznat třemi způsoby. Brahmeti paramātmeti bhagavān iti śabdyate — Absolutní Pravda je jedna, ale někteří Ji přijímají jako neosobní Brahman, jiní jako Nadduši existující všude a další jako Bhagavāna, Nejvyšší Osobnost Božství. Ústředním bodem je Absolutní Pravda.

Impersonalisté a personalisté sice navzájem stojí proti sobě, ale přesto se zaměřují na tentýž Parabrahman, na stejnou Absolutní Pravdu. Yoga-śāstry popisují Kṛṣṇu takto: kṛṣṇaṁ piśaṅgāmbaram ambujekṣaṇaṁ catur-bhujaṁ śaṅkha-gadādy-udāyudham. Tak jsou popsány půvabné tělesné rysy, údy a oděv Nejvyšší Osobnosti Božství. Sāṅkhya-śāstry však popírají existenci Pánovy transcendentální podoby a uvádějí, že Nejvyšší Absolutní Pravda nemá žádné ruce, žádné nohy a žádné jméno: hy anāma-rūpa-guṇa-pāṇi-pādam acakṣur aśrotram ekam advitīyam api nāma-rūpādikaṁ nāsti. Védské mantry říkají: apāṇi pādo javano grahītā — Nejvyšší Pán nemá nohy ani ruce, ale může přijmout vše, co je Mu obětováno. Takové výroky ve skutečnosti potvrzují, že Nejvyšší má ruce a nohy, ale popírají, že by měl hmotné ruce a nohy. Proto se Absolutní nazývá aprākṛta. Podoba Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, je věčná a plná poznání a blaženosti (sac-cid-ānanda-vigraha); není hmotná. Sāṅkhyité neboli jñānī popírají hmotnou podobu, a oddaní také dobře vědí, že podoba Absolutní Pravdy, Bhagavāna, není hmotná.

īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ
sac-cid-ānanda-vigrahaḥ
anādir ādir govindaḥ
sarva-kāraṇa-kāraṇam

“Kṛṣṇa, který je známý jako Govinda, je nejvyšším vládcem. Má věčné, blažené, duchovní tělo. Je původem všeho. Nemá žádný jiný původ, neboť je prvotní příčinou všech příčin.” Pojetí Absolutního bez rukou a nohou a pojetí s rukama a nohama si zdánlivě odporují, ale obě jsou v souladu se stejnou pravdou o Nejvyšší Absolutní Osobě. Zde použité slovo vastu-niṣṭhayoḥ proto naznačuje, že yogīni i sāṅkhyité mají víru v realitu, ale dohadují se o ní z různých hledisek hmotné a duchovní totožnosti. Parabrahman neboli bṛhat je společným bodem. Sāṅkhyité i yogīni se nacházejí ve stejném Brahmanu, ale liší se v názorech kvůli různým úhlům pohledu.

Pokyny bhakti-śāster dávají člověku správný směr. Nejvyšší Osobnost Božství říká v Bhagavad-gītě: bhaktyā mām abhijānāti — “Poznat Mě je možné jedině oddanou službou.” Bhaktové vědí, že podoba Nejvyšší Osoby je nehmotná, zatímco jñānī jen popírají hmotnou podobu. Každý by se měl tedy uchýlit k cestě oddanosti (bhakti-mārga); pak mu bude vše jasné. Jñānī se soustřeďují na virāṭ-rūpu, gigantickou vesmírnou podobu Pána. To je zpočátku dobré pro ty, kdo jsou příliš materialističtí, ale na virāṭ-rūpu není třeba myslet stále. Arjuna viděl Kṛṣṇovu virāṭ-rūpu, když mu ji Pán ukázal, ale nechtěl ji vidět trvale; požádal Pána, aby znovu přijal Svou původní podobu dvourukého Kṛṣṇy. Učenci tedy v tom, že se oddaní soustřeďují na duchovní podobu Pána (īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ sac-cid-ānanda-vigrahaḥ), nevidí žádný rozpor. Śrīla Madhvācārya v této souvislosti říká, že méně inteligentní neoddaní považují svůj závěr za nejvyšší, ale oddaní díky svému úplnému vzdělání chápou, že konečným cílem je Nejvyšší Osobnost Božství.

6.4.33

Verš

yo ’nugrahārthaṁ bhajatāṁ pāda-mūlam
anāma-rūpo bhagavān anantaḥ
nāmāni rūpāṇi ca janma-karmabhir
bheje sa mahyaṁ paramaḥ prasīdatu

Synonyma

yaḥ — kdo (Nejvyšší Pán, Osobnost Božství); anugraha-artham — aby projevil Svou bezpříčinnou milost; bhajatām — oddaným, kteří neustále oddaně slouží; pāda-mūlam — Jeho transcendentálním lotosovým nohám; anāma — bez hmotného jména; rūpaḥ — či hmotné podoby; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; anantaḥ — neomezený, všeprostupující a věčný; nāmāni — transcendentální svatá jména; rūpāṇi — Své transcendentální podoby; ca — také; janma-karmabhiḥ — se Svým transcendentálním zrozením a činnostmi; bheje — projevuje; saḥ — On; mahyam — ke mně; paramaḥ — Nejvyšší; prasīdatu — kéž je milostivý.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství — Jenž vlastní nepředstavitelné bohatství, nemá žádná hmotná jména, podoby a zábavy a je všeprostupující — je zvláště milostivý k oddaným, kteří uctívají Jeho lotosové nohy. Proto projevuje Své transcendentální podoby a jména společně s různými zábavami. Kéž je tento Nejvyšší Pán, Jehož podoba je věčná a plná poznání a blaženosti, ke mně milostivý.

Význam

Co se týče významného slova anāma-rūpaḥ, Śrī Śrīdhara Svāmī říká: prākṛta-nāma-rūpa-rahito 'pi. Slovo anāma, které znamená “beze jména”, vyjadřuje, že Nejvyšší Osobnost Božství nemá hmotné jméno. Když Ajāmila volal na svého syna, pouhým pronášením jména Nārāyaṇa dosáhl osvobození. To znamená, že Nārāyaṇa není obyčejné světské jméno; je nehmotné. Slovo anāma tedy vyjadřuje, že jména Nejvyššího Pána nepatří do tohoto hmotného světa. Vibrace Hare Kṛṣṇa mahā-mantry není hmotný zvuk, a stejně tak je nehmotná i Pánova podoba, zjevení a činnosti. Na projev Své bezpříčinné milosti k oddaným i neoddaným se Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, zjevuje v tomto hmotném světě se Svými jmény, podobami a zábavami, jež jsou všechny transcendentální. Neinteligentní lidé, kteří to nechápou, si myslí, že tato jména, podoby a zábavy jsou hmotné, a upírají Nejvyššímu jméno i podobu.

Po důkladném přezkoumání zjistíme, že závěr neoddaných — kteří říkají, že Bůh nemá žádné jméno — a závěr oddaných — kteří vědí, že Jeho jméno není hmotné — jsou prakticky totožné. Nejvyšší Osobnost Božství nemá žádné hmotné jméno, podobu, zrození, zjevení či odchod z tohoto světa, a přesto se rodí (janma). Bhagavad-gītā (4.6) uvádí:

ajo 'pi sann avyayātmā
bhūtānām īśvaro 'pi san
prakṛtiṁ svām adhiṣṭhāya
sambhavāmy ātma-māyayā

I když je Pán nezrozený (aja) a Jeho tělo nikdy nepodléhá hmotným změnám, přesto se zjevuje jako inkarnace, přičemž neustále setrvává v transcendentálním stavu (śuddha-sattva). Takto projevuje Své transcendentální podoby, jména a činnosti; je to Jeho zvláštní milost oddaným. Jiní se mohou i nadále přít, zda Absolutní Pravda má či nemá podobu, ale když oddaný Pánovou milostí vidí Pána Osobně, dostává se do duchovní extáze.

Neinteligentní lidé říkají, že Pán nic nedělá. Ve skutečnosti opravdu nemusí dělat nic, ale zároveň musí dělat všechno, protože nikdo nemůže nic vykonat bez Jeho svolení. Neinteligentní lidé ovšem nevidí, jak Pán jedná a jak celá hmotná příroda funguje pod Jeho vedením. Jeho různé energie jednají dokonalým způsobem.

na tasya kāryaṁ karaṇaṁ ca vidyate
na tat-samaś cābhyadhikaś ca dṛśyate
parāsya śaktir vividhaiva śrūyate
svābhāvikī jñāna-bala-kriyā ca

(Śvetāśvatara Upaniṣad 6.8)

Nic nemusí dělat Osobně — Jeho energie jsou dokonalé, a proto se vše okamžitě stane Jeho vůlí. Ti, jimž se Nejvyšší Pán nezjeví, nevidí, jak jedná, a proto si myslí: “I v případě, že Bůh existuje, jistě nic nekoná a nemá žádné určité jméno.”

Jméno Pána je ve skutečnosti již dáno Pánovými transcendentálními činnostmi. Pán se také nazývá guṇa-karma-nāma, protože je pojmenováván podle Svých transcendentálních činností. Například Kṛṣṇa znamená “všepřitažlivý”. To je jméno Pána, které vyjadřuje, že Je velice přitažlivý díky Svým transcendentálním vlastnostem. Jako malý chlapec zdvihl kopec Govardhan a v dětství zabil mnoho démonů. Tyto činnosti jsou velice přitažlivé, a proto je někdy nazýván Giridhārī, Madhusūdana, Agha-niṣūdana a tak dále. Jelikož vystupoval jako syn Nandy Mahārāje, má jméno Nanda-tanuja. Tato jména již existují, ale jelikož je neoddaní nechápou, je Pán někdy označován jako anāma, bezejmenný. To znamená, že nemá žádná hmotná jména. Všechny Jeho činnosti jsou duchovní, a proto má duchovní jména.

Méně inteligentní lidé mají obvykle dojem, že Pán nemá žádnou podobu. Proto se zjevuje ve Své původní podobě jako Kṛṣṇa, sac-cid-ānanda-vigraha, aby splnil Své poslání zúčastnit se bitvy na Kurukṣetře a předvést zábavy, ve kterých ochraňuje Své oddané a zabíjí démony (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām). To je Jeho milost. Těm, kdo si myslí, že Kṛṣṇa nemá žádnou podobu a nekoná žádné činnosti, přichází ukázat, že opravdu jedná — a jedná tak úžasně, že nikdo jiný nedokáže takové neobyčejné činy vykonat. Ačkoliv vypadal jako lidská bytost, přijal 16 108 manželek, čehož není žádný člověk schopen. Pán vykonává takové činnosti, aby lidem ukázal, jak je mocný, laskavý a milosrdný. Jeho původní jméno je Kṛṣṇa (kṛṣṇas tu bhagavān svayam), ale protože jedná neomezeně mnoha způsoby, má podle Svého jednání mnoho tisíc jmen.

6.4.34

Verš

yaḥ prākṛtair jñāna-pathair janānāṁ
yathāśayaṁ deha-gato vibhāti
yathānilaḥ pārthivam āśrito guṇaṁ
sa īśvaro me kurutāṁ manoratham

Synonyma

yaḥ — kdo; prākṛtaiḥ — nižší úrovně; jñāna-pathaiḥ — cestami uctívání; janānām — všech živých bytostí; yathā-āśayam — podle touhy; deha-gataḥ — sídlící v hloubi srdce; vibhāti — projevuje; yathā — jako; anilaḥ — vzduch; pārthivam — pozemské; āśritaḥ — přijímá; guṇam — vlastnosti (jako je vůně a barva); saḥ — On; īśvaraḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; me — mou; kurutām — kéž splní; manoratham — touhu (po oddané službě).

Překlad

Tak jako vzduch nese různé charakteristické vlastnosti hmotných prvků, jako jsou vůně květu nebo barvy zvířeného prachu, Pán se zjevuje prostřednictvím nižších systémů uctívání podle přání uctívajícího, i když se projevuje jako polobozi, a nikoliv ve Své původní podobě. K čemu jsou tyto ostatní podoby dobré? Kéž mi původní Nejvyšší Osobnost Božství splní má přání.

Význam

Impersonalisté si představují, že různí polobozi jsou podobami Pána. Māyāvādīni například uctívají pět polobohů (pañcopāsanā). Ve skutečnosti v podobu Pána nevěří, ale kvůli uctívání si představují nějakou podobu jako Boha. Obvykle jsou to podoby Viṣṇua, Śivy, Gaṇeśe, boha Slunce a Durgy. To se nazývá pañcopāsanā. Dakṣa ovšem nechtěl uctívat žádnou imaginární podobu, ale svrchovanou podobu Pána Kṛṣṇy.

V této souvislosti popisuje Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura rozdíl mezi Nejvyšší Osobností Božství a obyčejnou živou bytostí. Jak bylo uvedeno v jednom z předchozích veršů (25): sarvaṁ pumān veda guṇāṁś ca taj-jño na veda sarva-jñam anantam īḍe — všemocný Nejvyšší Pán zná vše, ale živá bytost nezná Nejvyšší Osobnost Božství. Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě: “Já znám vše, ale Mě nezná nikdo.” To je rozdíl mezi Nejvyšším Pánem a obyčejnou živou bytostí. V jedné modlitbě ve Śrīmad-Bhāgavatamu říká královna Kuntī: “Můj milý Pane, existuješ uvnitř a vně, a přesto Tě nikdo nevidí.”

Podmíněná duše nemůže pochopit Nejvyšší Osobnost Božství pomocí spekulativního poznání nebo představivosti. Nejvyšší Osobnost Božství je tedy nutné poznat milostí Samotné Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán se zjevuje, ale nelze Mu porozumět spekulací. Śrīmad-Bhāgavatam (10.14.29) uvádí:

athāpi te deva padāmbuja-dvaya-
prasāda-leśānugṛhīta eva hi
jānāti tattvaṁ bhagavan-mahimno
na cānya eko 'pi ciraṁ vicinvan

“Můj Pane, když je někdo poctěn byť jen nepatrným náznakem milosti Tvých lotosových nohou, může pochopit velikost Tvé osobnosti. Avšak ti, kdo chtějí pochopit Nejvyšší Osobnost Božství pomocí spekulace, Tě nemohou poznat, i kdyby studovali Vedy po mnoho let.”

To je výrok śāstry. Obyčejný člověk může být velký filozof a spekulovat o tom, co je Absolutní Pravda, jakou má podobu a kde existuje, ale nemůže tyto pravdy pochopit. Sevonmukhe hi jihvādau svayam eva sphuraty adaḥ — pochopit Nejvyšší Osobnost Božství lze jedině oddanou službou. To rovněž Osobně vysvětluje Nejvyšší Osobnost Božství v Bhagavad-gītě (18.55). Bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ — “Jedině prostřednictvím oddané služby může člověk pochopit Nejvyššího Pána takového, jaký je.” Neinteligentní lidé si chtějí podobu Nejvyšší Osobnosti Božství představovat nebo vymýšlet, ale oddaní touží uctívat skutečnou Osobnost Božství. Dakṣa se proto modlí: “Někdo Tě může považovat za osobního, neosobního či imaginárního, ale já se k Tobě modlím, abys mi splnil mou touhu vidět Tě takového, jaký skutečně jsi.”

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že tento verš je zvláště určen pro impersonalistu, který si myslí, že on sám je Nejvyšší, protože mezi živou bytostí a Bohem není žádný rozdíl. Māyāvādský filozof se domnívá, že existuje jen jedna Nejvyšší Pravda a že i on je touto Nejvyšší Pravdou. To ve skutečnosti není poznání, ale pošetilost. Tento verš je zvláště určen pro takové hlupáky, jež o poznání připravila iluze (māyayāpahṛta-jñānāḥ). Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká, že tito lidé, jñāni-māninaḥ, se považují za velice pokročilé, ale ve skutečnosti postrádají inteligenci.

Śrīla Madhvācārya v souvislosti s tímto veršem říká:

svadeha-sthaṁ hariṁ prāhur
adhamā jīvam eva tu
madhyamāś cāpy anirṇītaṁ
jīvād bhinnaṁ janārdanam

Existují tři druhy lidí — nejnižší (adhama), ti uprostřed (madhyama) a nejlepší (uttama). Nejnižší (adhama) si myslí, že mezi Bohem a živou bytostí není žádný rozdíl kromě toho, že živá bytost má určitá označení, zatímco Absolutní Pravda nikoliv. Podle jejich názoru se jīva, živá bytost, po odstranění označení hmotného těla smísí s Nejvyšším. Předkládají argument ghaṭākāśa-paṭākāśa, kde je tělo přirovnáno k nádobě s prostorem uvnitř a vně. Impersonalisté tvrdí, že živá bytost splyne s Nejvyšším, stejně jako po rozbití nádoby splyne prostor uvnitř s prostorem vně. Tak vypadá jejich argumentace. Śrīla Madhvācārya však říká, že tímto způsobem argumentují jen ti nejnižší z lidí. Další druh lidí nedokáže zjistit, jaká je skutečná podoba Nejvyššího, ale souhlasí, že existuje Nejvyšší, který řídí činnosti obyčejné živé bytosti. O těchto filozofech je řečeno, že se nacházejí uprostřed. Nejlepší jsou ovšem ti, kdo chápou Nejvyššího Pána (sac-cid-ānanda-vigrahu). Pūrṇānandādi-guṇakaṁ sarva-jīva-vilakṣaṇam — Jeho podoba je zcela duchovní, plná blaženosti a naprosto odlišná od podoby podmíněné duše nebo jakékoliv jiné živé bytosti. Uttamās tu hariṁ prāhus tārata-myena teṣu ca — tito filozofové jsou nejlepší, protože vědí, že Nejvyšší Osobnost Božství se zjevuje různě osobám uctívajícím pod vlivem různých kvalit hmotné přírody. Vědí, že třicet tři miliónů polobohů existuje jen za účelem přesvědčit podmíněnou duši o existenci nejvyšší moci a přivést ji k uctívání jednoho z těchto polobohů, aby díky společnosti oddaných mohla pochopit, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství. Jak Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě: mattaḥ parataraṁ nānyat kiñcid asti dhanañjaya — “Neexistuje vyšší pravda, než jsem Já.” Aham ādir hi devānām — “Já jsem původcem všech polobohů.” Aham sarvasya prabhavaḥ — “Jsem nadřazený každému, včetně Pána Brahmy, Pána Śivy a ostatních polobohů.” To jsou závěry śāster, a toho, kdo tyto závěry přijímá, je třeba považovat za prvotřídního filozofa. Takový filozof ví, že Nejvyšší Osobnost Božství je Pánem polobohů (deva-deveśvaraṁ sūtram ānandaṁ prāṇa-vedinaḥ).

6.4.35-39

Verš

śrī-śuka uvāca
iti stutaḥ saṁstuvataḥ
sa tasminn aghamarṣaṇe
prādurāsīt kuru-śreṣṭha
bhagavān bhakta-vatsalaḥ

kṛta-pādaḥ suparṇāṁse
pralambāṣṭa-mahā-bhujaḥ
cakra-śaṅkhāsi-carmeṣu-
dhanuḥ-pāśa-gadā-dharaḥ

pīta-vāsā ghana-śyāmaḥ
prasanna-vadanekṣaṇaḥ
vana-mālā-nivītāṅgo
lasac-chrīvatsa-kaustubhaḥ

mahā-kirīṭa-kaṭakaḥ
sphuran-makara-kuṇḍalaḥ
kāñcy-aṅgulīya-valaya-
nūpurāṅgada-bhūṣitaḥ

trailokya-mohanaṁ rūpaṁ
bibhrat tribhuvaneśvaraḥ
vṛto nārada-nandādyaiḥ
pārṣadaiḥ sura-yūthapaiḥ
stūyamāno ’nugāyadbhiḥ
siddha-gandharva-cāraṇaiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; stutaḥ — velebený; saṁstuvataḥ — Dakṣi, který pronášel modlitby; saḥ — ten Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tasmin — na tom; aghamarṣaṇe — svatém místě proslulém jako Aghamarṣaṇa; prādurāsīt — zjevil se; kuru-śreṣṭha — ó nejlepší z kuruovské dynastie; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; bhakta-vatsalaḥ — který je velice laskavý ke Svým oddaným; kṛta-pādaḥ — Jehož lotosové nohy spočívaly; suparṇa-aṁse — na hřbetě Jeho přepravce Garuḍy; pralamba — velmi dlouhých; aṣṭa-mahā-bhujaḥ — měl osm mocných paží; cakra — disk; śaṅkha — lastura; asi — meč; carma — štít; iṣu — šíp; dhanuḥ — luk; pāśa — provaz; gadā — kyj; dharaḥ — držel; pīta-vāsāḥ — se žlutými šaty; ghana-śyāmaḥ — Jehož barva těla byla výrazně tmavě modrá; prasanna — velmi radostný; vadana — Jehož obličej; īkṣaṇaḥ — a pohled; vana-mālā — girlandou z lesních květů; nivīta-aṅgaḥ — Jehož tělo bylo od krku až k nohám ozdobené; lasat — zářící; śrīvatsa-kaustubhaḥ — drahokam zvaný Kaustubha a znak Śrīvatsa; mahā-kirīṭa — neobyčejně velké a oslnivé helmice; kaṭakaḥ — kruh; sphurat — třpytící se; makara-kuṇḍalaḥ — náušnice připomínající žraloky; kāñcī — s pásem; aṅgulīya — prsteny; valaya — náramky; nūpura — nákotníčky; aṅgada — ozdoby paží; bhūṣitaḥ — ozdobený; trai-lokya-mohanam — uchvacující tři světy; rūpam — Jeho tělesné rysy; bibhrat — zářící; tri-bhuvana — tří světů; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán; vṛtaḥ — obklopený; nārada — vznešenými oddanými v čele s Nāradou; nanda-ādyaiḥ — a dalšími, jako je Nanda; pārṣadaiḥ — kteří jsou všichni věčnými společníky; sura-yūthapaiḥ — jakož i hlavními z polobohů; stūyamānaḥ — oslavovaný; anugāyadbhiḥ — následující Ho písněmi; siddha-gandharva-cāraṇaiḥ — Siddhy, Gandharvy a Cāraṇy.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Hariho, Nejvyšší Osobnost Božství, který má nesmírně rád Své oddané, Dakṣovy modlitby velice potěšily, a zjevil se proto na onom svatém místě zvaném Aghamarṣaṇa. Ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z kuruovské dynastie, lotosové nohy Pána spočívaly na hřbetě Jeho přepravce Garuḍy. Zjevil se s osmi dlouhými, mocnými a velice krásnými pažemi. V rukách měl disk, lasturu, meč, štít, šíp, luk, provaz a kyj — v každé ruce po jedné zbrani, a všechny se nádherně leskly. Jeho šaty byly žluté a tělo mělo temně modrou barvu. Jeho oči a obličej byly plné radosti a okolo krku měl dlouhou girlandu z květů, která mu sahala až k nohám. Hruď Mu zdobil drahokam Kaustubha a znak Śrīvatsa. Na hlavě měl oslnivě zářící kulatou helmici a uši Mu zdobily náušnice ve tvaru žraloků. Všechny tyto ozdoby byly neobyčejně krásné. Kolem pasu měl zlatý pás, na rukách náramky, na prstech prsteny a na nohách nákotníčky. Pán Hari, který přitahuje všechny živé bytosti ve třech světech, takto ozdobený různými šperky, je známý jako Puruṣottama, nejlepší ze všech osobností. Doprovázeli Ho velcí oddaní, jako je Nārada, Nanda a všichni hlavní polobozi v čele s nebeským králem Indrou, a obyvatelé různých vyšších planetárních soustav, jako je Siddhaloka, Gandharvaloka a Cāraṇaloka. Tito oddaní byli po obou stranách Pána i za Ním a neustále Mu obětovali své modlitby.

6.4.40

Verš

rūpaṁ tan mahad-āścaryaṁ
vicakṣyāgata-sādhvasaḥ
nanāma daṇḍavad bhūmau
prahṛṣṭātmā prajāpatiḥ

Synonyma

rūpam — transcendentální podobu; tat — tu; mahat-āścaryam — nanejvýš úžasnou; vicakṣya — když viděl; āgata-sādhvasaḥ — zpočátku se bál; nanāma — složil poklony; daṇḍa-vat — jako tyč; bhūmau — na zem; prahṛṣṭa-ātmā — potěšený na těle, v mysli i na duši; prajāpatiḥ — Prajāpati jménem Dakṣa.

Překlad

Když Prajāpati Dakṣa spatřil úžasnou a zářící podobu Nejvyšší Osobnosti Božství, zpočátku se bál, ale pak se velice zaradoval, že vidí Pána, a padl na zem jako tyč (daṇḍavat), aby Mu vzdal úctu.

6.4.41

Verš

na kiñcanodīrayitum
aśakat tīvrayā mudā
āpūrita-manodvārair
hradinya iva nirjharaiḥ

Synonyma

na — ne; kiñcana — cokoliv; udīrayitum — říci; aśakat — byl schopen; tīvrayā — obrovským; mudā — štěstím; āpūrita — naplněný; manaḥ-dvāraiḥ — smysly; hradinyaḥ — řeky; iva — jako; nirjharaiḥ — přívaly z hor.

Překlad

Tak jako se řeky naplní vodou stékající z hor, všechny Dakṣovy smysly byly plny radosti. Kvůli svému neobyčejnému štěstí nebyl schopen nic říci a zůstal ležet natažený na zemi.

Význam

Jakmile člověk skutečně realizuje či vidí Nejvyšší Osobnost Božství, naplní ho naprosté štěstí. Když například Dhruva Mahārāja před sebou uviděl Pána, řekl: svāmin kṛtārtho 'smi varaṁ na yāce — “Můj milý Pane, nemám nic, oč bych Tě chtěl žádat. Jsem nyní zcela spokojen.” A když před sebou spatřil Nejvyššího Pána Prajāpati Dakṣa, padl na zem a nebyl schopen nic říci ani Ho o cokoliv požádat.

6.4.42

Verš

taṁ tathāvanataṁ bhaktaṁ
prajā-kāmaṁ prajāpatim
citta-jñaḥ sarva-bhūtānām
idam āha janārdanaḥ

Synonyma

tam — jeho (Prajāpatiho Dakṣu); tathā — takto; avanatam — nataženého před Ním; bhaktam — velkého oddaného; prajā-kāmam — který si přál zvýšit počet obyvatel; prajāpatim — Prajāpatimu (Dakṣovi); citta-jñaḥ — Jenž může porozumět srdcím; sarva-bhūtānām — všech živých bytostí; idam — toto; āha — řekl; janārdanaḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, Jenž dokáže uspokojit touhy všech.

Překlad

Prajāpati Dakṣa nebyl schopen promluvit, ale když Pán, který zná srdce každého, viděl Svého oddaného, jak se Mu klaní s touhou zvýšit počet obyvatel, oslovil ho následovně.

6.4.43

Verš

śrī-bhagavān uvāca
prācetasa mahā-bhāga
saṁsiddhas tapasā bhavān
yac chraddhayā mat-parayā
mayi bhāvaṁ paraṁ gataḥ

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán pravil; prācetasa — ó Můj milý Prācetaso; mahā-bhāga — ó ty, který jsi obdařen velikým štěstím; saṁsiddhaḥ — přivedl jsi k dokonalosti; tapasā — svou askezí; bhavān — ty; yat — protože; śraddhayā — velkou vírou; mat-parayā — jehož cílem jsem Já; mayi — ve Mně; bhāvam — extázi; param — nejvyšší; gataḥ — dosáhl.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, pravil: Ó šťastlivý Prācetaso, díky své velké víře ve Mě jsi dosáhl nejvyšší extáze oddanosti. Vlivem tvé askeze spojené se vznešenou oddaností je tvůj život nyní úspěšný. Dosáhl jsi naprosté dokonalosti.

Význam

Pán Osobně potvrzuje v Bhagavad-gītě (8.15), že když se někomu dostane toho štěstí, že realizuje Nejvyšší Osobnost Božství, dosáhne nejvyšší dokonalosti:

mām upetya punar janma
duḥkhālayam aśāśvatam
nāpnuvanti mahātmānaḥ
saṁsiddhiṁ paramāṁ gatāḥ

“Velké duše, oddaní yogīni, kteří dospěli ke Mně, se nikdy nevrátí do tohoto dočasného světa plného utrpení, neboť dosáhli nejvyšší dokonalosti.” Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy proto učí, jak jít po cestě vedoucí k nejvyšší dokonalosti jednoduše vykonáváním oddané služby.

6.4.44

Verš

prīto ’haṁ te prajā-nātha
yat te ’syodbṛṁhaṇaṁ tapaḥ
mamaiṣa kāmo bhūtānāṁ
yad bhūyāsur vibhūtayaḥ

Synonyma

prītaḥ — velice spokojený; aham — Já; te — s tebou; prajā-nātha — ó králi obyvatelstva; yat — protože; te — tvoje; asya — tohoto hmotného světa; udbṛṁhaṇam — způsobující rozkvět; tapaḥ — askeze; mama — Moje; eṣaḥ — toto; kāmaḥ — touha; bhūtānām — živých bytostí; yat — co; bhūyāsuḥ — může být; vibhūtayaḥ — pokrok v každém ohledu.

Překlad

Můj milý Prajāpati Dakṣo, podstoupil jsi náročnou askezi pro dobro a rozkvět světa. I Já si přeji, aby byl každý na tomto světě šťastný. Jelikož se snažíš naplnit tuto Mou touhu, jsem s tebou velice spokojen.

Význam

Po každém zničení hmotného vesmíru vstupují všechny živé bytosti do těla Kāraṇodakaśāyī Viṣṇua, a když nastává další stvoření, vycházejí z Jeho těla v různých životních druzích, aby navázaly na své předchozí činnosti. Proč dochází ke stvoření takovým způsobem, že se živé bytosti dostávají do podmíněného stavu života, kde musí zakoušet trojí utrpení, které jim působí hmotná příroda? Pán zde říká Dakṣovi: “Chceš prospět všem živým bytostem, a to je rovněž Moje touha.” Živé bytosti, které přicházejí do styku s hmotným světem, mají být napraveny. Všechny živé bytosti v tomto hmotném světě se vzpírají službě Pánu, a proto zde zůstávají jako věčně podmíněné, nitya-baddha, a rodí se znovu a znovu. Existuje samozřejmě možnost jejich osvobození, ale podmíněné duše této příležitosti nevyužívají, žijí i nadále životem smyslového požitku, a proto jsou trestány opakovaným rozením a umíráním. To je zákon přírody. Pán říká v Bhagavad-gītě (7.14):

daivī hy eṣā guṇamayī
mama māyā duratyayā
mām eva ye prapadyante
māyām etāṁ taranti te

“Tuto Mou božskou energii, sestávající ze tří kvalit hmotné přírody, je těžké překonat, ale ti, kdo se Mi odevzdají, ji snadno překročí.” Na jiném místě Bhagavad-gīty (15.7) Pán říká:

mamaivāṁśo jīva-loke
jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ
manaḥ ṣaṣṭhānīndriyāṇi
prakṛti-sthāni karṣati

“Živé bytosti v tomto podmíněném světě jsou Mé věčné dílčí části. Jelikož žijí podmíněným životem, těžce zápasí se šesti smysly, k nimž patří také mysl.” Živá bytost bojuje o přežití v hmotném světě kvůli své vzpurné povaze a musí takto zápasit tak dlouho, dokud se neodevzdá Kṛṣṇovi.

Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy není žádná přechodná móda. Je to autorizované hnutí zaměřené na zvyšování blaha všech podmíněných duší snahou povznést každého na úroveň vědomí Kṛṣṇy. Kdo nedospěje na tuto úroveň, musí neustále pokračovat v hmotném životě, někdy na vyšších a jindy na nižších planetách. To potvrzuje Caitanya-caritāmṛta (Madhya 20.118): kabhu svarge uṭhāya, kabhu narake ḍubāya — podmíněná duše někdy poklesne do nevědomosti a jindy zakusí do určité míry úlevu, když se této nevědomosti relativně zbaví. Tak vypadá život podmíněné duše.

Prajāpati Dakṣa se snaží prospět podmíněným duším tím, že je plodí a dává jim tak život s nadějí na osvobození. Osvobození znamená odevzdat se Kṛṣṇovi. Pokud někdo plodí děti s cílem vychovávat je k tomu, aby se odevzdaly Kṛṣṇovi, je otcovství velice dobré. Stejně tak duchovní mistr, který učí podmíněné duše být si vědomy Kṛṣṇy, je v úspěšném postavení. Pokud někdo dává podmíněným duším příležitost dospět k vědomí Kṛṣṇy, mají všechny jeho činnosti podporu Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, který je tím nesmírně potěšen, jak je zde uvedeno (prīto 'ham). Všichni členové hnutí pro vědomí Kṛṣṇy by se měli po vzoru předchozích ācāryů snažit prospět podmíněným duším tím, že je vyzvou k dosažení vědomí Kṛṣṇy a budou jim k tomu poskytovat vše potřebné. Takové činnosti představují skutečné dobročinné jednání. Kazatel nebo každý, kdo se snaží šířit vědomí Kṛṣṇy, těmito činnostmi získává uznání Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán Sám potvrzuje v Bhagavad-gītě (18.68 — 69):

ya idaṁ paramaṁ guhyaṁ
mad-bhakteṣv abhidhāsyati
bhaktiṁ mayi parāṁ kṛtvā
mām evaiṣyaty asaṁśayaḥ

na ca tasmān manuṣyeṣu
kaścin me priya-kṛttamaḥ
bhavitā na ca me tasmād
anyaḥ priyataro bhuvi

“Ten, kdo toto nejvyšší tajemství vysvětluje oddaným, má zaručenu čistou oddanou službu a nakonec se vrátí ke Mně. V tomto světě není služebníka, který by Mi byl dražší než on, a ani Mi nikdo nikdy dražší nebude.”

6.4.45

Verš

brahmā bhavo bhavantaś ca
manavo vibudheśvarāḥ
vibhūtayo mama hy etā
bhūtānāṁ bhūti-hetavaḥ

Synonyma

brahmā — Pán Brahmā; bhavaḥ — Pán Śiva; bhavantaḥ — vy všichni Prajāpatiové; ca — a; manavaḥ — Manuové; vibudha-īśvarāḥ — nejrůznější polobozi (jako například Slunce, Měsíc, Venuše, Mars a Jupiter, kteří mají na starosti různé činnosti přinášející blaho světu); vibhūtayaḥ — expanze energie; mama — Mé; hi — vskutku; etāḥ — všichni tito; bhūtānām — všech živých bytostí; bhūti — blaha; hetavaḥ — příčiny.

Překlad

Pán Brahmā, Pán Śiva, Manuové, všichni ostatní polobozi na vyšších planetárních soustavách a vy, Prajāpatiové, kteří zvyšujete počet obyvatel, jednáte ve prospěch všech živých bytostí. Jakožto expanze Mé okrajové energie jste tedy inkarnacemi Mých různých vlastností.

Význam

Existují různé druhy inkarnací či expanzí Nejvyšší Osobnosti Božství. Expanze Jeho osobnosti, viṣṇu-tattva, se nazývají expanze svāṁśa, zatímco živé bytosti — které nejsou viṣṇu-tattva, ale jīva-tattva — se nazývají vibhinnāṁśa, oddělené expanze. I když Prajāpati Dakṣa není na stejné úrovni jako Pán Brahmā a Pán Śiva, je k nim přirovnán, protože slouží Pánu. Ve službě Osobnosti Božství neplatí, že by Pán Brahmā byl považován za významného, zatímco obyčejná lidská bytost, která se snaží kázat slávu Pána, by byla považována za podřadnou. Takové rozdíly zde neexistují. Každý, kdo slouží Pánu, je Mu duchovně velice drahý — bez ohledu na to, zda má z hmotného hlediska vysoké či nízké postavení. Śrīla Madhvācārya v této souvislosti uvádí následující citát z Tantra-nirṇayi:

viśeṣa-vyakti-pātratvād
brahmādyās tu vibhūtayaḥ
tad-antaryāmiṇaś caiva
matsyādyā vibhavāḥ smṛtāḥ

Všechny živé bytosti od Pána Brahmy níže, které slouží Pánu, jsou neobyčejné a nazývají se vibhūti. Pán říká v Bhagavad-gītě (10.41):

yad yad vibhūtimat sattvaṁ
śrīmad ūrjitam eva vā
tat tad evāvagaccha tvaṁ
mama tejo-'ṁśa-sambhavam

“Věz, že všechny bohaté, krásné a slavné výtvory povstávají z pouhého zlomku Mé nádhery.” Živá bytost zvláště zplnomocněná jednat jménem Pána se nazývá vibhūti, zatímco inkarnace Pána kategorie viṣṇu-tattva, jako například Matsya avatāra (keśava dhṛta-mīna-śarīra jaya jagad-īśa hare), se nazývají vibhava.

6.4.46

Verš

tapo me hṛdayaṁ brahmaṁs
tanur vidyā kriyākṛtiḥ
aṅgāni kratavo jātā
dharma ātmāsavaḥ surāḥ

Synonyma

tapaḥ — askeze, jako je ovládání mysli, mystická yoga a meditace; me — Moje; hṛdayam — srdce; brahman — ó brāhmaṇo; tanuḥ — tělo; vidyā — poznání získané z védských písem; kriyā — duchovní činnosti; ākṛtiḥ — podoba; aṅgāni — tělesné údy; kratavaḥ — obřady a oběti uvedené ve védské literatuře; jātāḥ — dokončené; dharmaḥ — náboženské zásady pro vykonávání obřadů; ātmā — Má duše; asavaḥ — životní vzduchy; surāḥ — polobozi, kteří plní Mé pokyny v různých oblastech činností hmotného světa.

Překlad

Můj milý brāhmaṇo, askeze formou meditace je Mé srdce, védské poznání v podobě hymnů a manter tvoří Mé tělo a duchovní činnosti a extatické pocity jsou Má skutečná podoba. Obřady a oběti — jsou-li náležitě vykonávány — jsou různé údy Mého těla, neviditelná přízeň pocházející ze zbožných či duchovních činností tvoří Mou mysl a polobozi, kteří plní Mé pokyny v různých oblastech činností, jsou Mým životem a duší.

Význam

Ateisté někdy namítají, že v Boha nevěří, protože Ho nevidí. Pro ně Nejvyšší Pán popisuje metodu, jak Ho mohou vidět v Jeho neosobní podobě. Inteligentní osoby vidí Boha v Jeho osobní podobě, která je uvedená v śāstrách, ale pokud někdo dychtí vidět Nejvyšší Osobnost Božství okamžitě, tváří v tvář, může vidět Pána prostřednictvím tohoto popisu, jenž líčí různé vnitřní a vnější části Jeho těla.

Podstupovat tapasyu neboli odmítat hmotné činnosti je prvním principem duchovního života. Dále existují duchovní činnosti, jako je vykonávání védských obětí, studium védského poznání, meditace o Nejvyšší Osobnosti Božství a zpívání Hare Kṛṣṇa mahā-mantry. Také je třeba ctít polobohy a chápat jejich postavení, jednání a to, jak v hmotném světě řídí činnosti v různých oblastech. Takto může člověk vidět, jak Bůh existuje a jak je vše dokonale řízeno díky Jeho přítomnosti. Pán říká v Bhagavad-gītě (9.10):

mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ
sūyate sa-carācaram
hetunānena kaunteya
jagad viparivartate

“Tato hmotná příroda jedná pod Mým vedením, ó synu Kuntī, a vydává všechny pohyblivé a nehybné bytosti. Podle jejích zákonů je tento projev znovu a znovu tvořen a ničen.” Pokud někdo není schopen vidět Nejvyššího Pána — přestože je jako Kṛṣṇa přítomný ve Svých různých inkarnacích — může pod vedením pokynů Ved vidět Jeho neosobní rys pozorováním činností hmotné přírody.

Jak uvedli služebníci Yamarāje (Bhāg. 6.1.40), vše, co je vykonáno podle védských pokynů, se nazývá dharma:

veda-praṇihito dharmo
hy adharmas tad-viparyayaḥ
vedo nārāyaṇaḥ sākṣāt
svayambhūr iti śuśruma

“To, co je předepsáno ve Vedách, tvoří dharmu, náboženské zásady, a opak toho je bezbožnost. Vedy jsou přímo Nejvyšší Osobnost Božství, Nārāyaṇa, a jsou samozrozené. To jsme slyšeli od Yamarāje.”

Śrīla Madhvācārya v této souvislosti poznamenává:

tapo 'bhimānī rudras tu
viṣṇor hṛdayam āśritaḥ
vidyā rūpā tathaivomā
viṣṇos tanum upāśritā

śṛṅgārādy-ākṛti-gataḥ
kriyātmā pāka-śāsanaḥ
aṅgeṣu kratavaḥ sarve
madhya-dehe ca dharma-rāṭ
prāṇo vāyuś citta-gato
brahmādyāḥ sveṣu devatāḥ

Rozliční polobozi jednají pod ochranou Nejvyšší Osobnosti Božství a podle svých různých činností mají různá jména.

6.4.47

Verš

aham evāsam evāgre
nānyat kiñcāntaraṁ bahiḥ
saṁjñāna-mātram avyaktaṁ
prasuptam iva viśvataḥ

Synonyma

aham — Já, Nejvyšší Osobnost Božství; eva — pouze; āsam — byl; eva — jistě; agre — na počátku, před stvořením; na — ne; anyat — jiného; kiñca — cokoliv; antaram — kromě Mě; bahiḥ — vnější (jelikož je vesmírný projev ve vnějším postavení vůči duchovnímu světu, duchovní svět existoval, když hmotný svět ještě neexistoval); saṁjñāna-mātram — pouze vědomí živých bytostí; avyaktam — neprojevené; prasuptam — spící; iva — jako; viśvataḥ — všude.

Překlad

Před stvořením tohoto vesmírného projevu jsem existoval pouze Já se Svými duchovními energiemi. Vědomí bylo tehdy neprojevené, stejně jako je neprojevené ve spánku.

Význam

Slovo aham poukazuje na osobu. Ve Vedách je vysvětleno: nityo nityānāṁ cetanaś cetanānām — Pán je nejvyšší věčný mezi nespočetně mnoha věčnými a je nejvyšší živou bytostí mezi nesčetně mnoha živými bytostmi. Pán je osoba, která má také neosobní rysy; jak uvádí Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.11):

vadanti tat tattva-vidas
tattvaṁ yaj jñānam advayam
brahmeti paramātmeti
bhagavān iti śabdyate

“Učení transcendentalisté, kteří znají Absolutní Pravdu, nazývají tuto neduální podstatu Brahman, Paramātmā nebo Bhagavān.” Chápání Paramātmy a neosobního Brahmanu přišlo v úvahu až po stvoření; před stvořením existoval pouze Bhagavān, Nejvyšší Osobnost Božství. Jak rozhodně prohlašuje Bhagavad-gītā (18.55), Osobnost Božství lze pochopit jedině prostřednictvím bhakti-yogy. Konečnou příčinou — nejvyšší příčinou stvoření — je Nejvyšší Pán, k Jehož pochopení vede jedině bhakti-yoga. Nelze Ho pochopit spekulativním filozofickým bádáním nebo meditací, neboť všechny tyto procesy vznikly až po hmotném stvoření. Neosobní a lokalizované pojetí Nejvyšší Osobnosti Božství jsou víceméně hmotně znečištěné. Skutečným duchovním procesem je proto bhakti-yoga. Pán říká: bhaktyā mām abhijānāti — “Poznat Mě lze jedině oddanou službou.” Před stvořením existoval Pán jako osoba, což zde vyjadřuje slovo aham. Když Ho Prajāpati Dakṣa viděl jako osobu, krásně oblečeného a ozdobeného, skutečně poznal význam tohoto slova aham prostřednictvím oddané služby.

Každá osoba je věčná. Jelikož Pán říká, že existoval jako osoba před stvořením (agre) a bude rovněž existovat po zničení, je osobou věčně. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura proto cituje následující verše ze Śrīmad-Bhāgavatamu (10.9.13 — 14):

na cāntar na bahir yasya
na pūrvaṁ nāpi cāparam
pūrvāparaṁ bahiś cāntar
jagato yo jagac ca yaḥ

taṁ matvātmajam avyaktaṁ
martya-liṅgam adhokṣajam
gopikolūkhale dāmnā
babandha prākṛtaṁ yathā

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, se zjevil ve Vṛndāvanu jako syn matky Yaśody, která Ho svázala provazem, stejně jako obyčejná matka svazuje hmotné dítě. Pro podobu Nejvyšší Osobnosti Božství (sac-cid-ānanda-vigrahu) ve skutečnosti neexistuje rozdělení na vnější a vnitřní, ale když se Pán zjevuje ve Své podobě, neinteligentní lidé Ho považují za obyčejnou osobu. Avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam — přestože přichází ve Svém vlastním těle, které se nikdy nemění, mūḍhové, neinteligentní lidé, si myslí, že neosobní Brahman přijal hmotné tělo, aby přišel v podobě osoby. Obyčejné živé bytosti přijímají hmotná těla, ale Nejvyšší Osobnost Božství nikoliv. Jelikož je Nejvyšší Osobnost Božství svrchovaným vědomím, je zde řečeno, že saṁjñāna-mātram (původní vědomí, vědomí Kṛṣṇy) bylo před stvořením neprojevené, přestože je vědomí Nejvyšší Osobnosti Božství původem všeho. Pán říká v Bhagavad-gītě (2.12): “Nikdy nebylo doby, kdy bych neexistoval Já, ty či všichni tito králové, a ani v budoucnosti nikdo z nás nepřestane existovat.” Osoba Pána je tedy Absolutní Pravdou v minulosti, přítomnosti i budoucnosti.

Madhvācārya v této souvislosti cituje dva verše z Matsya Purāṇy:

nānā-varṇo haris tv eko
bahu-śīrṣa-bhujo rūpāt
āsīl laye tad-anyat tu
sūkṣma-rūpaṁ śriyaṁ vinā

asuptaḥ supta iva ca
mīlitākṣo ’bhavad dhariḥ
anyatrānādarād viṣṇau
śrīś ca līneva kathyate
sūkṣmatvena harau sthānāl
līnam anyad apīṣyate

Podoba Nejvyššího Pána je sac-cid-ānanda-vigraha, a proto po zničení všeho Pán zůstává ve Své původní podobě, ale jelikož těla ostatních živých bytostí jsou hmotná, hmota splývá s hmotou a jemná podoba duše zůstává v těle Pána. Pán nespí, ale obyčejné živé bytosti zůstávají spát až do dalšího stvoření. Neinteligentní člověk si myslí, že bohatství Nejvyššího Pána přestává po zničení existovat, ale to není pravda — v duchovním světě zůstává takové, jaké je; pouze v hmotném světě je vše zničeno. Brahma-līna, splynutí s Nejvyšším Brahmanem, není skutečná līna neboli zničení, neboť jemnohmotná podoba, která zůstává v záři Brahmanu, se po hmotném stvoření vrátí do hmotného světa a znovu přijme hrubohmotnou podobu. To je popsáno slovy bhūtvā bhūtvā pralīyate. Když je hmotné tělo zničeno, duše zůstává v jemné podobě, která později přijme další hmotné tělo. To platí pro podmíněné duše, ale Nejvyšší Osobnost Božství zůstává věčně ve Svém původním vědomí a duchovním těle.

6.4.48

Verš

mayy ananta-guṇe ’nante
guṇato guṇa-vigrahaḥ
yadāsīt tata evādyaḥ
svayambhūḥ samabhūd ajaḥ

Synonyma

mayi — ve Mně; ananta-guṇe — vlastnící neomezenou energii; anante — neomezený; guṇataḥ — z Mé energie zvané māyā; guṇa-vigrahaḥ — vesmír, který je výsledkem působení kvalit přírody; yadā — když; āsīt — vznikl; tataḥ — tehdy; eva — vskutku; ādyaḥ — první živá bytost; svayambhūḥ — Pán Brahmā; samabhūt — narodil se; ajaḥ — i když ne hmotné matce.

Překlad

Ve Mně spočívá neomezená energie, a proto jsem znám jako neomezený či všeprostupující. Z Mé hmotné energie se ve Mně projevil vesmír a v něm se zjevil Pán Brahmā, hlavní bytost, který je tvým původcem a který se nenarodil hmotné matce.

Význam

Toto je popis historie stvoření vesmíru. První příčinou je Samotný Pán, Nejvyšší Osoba, a z Něho je stvořen Brahmā, který se stará o vesmírné dění. Vše, co se děje ve vesmíru v rámci hmotného stvoření, závisí na hmotné energii Nejvyššího Pána, Jenž je tedy příčinou hmotného stvoření. Celý vesmírný projev je zde popsán výrazem guṇa-vigrahaḥ, podoba Pánových kvalit. Prvním stvořením z vesmírné podoby je Pán Brahmā, který je původcem všech živých bytostí. Śrīla Madhvācārya v této souvislosti popisuje neomezené charakteristiky Pána:

praty-ekaśo guṇānāṁ tu
niḥsīmatvam udīryate
tadānantyaṁ tu guṇatas
te cānantā hi saṅkhyayā
ato 'nanta-guṇo viṣṇur
guṇato 'nanta eva ca

Parāsya śaktir vividhaiva śrūyate. Pán má nespočetně mnoho energií a všechny jsou neomezené. Samotný Pán a všechny Jeho vlastnosti, podoby, zábavy a příslušenství jsou tedy rovněž bez omezení. Pro Své neomezené charakteristiky je Pán Viṣṇu známý jako Ananta.

6.4.49-50

Verš

sa vai yadā mahādevo
mama vīryopabṛṁhitaḥ
mene khilam ivātmānam
udyataḥ svarga-karmaṇi

atha me ’bhihito devas
tapo ’tapyata dāruṇam
nava viśva-sṛjo yuṣmān
yenādāv asṛjad vibhuḥ

Synonyma

saḥ — ten Pán Brahmā; vai — vskutku; yadā — když; mahā-devaḥ — hlavní ze všech polobohů; mama — Mou; vīrya-upabṛṁhitaḥ — posílen energií; mene — považoval; khilam — nezpůsobilý; iva — jako kdyby; ātmānam — sebe; udyataḥ — když se pokoušel; svarga-karmaṇi — o stvoření vesmírného dění; atha — tehdy; me — Mnou; abhihitaḥ — doporučená; devaḥ — ten Pán Brahmā; tapaḥ — askeze; atapyata — vykonával; dāruṇam — nesmírně obtížnou; nava — devět; viśva-sṛjaḥ — osobností důležitých pro stvoření vesmíru; yuṣmān — vy všichni; yena — jímž; ādau — na počátku; asṛjat — stvořeni; vibhuḥ — velký.

Překlad

Když se nejpřednější vládce vesmíru, velký Pán Brahmā (Svayambhū), inspirovaný Mou energií pokoušel tvořit, považoval se za nezpůsobilého. Proto jsem mu poradil a on v souladu s Mým pokynem podstoupil nesmírně obtížnou askezi. Díky ní byl schopen stvořit devět osobností, včetně tebe, aby mu pomáhaly s činnostmi tvoření.

Význam

Bez tapasyi není možné dosáhnout ničeho. Pán Brahmā byl díky askezi zplnomocněn ke stvoření celého tohoto vesmíru. Čím více se věnujeme askezi, tím mocnějšími se milostí Pána stáváme. Ṛṣabhadeva proto radil Svým synům: tapo divyaṁ putrakā yena sattvaṁ śuddhyed—“Člověk se má podrobit askezi, aby dosáhl božského postavení oddané služby. Tak se očistí jeho srdce.” (Bhāg. 5.5.1) V naší hmotné existenci jsme nečistí, a proto nedokážeme nic úžasného, ale očistíme-li se tapasyou, budeme milostí Pána schopni dělat neuvěřitelné věci. Proto — jak tento verš zdůrazňuje — je tapasya velice důležitá.

6.4.51

Verš

eṣā pañcajanasyāṅga
duhitā vai prajāpateḥ
asiknī nāma patnītve
prajeśa pratigṛhyatām

Synonyma

eṣā — tato; pañcajanasya — Pañcajany; aṅga — ó Můj milý synu; duhitā — dcera; vai — vskutku; prajāpateḥ — dalšího Prajāpatiho; asiknī nāma — jménem Asiknī; patnītve — jako tvoje manželka; prajeśa — ó Prajāpati; pratigṛhyatām — nechť je přijata.

Překlad

Můj milý synu Dakṣo, Prajāpati Pañcajana má dceru jménem Asiknī, kterou ti nabízím, abys ji přijal za manželku.

6.4.52

Verš

mithuna-vyavāya-dharmas tvaṁ
prajā-sargam imaṁ punaḥ
mithuna-vyavāya-dharmiṇyāṁ
bhūriśo bhāvayiṣyasi

Synonyma

mithuna — muže a ženy; vyavāya — sex; dharmaḥ — kdo přijímá formou náboženského obřadu; tvam — ty; prajā-sargam — stvoření živých bytostí; imam — toto; punaḥ — znovu; mithuna — muže a ženy, kteří se spojili; vyavāya-dharmiṇyām — s ní, podle náboženských pravidel pohlavního styku; bhūriśaḥ — četné; bhāvayiṣyasi — zapříčiníš existenci.

Překlad

Nyní se spojte jako muž a žena. Pohlavním stykem tak budeš schopen zplodit v lůně této dívky stovky dětí, abys zvýšil počet obyvatel.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (7.11): dharmāviruddho bhūteṣu kāmo 'smi — “Jsem sex, který neodporuje náboženským zásadám.” Pohlavní styk stanovený Nejvyšší Osobností Božství je dharma, náboženský princip, ale není určen pro smyslový požitek. Holdování smyslovému požitku prostřednictvím pohlavního styku védské zásady nedovolují. Člověk se může podvolit své přirozené tendenci k sexu pouze tehdy, když chce plodit děti. Pán tedy v tomto verši Dakṣovi řekl: “Tato dívka ti je dána pouze pro sex určený k početí dětí. Je velice plodná, a proto budeš moci mít tolik dětí, kolik dokážeš zplodit.”

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti poznamenává, že Dakṣa dostal možnost neomezeného pohlavního styku. Ve svém minulém životě se Dakṣa rovněž nazýval Dakṣa, ale při vykonávání obětí urazil Pána Śivu, a proto byla jeho hlava nahrazena hlavou kozy. Kvůli tomuto zahanbujícímu stavu si Dakṣa vzal život, ale jelikož si zachoval tutéž neomezenou sexuální touhu, podrobil se askezi, kterou uspokojil Nejvyššího Pána, Jenž mu pak dal neomezenou sexuální potenci.

Je třeba poznamenat, že i když člověk může milostí Nejvyšší Osobnosti Božství získat takovou možnost pohlavního styku, není nabízena pokročilým oddaným, kteří jsou prosti hmotných tužeb (anyābhilāṣitā-śūnyam). V této souvislosti lze podotknout, že chtějí-li američtí chlapci a děvčata zapojení do hnutí pro vědomí Kṛṣṇy pokročit ve vědomí Kṛṣṇy a dosáhnout nejvyššího prospěchu v podobě láskyplné služby Pánu, měli by se zdržet využívání této možnosti pohlavního života. Každému proto doporučujeme vyhnout se přinejmenším nedovolenému sexu. I když má člověk k sexu příležitost, měl by dobrovolně přijmout omezení, že bude mít pohlavní styk pouze pro plození dětí a za žádným jiným účelem. Kardama Muni rovněž dostal možnost sexu, ale jeho touha po něm byla nepatrná. Poté, co v lůně Devahūti zplodil děti, se všeho zřekl. Z toho plyne, že chce-li se někdo vrátit domů, zpátky k Bohu, měl by se dobrovolně vzdát sexu. Sex je třeba přijímat pouze v nezbytné míře; nikoliv neomezeně.

Neměli bychom si myslet, že když Dakṣa dostal možnost neomezeného sexu, získal tím Pánovu přízeň. Pozdější verše vyjeví, že se Dakṣa znovu dopustil přestupku — tentokrát u lotosových nohou Nārady. I když je tedy sex nejvyšším požitkem v hmotném světě a i když je milostí Boha možné dostat příležitost k sexuálnímu požitku, přináší to s sebou nebezpečí, že se člověk bude dopouštět přestupků. Dakṣa byl k těmto přestupkům náchylný, a proto mu — přesně řečeno — Nejvyšší Pán ve skutečnosti žádnou přízeň neprojevil. Nikdo by neměl usilovat o přízeň Pána, aby mohl mít neomezenou sexuální potenci.

6.4.53

Verš

tvatto ’dhastāt prajāḥ sarvā
mithunī-bhūya māyayā
madīyayā bhaviṣyanti
hariṣyanti ca me balim

Synonyma

tvattaḥ — tebe; adhastāt — poté; prajāḥ — živé bytosti; sarvāḥ — všechny; mithunī-bhūya — oddávající se sexu; māyayā — kvůli vlivu iluzorní energie či možnostem, které poskytuje; madīyayā — Mé; bhaviṣyanti — stanou se; hariṣyanti — budou obětovat; ca — také; me — Mně; balim — dary.

Překlad

Poté, co počneš mnoho stovek a tisíců dětí, Má iluzorní energie uchvátí i je a stejně jako ty se budou oddávat pohlavnímu styku. Díky Mé milosti prokázané tobě a jim Mi však také budou schopny dávat s oddaností dary.

6.4.54

Verš

śrī-śuka uvāca
ity uktvā miṣatas tasya
bhagavān viśva-bhāvanaḥ
svapnopalabdhārtha iva
tatraivāntardadhe hariḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pokračoval; iti — takto; uktvā — když promluvil; miṣataḥ tasya — když jím (Dakṣou) byl pozorován; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; viśva-bhāvanaḥ — tvůrce vesmírného dění; svapna-upalabdha-arthaḥ — předmět viděný ve snu; iva — jako; tatra — tam; eva — jistě; antardadhe — zmizel; hariḥ — Pán, Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Poté, co stvořitel celého vesmíru, Nejvyšší Osobnost Božství, Hari, promluvil k Prajāpatimu Dakṣovi, okamžitě zmizel, jako by byl objektem viděným ve snu.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke čtvrté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Modlitby Haṁsa-guhya, které Pánu obětoval Prajāpati Dakṣa”.

KAPITOLA PÁTÁ

Prajāpati Dakṣa proklíná Nāradu Muniho

6.5.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tasyāṁ sa pāñcajanyāṁ vai
viṣṇu-māyopabṛṁhitaḥ
haryaśva-saṁjñān ayutaṁ
putrān ajanayad vibhuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; tasyām — v jejím lůně; saḥ — Prajāpati Dakṣa; pāñcajanyām — své manželky Pāñcajanī; vai — vskutku; viṣṇu-māyā-upabṛṁhitaḥ — schopný díky iluzorní energii Pána Viṣṇua; haryaśva-saṁjñān — zvané Haryaśvové; ayutam — deset tisíc; putrān — syny; ajanayat — zplodil; vibhuḥ — mocný.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, Prajāpati Dakṣa, puzený iluzorní energií Pána Viṣṇua, zplodil v lůně Pāñcajanī (Asiknī) deset tisíc synů, kteří se jmenovali Haryaśvové.

6.5.2

Verš

apṛthag-dharma-śīlās te
sarve dākṣāyaṇā nṛpa
pitrā proktāḥ prajā-sarge
pratīcīṁ prayayur diśam

Synonyma

apṛthak — podobní si v; dharma-śīlāḥ — dobrý charakter a chování; te — oni; sarve — všichni; dākṣāyaṇāḥ — synové Dakṣi; nṛpa — ó králi; pitrā — jejich otcem; proktāḥ — bylo jim nařízeno; prajā-sarge — zvýšit počet obyvatel; pratīcīm — západním; prayayuḥ — odešli; diśam — směrem.

Překlad

Můj milý králi, všichni synové Prajāpatiho Dakṣi si byli navzájem podobní v mírnosti a v tom, jak poslouchali otcovy příkazy. Když jim otec nařídil plodit děti, vydali se západním směrem.

6.5.3

Verš

tatra nārāyaṇa-saras
tīrthaṁ sindhu-samudrayoḥ
saṅgamo yatra sumahan
muni-siddha-niṣevitam

Synonyma

tatra — tím směrem; nārāyaṇa-saraḥ — jezero jménem Nārāyaṇa-saras; tīrtham — svaté místo; sindhu-samudrayoḥ — řeky Sindhu a moře; saṅgamaḥ — soutok; yatra — kde; su-mahat — velikými; muni — mudrci; siddha — a lidskými bytostmi, které dosáhly dokonalosti; niṣevitam — často navštěvované.

Překlad

Na západě, kde se řeka Sindhu setkává s mořem, je velké poutní místo zvané Nārāyaṇa-saras. Žije tam mnoho mudrců a jiných lidských bytostí pokročilých v duchovním vědomí.

6.5.4-5

Verš

tad-upasparśanād eva
vinirdhūta-malāśayāḥ
dharme pāramahaṁsye ca
protpanna-matayo ’py uta

tepire tapa evograṁ
pitrādeśena yantritāḥ
prajā-vivṛddhaye yattān
devarṣis tān dadarśa ha

Synonyma

tat — toho svatého místa; upasparśanāt — koupáním se nebo dotýkáním se této vody; eva — pouze; vinirdhūta — zcela smyté; mala-āśayāḥ — jejichž nečisté touhy; dharme — k činnostem; pāramahaṁsye — vykonávaným nejvyšší třídou sannyāsīnů; ca — také; protpanna — silně tíhnoucí; matayaḥ — jejichž mysli; api uta — ačkoliv; tepire — podstupovali; tapaḥ — askezi; eva — jistě; ugram — tvrdou; pitṛ-ādeśena — na pokyn svého otce; yantritāḥ — zaměstnaní; prajā-vivṛddhaye — ke zvýšení počtu obyvatelstva; yattān — připravení; devarṣiḥ — velký mudrc Nārada; tān — je; dadarśa — navštívil; ha — vskutku.

Překlad

Na tom svatém místě se Haryaśvové pravidelně dotýkali vody jezera a koupali se v ní. Postupně se značně očistili a začali tíhnout k činnostem paramahaṁsů. Jelikož jim však otec nařídil zvýšit počet obyvatelstva, podrobovali se tvrdé askezi, aby splnili jeho touhu. Tyto chlapce, podstupující takovou vznešenou askezi za účelem zvýšení počtu obyvatel, uviděl jednoho dne velký mudrc Nārada a přišel za nimi.

6.5.6-8

Verš

uvāca cātha haryaśvāḥ
kathaṁ srakṣyatha vai prajāḥ
adṛṣṭvāntaṁ bhuvo yūyaṁ
bāliśā bata pālakāḥ

tathaika-puruṣaṁ rāṣṭraṁ
bilaṁ cādṛṣṭa-nirgamam
bahu-rūpāṁ striyaṁ cāpi
pumāṁsaṁ puṁścalī-patim

nadīm ubhayato vāhāṁ
pañca-pañcādbhutaṁ gṛham
kvacid dhaṁsaṁ citra-kathaṁ
kṣaura-pavyaṁ svayaṁ bhrami

Synonyma

uvāca — řekl; ca — také; atha — takto; haryaśvāḥ — ó Haryaśvové, synové Prajāpatiho Dakṣi; katham — proč; srakṣyatha — budete plodit; vai — vskutku; prajāḥ — potomstvo; adṛṣṭvā — neviděli jste; antam — konec; bhuvaḥ — této Země; yūyam — vy všichni; bāliśāḥ — nezkušení; bata — běda; pālakāḥ — i když vládnoucí princové; tathā — tak také; eka — jeden; puruṣam — muž; rāṣṭram — království; bilam — díra; ca — také; adṛṣṭa-nirgamam — z níž se nelze dostat ven; bahu-rūpām — přijímající mnohé podoby; striyam — žena; ca — a; api — dokonce; pumāṁsam — muž; puṁścalī-patim — manžel prostitutky; nadīm — řeka; ubhayataḥ — oběma směry; vāhām — která teče; pañca-pañca — z pěti násobeno pěti (dvaceti pěti); adbhutam — div; gṛham — dům; kvacit — někde; haṁsam — labuť; citra-katham — jejíž příběh je úžasný; kṣaura-pavyam — z ostrých žiletek a blesků; svayam — sám; bhrami — který se otáčí.

Překlad

Velký mudrc Nārada řekl: Moji milí Haryaśvové, ještě jste neviděli nejzazší končiny Země. Existuje království, kde žije pouze jeden muž a kde je díra, z níž se ještě nikdy nikdo nevrátil. Sídlí tam nesmírně necudná žena, která se zdobí různými přitažlivými oděvy, a muž, který tam žije, je jejím manželem. V tom království je řeka tekoucí oběma směry, podivuhodný dům z dvaceti pěti materiálů, labuť vydávající různé zvuky a automaticky se otáčející předmět z ostrých žiletek a blesků. To vše jste ještě neviděli, a jste proto nezkušení chlapci, postrádající pokročilé poznání. Jak tedy chcete tvořit potomstvo?

Význam

Nārada Muni viděl, že chlapci zvaní Haryaśvové byli díky životu na onom svatém místě již očištění a prakticky připravení na osvobození. Proč by tedy měli být povzbuzováni k tomu, aby se zapletli do rodinného života, který je tak temný, že kdo do něj jednou vkročí, nemůže ho opustit? Tímto přirovnáním je Nārada Muni vyzval, aby uvážili, proč by měli následovat příkaz svého otce a zaplést se do rodinného života. Nepřímo jim doporučil, aby v hloubi svých srdcí odhalili postavení Nadduše, Pána Viṣṇua, neboť pak by byli skutečně zkušení. Ten, kdo je příliš zabraný do okolního hmotného prostředí a nehledí do hloubi svého srdce, se čím dál více zaplétá do iluzorní energie. Cílem Nārady Muniho bylo přivést syny Prajāpatiho Dakṣi k tomu, aby obrátili svou pozornost na duchovní realizaci a nezaobírali se obyčejnými, nicméně složitými záležitostmi spojenými s rozmnožováním. Tutéž radu dal Prahlāda Mahārāja svému otci (Bhāg. 7.5.5):

tat sādhu manye 'sura-varya dehināṁ
sadā samudvigna-dhiyām asad-grahāt
hitvātma-pātaṁ gṛham andha-kūpaṁ
vanaṁ gato yad dharim āśrayeta

Jelikož má člověk dočasné tělo, je v temné studně rodinného života neustále plný úzkosti. Chce-li se jí zbavit, musí okamžitě zanechat rodinného života a přijmout útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství ve Vṛndāvanu. Nārada Muni radil Haryaśvům, aby se nestávali hospodáři. Byli již pokročilí v duchovním poznání — proč by se tedy měli takto zaplést?

6.5.9

Verš

kathaṁ sva-pitur ādeśam
avidvāṁso vipaścitaḥ
anurūpam avijñāya
aho sargaṁ kariṣyatha

Synonyma

katham — jak; sva-pituḥ — svého otce; ādeśam — nařízení; avidvāṁsaḥ — nevědomí; vipaścitaḥ — který zná vše; anurūpam — vhodné pro vás; avijñāya — aniž byste znali; aho — běda; sargam — stvoření; kariṣyatha — budete uskutečňovat.

Překlad

Váš otec je vševědoucí, ale běda, vy neznáte jeho skutečné nařízení. Jak chcete tvořit potomky, když nevíte, co je jeho pravým záměrem?

6.5.10

Verš

śrī-śuka uvāca
tan niśamyātha haryaśvā
autpattika-manīṣayā
vācaḥ kūṭaṁ tu devarṣeḥ
svayaṁ vimamṛśur dhiyā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; tat — to; niśamya — když slyšeli; atha — poté; haryaśvāḥ — všichni synové Prajāpatiho Dakṣi; autpattika — přirozeně probuzenou; manīṣayā — díky tomu, že měli schopnost zvažovat; vācaḥ — slov; kūṭam — záhada; tu — ale; devarṣeḥ — Nārady Muniho; svayam — sami; vimamṛśuḥ — zamysleli se nad; dhiyā — s veškerou inteligencí.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Když Haryaśvové slyšeli tato záhadná slova Nārady Muniho, uvážili je bez pomoci druhých svou přirozenou inteligencí.

6.5.11

Verš

bhūḥ kṣetraṁ jīva-saṁjñaṁ yad
anādi nija-bandhanam
adṛṣṭvā tasya nirvāṇaṁ
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

bhūḥ — Země; kṣetram — pole činností; jīva-saṁjñam — označení duchovní živé bytosti, která je poutána různými výsledky činností; yat — jež; anādi — existuje již od nepaměti; nija-bandhanam — vytvářející si vlastní pouta; adṛṣṭvā — aniž by viděla; tasya — tohoto; nirvāṇam — ukončení; kim — co prospěšného; asat-karmabhiḥ — s dočasnými plodonosnými činnostmi; bhavet — může být.

Překlad

(Haryaśvové pochopili význam Nāradových slov následujícím způsobem:) Slovo “bhūḥ” (“Země”) se vztahuje na pole činností. Hmotné tělo, které je výsledkem činů živé bytosti, je jejím polem činností a dává jí falešná označení. Živá bytost již od nepaměti přijímá různé druhy hmotných těl, jež jsou příčinou připoutanosti k hmotnému světu. Jestliže se někdo pošetile věnuje dočasnému plodonosnému jednání a nestará se o ukončení tohoto otroctví, jaký prospěch jeho činnosti přinesou?

Význam

Nārada Muni řekl Haryaśvům, synům Prajāpatiho Dakṣi, deset jinotajů — mluvil o králi, království, řece, domu, hmotných prvcích a tak dále. Poté, co se nad nimi Haryaśvové zamysleli, pochopili, že živá bytost uvězněná v těle hledá štěstí, ale nijak se nezajímá o to, jak se ze svého vězení dostat. Toto je velice důležitý verš, neboť všechny živé bytosti v hmotném světě jsou ve svých tělech, jež získaly, velice činné. Člověk ve dne v noci pracuje pro smyslový požitek, a zvířata jako prasata a psi se také lopotí ve dne v noci, aby získala smyslový požitek. Ptáci, zvěř a všechny ostatní podmíněné živé bytosti se věnují různým činnostem, aniž by měli poznání o duši uvězněné v těle. Zvláště v lidském těle má živá bytost povinnost jednat tak, aby z tohoto uvěznění unikla. Bez pokynů Nārady nebo jeho zástupce v učednické posloupnosti se však lidé jen slepě věnují tělesným činnostem, aby si užívali pomíjivého, dočasného štěstí (māyā-sukha). Nevědí, jak se dostat ze svého hmotného vězení. Ṛṣabhadeva proto řekl, že takové jednání není vůbec dobré, jelikož znovu a znovu uvězňuje duši v těle, jež podléhá trojímu utrpení hmotné existence.

Haryaśvové, synové Prajāpatiho Dakṣi, ihned pochopili smysl Nāradových pokynů. Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je zvláště určeno k tomu, aby dávalo takovéto osvícení. Snažíme se osvítit lidstvo, aby všichni mohli pochopit, že mají tvrdě pracovat v rámci tapasyi za účelem seberealizace a vysvobození z neustálého otroctví v podobě zrození, smrti, stáří a nemoci v jednom těle za druhým. Māyā je ovšem velice silná — je zkušená v kladení překážek do cesty tohoto porozumění. Někdy se proto stává, že člověk přijde do hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, ale pak znovu poklesne do spárů māyi, neboť nepochopil význam tohoto hnutí.

6.5.12

Verš

eka eveśvaras turyo
bhagavān svāśrayaḥ paraḥ
tam adṛṣṭvābhavaṁ puṁsaḥ
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

ekaḥ — jeden; eva — vskutku; īśvaraḥ — svrchovaný vládce; turyaḥ — čtvrtá, transcendentální kategorie; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; sva-āśrayaḥ — nezávislý, jelikož je Sám Sobě útočištěm; paraḥ — nad tímto hmotným stvořením; tam — Jeho; adṛṣṭvā — když nevidí; abhavam — který není zrozený či stvořený; puṁsaḥ — člověka; kim — co prospěšné; asat-karmabhiḥ — s dočasnými plodonosnými činnostmi; bhavet — může být.

Překlad

(Nārada Muni řekl, že existuje království, kde žije pouze jeden muž. Haryaśvové realizovali smysl tohoto výroku.) Jediným poživatelem je Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který všechno všude pozoruje. Oplývá v plné míře šesti vznešenými vlastnostmi a je zcela nezávislý na všech ostatních. Nikdy nepodléhá třem kvalitám hmotné přírody, neboť je vždy transcendentální tomuto hmotnému stvoření. Pokud členové lidské společnosti prostřednictvím svého pokroku v poznání a konání nepochopí Jeho, Nejvyššího, a budou se pouze ve dne v noci lopotit jako kočky a psi kvůli dočasnému štěstí, jaký prospěch jejich jednání přinese?

Význam

Nārada Muni se zmínil o království, kde žije pouze jeden král, který nemá soupeře. Celý duchovní svět, a konkrétně vesmírný projev, má jediného majitele či poživatele — Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, Jenž je nad tímto hmotným projevem. Pán je proto označen jako turya, existující na čtvrté úrovni. Rovněž byl nazván abhava. Slovo bhava, které znamená “rodí se”, pochází ze slova bhū, “být”. Jak je řečeno v Bhagavad-gītě (8.19): bhūtvā bhūtvā pralīyate — živé bytosti v hmotném světě musí procházet opakovaným rozením a ničením. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, však není ani bhūtvā, ani pralīyate; je věčný. Není tedy nucen se rodit jako lidské bytosti či zvířata, jež se neustále rodí a umírají, protože nevědí nic o duši. Kṛṣṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, takovým tělesným změnám nepodléhá, a kdo si myslí něco jiného, je hlupák (avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam). Nārada Muni doporučuje, aby lidské bytosti nemarnily čas tím, že budou skákat jako kočky a opice, bez jakéhokoliv skutečného prospěchu. Povinností lidské bytosti je pochopit Nejvyšší Osobnost Božství.

6.5.13

Verš

pumān naivaiti yad gatvā
bila-svargaṁ gato yathā
pratyag-dhāmāvida iha
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

pumān — lidská bytost; na — ne; eva — vskutku; eti — vrací se; yat — do níž; gatvā — když odešla; bila-svargam — do oblasti nižší planetární soustavy zvané Pātāla; gataḥ — odešla; yathā — jako; pratyak-dhāma — zářící duchovní svět; avidaḥ — neinteligentního člověka; iha — v tomto hmotném světě; kim — jaký prospěch; asat-karmabhiḥ — s dočasnými plodonosnými činnostmi; bhavet — může být.

Překlad

(Nārada Muni popsal, že je tam bila, díra, z níž se nikdo již nevrátí. Haryaśvové pochopili význam tohoto jinotaje.) Toho, kdo vstoupil na nižší planetární soustavu Pātāla, stěží kdo kdy viděl se vrátit. Stejně tak když někdo dosáhne Vaikuṇṭha-dhāmu (pratyag-dhāmu), nevrátí se do tohoto hmotného světa. Jestliže existuje takové místo, z něhož se ten, kdo tam odešel, nevrací do strastiplných hmotných podmínek života, jaký význam má skákat jako opice v dočasném hmotném světě a nevidět či nechápat toto místo? Jaký to přinese užitek?

Význam

Bhagavad-gītā (15.6) uvádí: yad gatvā na nivartante tad dhāma paramaṁ mama — existuje oblast, z níž se ten, kdo tam odešel, nevrací do hmotného světa. Tato oblast je opakovaně popisována. Na jiném místě Bhagavad-gīty (4.9) Kṛṣṇa říká:

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dosáhne Mého věčného sídla, ó Arjuno.”

Pokud někdo dokáže náležitě porozumět Kṛṣṇovi, který byl již popsán jako Svrchovaný Král, po opuštění hmotného těla se sem nevrátí. Tuto skutečnost vysvětluje tento verš Śrīmad-Bhāgavatamu. Pumān naivaiti yad gatvā — nevrátí se do tohoto hmotného světa, ale domů, zpátky k Bohu, kde bude žít věčně blaženým životem plným poznání. Proč se o to lidé nestarají? Co prospěšného přinese opakované rození v tomto hmotném světě, někdy jako lidská bytost, někdy jako polobůh a někdy jako kočka nebo pes? K čemu je takové marnění času dobré? Kṛṣṇa velice rozhodně prohlašuje v Bhagavad-gītě (8.15):

mām upetya punar janma
duḥkhālayam aśāśvatam
nāpnuvanti mahātmānaḥ
saṁsiddhiṁ paramāṁ gatāḥ

“Velké duše, oddaní yogīni, kteří dospěli ke Mně, se nikdy nevrátí do tohoto dočasného světa plného utrpení, neboť dosáhli nejvyšší dokonalosti.” Skutečným zájmem člověka má být vysvobození z koloběhu zrození a smrti a dosažení nejvyšší dokonalosti života — žít se Svrchovaným Králem v duchovním světě. Synové Dakṣi v těchto verších opakovaně říkají: kim asat-karmabhir bhavet — “K čemu jsou dobré pomíjivé plodonosné činnosti?”

6.5.14

Verš

nānā-rūpātmano buddhiḥ
svairiṇīva guṇānvitā
tan-niṣṭhām agatasyeha
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

nānā — různé; rūpā — která má podoby či oděvy; ātmanaḥ — živé bytosti; buddhiḥ — inteligence; svairiṇī — prostitutka, která se nevázaně zdobí různými druhy šatů a šperků; iva — jako; guṇa-anvitā — s kvalitou vášně a tak dále; tat-niṣṭhām — ukončení toho; agatasya — toho, kdo nedosáhl; iha — v tomto hmotném světě; kim asat-karmabhiḥ bhavet — jakou má cenu vykonávání dočasných plodonosných činností.

Překlad

(Nārada Muni popsal ženu, jež je profesionální prostitutkou. Haryaśvové pochopili, o koho se jedná.) Nestálá inteligence každé živé bytosti, smíšená s kvalitou vášně, je jako prostitutka, která mění šaty, jen aby upoutala pozornost mužů. Pokud se někdo plně zaobírá dočasným plodonosným jednáním a nechápe, jak se toto děje, co ve skutečnosti získává?

Význam

Žena, která nemá manžela, se prohlašuje za nezávislou, což znamená, že se stává prostitutkou. Prostitutka se obvykle obléká různými způsoby, které mají přivábit mužskou pozornost k dolní části jejího těla. Dnes se stává velice propagovanou módou, aby žena chodila téměř nahá — s pouze nepatrně zakrytou dolní částí těla — a tak přitahovala pozornost muže ke svému ohanbí za účelem sexuálního požitku. Inteligence používaná k přitahování muže k dolní části těla je inteligencí profesionální prostitutky. Stejně tak inteligence živé bytosti, která neobrací svou pozornost ke Kṛṣṇovi nebo hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, pouze mění oděvy jako prostitutka. K čemu je taková pošetilá inteligence dobrá? Člověk by si měl prostřednictvím inteligence udržovat takové vědomí, aby již nemusel přecházet z jednoho těla do druhého.

Karmī každou chvíli mění svá zaměstnání, ale ten, kdo si je vědom Kṛṣṇy, své zaměstnání nemění, neboť jeho jediným zaměstnáním je přitahovat Kṛṣṇovu pozornost tím, že zpívá Hare Kṛṣṇa mantru a žije velice jednoduchým životem, aniž by se řídil každodenními změnami módy. V našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se ti, kdo si zakládají na módě, učí přijmout jednu módu — vaiṣṇavský oděv, oholenou hlavu a tilak. Učí se vždy udržovat čistotu mysli, oblékání a jedení, aby upevnili své postavení ve vědomí Kṛṣṇy. Jakou má cenu měnit oděvy, někdy nosit dlouhé vlasy a vousy a jindy se oblékat zase nějak jinak? To není dobré. Člověk nemá ztrácet čas takovými lehkovážnými činnostmi. Měl by být vždy pohroužený ve vědomí Kṛṣṇy a s pevným odhodláním přijímat lék oddané služby.

6.5.15

Verš

tat-saṅga-bhraṁśitaiśvaryaṁ
saṁsarantaṁ kubhāryavat
tad-gatīr abudhasyeha
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

tat-saṅga — styky s inteligencí-prostitutkou; bhraṁśita — odebrané; aiśvaryam — bohatství nezávislosti; saṁsarantam — podstupující hmotný způsob života; ku-bhārya-vat — stejně jako člověk, který má nečistou manželku; tat-gatīḥ — pohyby nečisté inteligence; abudhasya — toho, kdo nezná; iha — v tomto světě; kim asat-karmabhiḥ bhavet — jaký prospěch může přinést vykonávání dočasných plodonosných činností.

Překlad

(Nārada Muni rovněž hovořil o muži, který je manželem prostitutky. Haryaśvové to pochopili následujícím způsobem:) Pokud se muž stane manželem prostitutky, ztratí veškerou nezávislost. Stejně tak má-li živá bytost nečistou inteligenci, prodlužuje si svůj materialistický život. Je deptána hmotnou přírodou a musí se řídit pohyby inteligence, což jí přináší různé šťastné a nešťastné podmínky. Pokud někdo za takovýchto podmínek vykonává plodonosné činnosti, co tím získá?

Význam

Nečistá inteligence je přirovnána k prostitutce. Říká se, že ten, kdo neočistil svou inteligenci, je touto prostitutkou ovládán. Jak uvádí Bhagavad-gītā (2.41): vyavasāyātmikā buddhir ekeha kuru-nandana — ti, kdo berou věci skutečně vážně, se řídí jedním druhem inteligence, inteligencí ve vědomí Kṛṣṇy. Bahu-śākhā hy anantāś ca buddhayo 'vyavasāyinām — ten, kdo není upevněný ve správné inteligenci, přichází na mnoho různých způsobů života. Takto zapletený v hmotných činnostech je vystaven různým kvalitám hmotné přírody a podléhá rozličným druhům takzvaného štěstí a neštěstí. Pokud se muž stane manželem prostitutky, nemůže být šťastný, a stejně tak nebude nikdy šťastný ten, kdo se řídí příkazy hmotné inteligence a hmotného vědomí.

Je třeba uvážlivě chápat činnosti hmotné přírody. Bhagavad-gītā (3.27) uvádí:

prakṛteḥ kriyamāṇāni
guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ
ahaṅkāra-vimūḍhātmā
kartāham iti manyate

“Duše zmatená falešným egem se považuje za konatele činností, které jsou ve skutečnosti konány třemi kvalitami hmotné přírody.” Člověk se šťastně považuje za pána či manžela hmotné přírody, přestože se řídí jejími příkazy. Například vědci se život za životem snaží být pány hmotné přírody, aniž by chtěli pochopit Nejvyšší Osobu, Svrchovaného Pána, podle Jehož pokynů se vše v tomto hmotném světě odehrává. Svou snahou být pány hmotné přírody představují nepravé bohy, kteří na veřejnosti prohlašují, že vědecký pokrok jednoho dne umožní vyhnout se takzvané vládě Boha. Živá bytost, neschopná ovládat rozhodnutí Boha, je však ve skutečnosti nucena stýkat se s prostitutkou v podobě nečisté inteligence a přijímat různá hmotná těla. Bhagavad-gītā (13.22) uvádí:

puruṣaḥ prakṛti-stho hi
bhuṅkte prakṛti-jān guṇān
kāraṇaṁ guṇa-saṅgo 'sya
sad-asad-yoni-janmasu

“Živá bytost pobývá v hmotné přírodě a užívá si jejích tří kvalit. To je způsobeno jejími styky s touto přírodou. Setkává se tak s dobrem a zlem v různých životních druzích.” Pokud se někdo plně zaměstnává dočasnými plodonosnými činnostmi a nevyřeší tento skutečný problém, jaký prospěch získá?

6.5.16

Verš

sṛṣṭy-apyaya-karīṁ māyāṁ
velā-kūlānta-vegitām
mattasya tām avijñasya
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

sṛṣṭi — stvoření; apyaya — zničení; karīm — ten, kdo je příčinou; māyām — iluzorní energie; velā-kūla-anta — poblíž břehů; vegitām — prudce se ženoucí; mattasya — toho, kdo je šílený; tām — tu hmotnou přírodu; avijñasya — kdo nezná; kim asat-karmabhiḥ bhavet — co prospěšného přináší vykonávání dočasných plodonosných činností.

Překlad

(Nārada Muni řekl, že je tam řeka tekoucí oběma směry. Haryaśvové pochopili smysl tohoto výroku.) Hmotná příroda jedná dvěma způsoby, jimiž jsou tvoření a ničení. Řeka hmotné přírody tedy teče oběma směry. Živá bytost, která do této řeky nevědomky spadne, se topí v jejích vlnách, a jelikož je proud u břehů rychlejší, nemůže se dostat ven. Co prospěšného přinese vykonávání plodonosných činností v této řece māyi?

Význam

Člověk se může topit ve vlnách řeky māyi, ale může se z nich také vysvobodit tím, že se dostane ke břehům poznání a askeze. U těchto břehů jsou ovšem vlny velice silné. Pokud někdo nechápe, že je zmítán vlnami, a zabývá se dočasným plodonosným jednáním, jaký prospěch získá?

V Brahma-saṁhitě (5.44) je tento výrok:

sṛṣṭi-sthiti-pralaya-sādhana-śaktir ekā
chāyeva yasya bhuvanāni bibharti durgā

Māyā-śakti, Durgā, se stará o tvoření a ničení (sṛṣṭi-sthiti-pralaya), a jedná pod vedením Nejvyššího Pána (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram). Když někdo spadne do řeky nevědomosti, vlny s ním neustále zmítají sem a tam, ale když se odevzdá Kṛṣṇovi neboli získá vědomí Kṛṣṇy, tatáž māyā ho může také zachránit. Vědomí Kṛṣṇy je poznání a askeze. Ten, kdo rozvíjí vědomí Kṛṣṇy, přijímá poznání z védské literatury a zároveň musí praktikovat askezi.

Aby se člověk mohl vysvobodit z hmotného života, musí přijmout proces vědomí Kṛṣṇy. Pokud se místo toho bude jen usilovně věnovat takzvanému rozvoji vědy, čeho tím dosáhne? Když někoho unášejí vlny přírody, jaký má význam, že je to velký vědec nebo filozof? Světská věda a filozofie jsou také hmotné výtvory. Je třeba pochopit, jak māyā funguje a jak se lze vysvobodit z rozbouřených vln řeky nevědomosti. To je naše prvořadá povinnost.

6.5.17

Verš

pañca-viṁśati-tattvānāṁ
puruṣo ’dbhuta-darpaṇaḥ
adhyātmam abudhasyeha
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

pañca-viṁśati — dvacet pět; tattvānām — prvků; puruṣaḥ — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; adbhuta-darpaṇaḥ — úžasný tvůrce projevů; adhyātmam — Jenž dohlíží na všechny příčiny a následky; abudhasya — toho, kdo neví; iha — v tomto světě; kim asat-karmabhiḥ bhavet — jaký prospěch může přinést vykonávání dočasných plodonosných činností.

Překlad

(Nārada Muni mluvil o domu z dvaceti pěti prvků. Haryaśvové pochopili tento jinotaj.) Nejvyšší Pán je zdrojem dvaceti pěti prvků a jakožto Nejvyšší Bytost, vládce příčiny a následku, způsobuje jejich projevení. Pokud se někdo věnuje dočasným plodonosným činnostem, aniž by znal tuto Nejvyšší Osobu, jaký prospěch z toho získá?

Význam

Filozofové a vědci vedou odborný výzkum ve snaze zjistit původní příčinu, ale měli by to dělat skutečně vědecky, nikoliv náladově nebo prostřednictvím fantastických teorií. Vědu o původní příčině objasňují různá védská písma. Athāto brahma-jijñāsā / janmādy asya yataḥ. Vedānta-sūtra udává, že člověk se má dotazovat na Nejvyšší Duši. Takové dotazy na Nejvyššího se nazývají brahma-jijñāsā. Vysvětlení Absolutní Pravdy, tattvy, podává Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.11):

vadanti tat tattva-vidas
tattvaṁ yaj jñānam advayam
brahmeti paramātmeti
bhagavān iti śabdyate

“Učení transcendentalisté, kteří znají Absolutní Pravdu, nazývají tuto neduální podstatu Brahman, Paramātmā nebo Bhagavān.” Absolutní Pravda se začátečníkům jeví jako neosobní Brahman a pokročilým mystickým yogīnům jako Paramātmā, Nadduše, ale oddaní, kteří jsou ještě pokročilejší, chápou Absolutní Pravdu jako Nejvyššího Pána, Viṣṇua.

Tento hmotný vesmírný projev je expanzí energie Pána Kṛṣṇy, Pána Viṣṇua.

eka-deśa-sthitasyāgner
jyotsnā vistāriṇī yathā
parasya brahmaṇaḥ śaktis
tathedam akhilaṁ jagat

“Vše, co vidíme v tomto světě, je pouze expanzí různých energií Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, Jenž je jako oheň, který šíří světlo do daleka, přestože je na jednom místě.” (Viṣṇu Purāṇa) Celý vesmírný projev je expanzí Nejvyššího Pána. Když tedy někdo nepodniká výzkum, aby objevil nejvyšší příčinu, a místo toho se falešně zabývá povrchními, dočasnými činnostmi, proč vyžaduje uznání jako důležitý vědec nebo filozof? K čemu je jeho vědecké a filozofické bádání, nezná-li konečnou příčinu?

Puruṣu, původní osobu — Bhagavāna, Viṣṇua — lze pochopit jedině oddanou službou. Bhaktyā mām abhijānāti yāvān yaś cāsmi tattvataḥ — pouze oddanou službou je možné porozumět Nejvyšší Osobě, která stojí za vším. Člověk se musí snažit pochopit, že hmotné prvky jsou oddělenou, nižší energií Pána a že živá bytost je Pánovou duchovní energií. Vše, s čím se setkáváme, včetně hmoty a duše, životní síly, není nic než kombinace dvou energií Pána Viṣṇua — nižší a vyšší. Lidská společnost by měla se vší vážností studovat skutečnosti týkající se stvoření, udržování a zničení, jakož i trvalé místo, odkud se živá bytost nikdy nemusí vrátit (yad gatvā na nivartante). Namísto rozvíjení takového poznání jsou však lidé přitahováni k dočasnému štěstí a smyslovému požitku, jež vrcholí v bezbřehé vášni. Takové činnosti nepřinášejí žádný užitek; člověk se musí zapojit do hnutí pro vědomí Kṛṣṇy.

6.5.18

Verš

aiśvaraṁ śāstram utsṛjya
bandha-mokṣānudarśanam
vivikta-padam ajñāya
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

aiśvaram — přinášející pochopení Boha neboli vědomí Kṛṣṇy; śāstram — védská literatura; utsṛjya — vzdávající se; bandha — spoutanosti; mokṣa — a osvobození; anudarśanam — informující o způsobech; vivikta-padam — rozlišující duši od hmoty; ajñāya — neznající; kim asat-karmabhiḥ bhavet — k čemu mohou být dobré dočasné plodonosné činnosti.

Překlad

(Nārada Muni mluvil o labuti. Ta je popsána v tomto verši.) Védská písma (śāstry) jasně popisují, jak pochopit Nejvyšší Osobnost Božství, zdroj veškeré hmotné a duchovní energie, a důkladně tyto dvě energie vysvětlují. Labuť (haṁsa) je ten, kdo rozlišuje mezi hmotou a duší, přijímá podstatu všeho a vysvětluje prostředky spoutanosti a osvobození. Slova písem sestávají z rozmanitých vibrací. Pokud hloupý darebák ponechá stranou studium těchto śāster, aby se mohl věnovat dočasným činnostem, jaký bude výsledek?

Význam

Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy si toužebně přeje podat védskou literaturu v moderních jazycích, zvláště v západních jazycích, jako je angličtina, francouzština a němčina. Vůdci západního světa, Američané a Evropané, se stali idoly moderní doby, protože lidé na Západě jsou vysoce kultivovaní co se týče dočasných činností zaměřených na rozvoj hmotné civilizace. Rozumný člověk ovšem chápe, že všechny tyto velkolepé činnosti — i když jsou možná velmi důležité pro dočasný život — nemají nic společného s věčným životem. Celý svět napodobuje materialistickou civilizaci Západu, a hnutí pro vědomí Kṛṣṇy má proto velký zájem dát západním lidem poznání prostřednictvím překladů původních védských textů ze sanskrtu do západních jazyků.

Slovo vivikta-padam označuje cestu logických rozhovorů o smyslu života. Pokud člověk nediskutuje o tom, co je v životě důležité, je uvržen do temnoty a musí bojovat o přežití. Jaký prospěch potom přináší jeho rozvoj poznání? Lidé na Západě vidí, jak se z jejich studentů přes všechny velkolepé plány na univerzitní vzdělání stávají hippies. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se ovšem snaží přivést svedené, drogám propadlé studenty ke službě Kṛṣṇovi a zaměstnat je tou nejlepší dobročinnou prací pro lidskou společnost.

6.5.19

Verš

kāla-cakraṁ bhrami tīkṣṇaṁ
sarvaṁ niṣkarṣayaj jagat
svatantram abudhasyeha
kim asat-karmabhir bhavet

Synonyma

kāla-cakram — kolo věčného času; bhrami — které se automaticky otáčí; tīkṣṇam — velice ostré; sarvam — všechny; niṣkarṣayat — pohání; jagat — svět; sva-tantram — nezávislé, nezajímající se o takzvané vědce a filozofy; abudhasya — toho, kdo nezná (tento princip času); iha — v tomto hmotném světě; kim asat-karmabhiḥ bhavet — k čemu je dobré vykonávat dočasné plodonosné činnosti.

Překlad

(Nārada Muni hovořil o hmotném předmětu z ostrých žiletek a blesků. Haryaśvové tento jinotaj pochopili následujícím způsobem:) Věčný čas se pohybuje velice energicky, jako kdyby ho tvořily žiletky a blesky. Jakožto nepřerušovaný a zcela nezávislý pohání činnosti celého světa. Jaký prospěch může člověk získat z vykonávání dočasných hmotných činností, nesnaží-li se studovat věčný prvek času?

Význam

Tento verš vysvětluje slova kṣaura-pavyaṁ svayaṁ bhrami, která se konkrétně vztahují na oblast vlivu věčného času. Říká se: “Pozdě bycha honit.” Jak stojí v morálních pokynech velkého politika Cāṇakyi Paṇḍita:

āyuṣaḥ kṣaṇa eko 'pi
na labhyaḥ svarṇa-koṭibhiḥ
na cen nirarthakaṁ nītiḥ
kā ca hānis tato 'dhikā

Jediný okamžik života nelze vrátit zpět ani za milióny dolarů. Každý by měl proto uvážit, jakou ztrátu utrpí, když promarní ve svém životě byť jen moment. Lidé žijí jako zvířata — nechápou smysl života a pošetile se domnívají, že věčnost neexistuje a že jejich padesát, šedesát nebo nanejvýš sto let dlouhý život je vším. To je ta největší pošetilost. Čas je věčný a v hmotném světě živá bytost prochází různými fázemi svého věčného života. Čas je zde přirovnán k ostré žiletce. Žiletka je určená k holení vousů, ale při nepozorném zacházení způsobí neštěstí. Člověk nemá způsobovat neštěstí zneužíváním svého života. Měl by si dávat velice dobrý pozor, aby svůj život využil k duchovní realizaci, k získání vědomí Kṛṣṇy.

6.5.20

Verš

śāstrasya pitur ādeśaṁ
yo na veda nivartakam
kathaṁ tad-anurūpāya
guṇa-visrambhy upakramet

Synonyma

śāstrasya — písem; pituḥ — otce; ādeśam — pokyn; yaḥ — ten, kdo; na — ne; veda — chápe; nivartakam — který způsobuje ukončení materialistického způsobu života; katham — jak; tat-anurūpāya — následovat pokyn śāster; guṇa-visrambhī — ten, kdo je zapletený do tří kvalit hmotné přírody; upakramet — může se věnovat plození potomstva.

Překlad

(Nārada Muni se ptal, jak může někdo v nevědomosti neuposlechnout vlastního otce. Haryaśvové pochopili smysl této otázky.) Člověk musí přijmout původní pokyny śāster. Ve védské civilizaci je udílena posvátná šňůra na znamení druhého zrození. Lidská bytost se podruhé narodí tím, že přijme pokyny śāster od pravého duchovního mistra. Śāstry, písma, jsou tedy skutečným otcem. Všechny śāstry učí, že člověk má zanechat materialistického způsobu života. Nezná-li někdo smysl otcových příkazů, śāster, je nevědomý. Slova hmotného otce, který se snaží zaměstnat svého syna hmotnými činnostmi, nejsou skutečnými otcovými pokyny.

Význam

Bhagavad-gītā (16.7) říká: pravṛttiṁ ca nivṛttiṁ ca janā na vidur āsurāḥ — démoni, jež jsou na nižší úrovni než lidské bytosti, ale nejsou označováni jako zvířata, neznají smysl pravṛtti a nivṛtti — činností, které je třeba dělat, a těch, které se dělat nemají. Každá živá bytost v hmotném světě si přeje tomuto světu panovat, jak jen je to možné. To se nazývá pravṛtti-mārga. Všechny śāstry ovšem doporučují nivṛtti-mārgu neboli zbavení se materialistického způsobu života. To je společný bod všech śāster; nejen śāster védské civilizace, které jsou nejstarší na světě. Například v budhistických śāstrách Pán Buddha doporučuje vzdát se materialistického života, a dosáhnout tak nirvāṇy. V Bibli, což je také śāstra, najdeme tutéž radu: člověk má skoncovat s materialistickým životem a vrátit se do království Boha. Ať prozkoumáme kteroukoliv śāstru — zvláště védské śāstry — všechny dávají stejnou radu: vzdát se materialistického života a vrátit se ke svému původnímu, duchovnímu životu. I Śaṅkarācārya hlásá tento závěr: brahma satyaṁ jagan mithyā — tento hmotný svět či materialistický život je pouhá iluze, a proto je třeba ukončit své iluzorní činnosti a dospět na úroveň Brahmanu.

Slovo śāstra se vztahuje na písma, obzvláště na védské knihy poznání. Vedy — Sāma, Yajur, Ṛg a Atharva — a všechny ostatní knihy odvozující poznání z těchto Ved jsou považovány za védskou literaturu. Bhagavad-gītā je esencí všeho védského poznání, a proto je písmem, jehož pokyny je třeba zvláště přijímat. V této esenci všech śāster Kṛṣṇa Osobně doporučuje, aby se člověk vzdal všech ostatních povinností a odevzdal se Jemu (sarva dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja).

Člověk má být zasvěcen do následování principů śāster. Při udílení zasvěcení žádá naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy každého, aby dospěl k závěru śāster tím způsobem, že přijme radu od nejvyššího mluvčího śāster, Kṛṣṇy, a zapomene na principy materialistického života. Zásady, které doporučujeme, tedy jsou: žádný nedovolený sex, žádné požívání omamných látek, žádné hazardování a žádné jedení masa. Tyto čtyři pravidla jednání inteligentnímu člověku umožní oprostit se od materialistického života a vrátit se domů, zpátky k Bohu.

Co se týče pokynů otce a matky, je možné říci, že každá živá bytost — včetně obyčejných koček, psů a hadů — se rodí otci a matce. Získat hmotného otce a matku tedy není vůbec obtížné. Živá bytost dostává otce a matku v každé formě života, jeden život za druhým. Co se však týče lidské společnosti, pokud se člověk spokojí se svým hmotným otcem a matkou a jejich pokyny a nedělá další pokrok — nepřijme duchovního mistra a nedostává vzdělávání śāster — bezpochyby zůstane v temnotě. Hmotný otec a matka jsou důležití pouze tehdy, když mají zájem vzdělat svého syna tak, aby se vyprostil ze spárů smrti. Jak učil Ṛṣabhadeva (Bhāg. 5.5.18): pitā na sa syāj jananī na sā syāt / na mocayed yaḥ samupeta-mṛtyum. Člověk nemá usilovat o to, aby se stal matkou nebo otcem, nedokáže-li zachránit syna ve své péči z bezprostředně hrozícího nebezpečí smrti. Rodič, který neví, jak zachránit svého syna, je k ničemu, protože takové otce a matky je možné mít v kterékoliv formě života; i mezi kočkami, psy a podobnými tvory. Pravými rodiči jsou jedině ti, kteří dokáží povznést svého syna na duchovní úroveň. Podle védského systému je tedy řečeno: janmanā jāyate śūdraḥ — každý se rodí hmotnému otci a matce jako śūdra. Smyslem života je však stát se brāhmaṇou, prvotřídní lidskou bytostí.

Prvotřídní inteligentní člověk se nazývá brāhmaṇa, protože zná Nejvyšší Brahman, Absolutní Pravdu. Védský pokyn zní: tad-vijñānārthaṁ sa gurum evābigacchet — aby člověk poznal tuto vědu, musí vyhledat pravého gurua, duchovního mistra, který žáka zasvětí posvátnou šňůrou, a umožní mu tak pochopit védské poznání. Janmanā jāyate śūdraḥ saṁskārād dhi bhaved dvijaḥ. Povýšení se na úroveň brāhmaṇy díky snaze pravého duchovního mistra se nazývá saṁskāra. Po zasvěcení se student věnuje studiu śāster, jež ho učí, jak se vymanit z materialistického života a vrátit se domů, zpátky k Bohu.

Společnost pro vědomí Kṛṣṇy učí toto vyšší poznání — jak zanechat materialistického života a vrátit se k Bohu — ale mnozí rodiče s naším hnutím naneštěstí nejsou příliš spokojeni. Kromě rodičů našich studentů jsou nespokojeni také mnozí podnikatelé, protože naše studenty učíme, aby zanechali požívání omamných látek, jedení masa, hazardování a nedovoleného sexu. Bude-li se hnutí pro vědomí Kṛṣṇy šířit, takzvaní podnikatelé budou nuceni zavřít svá jatka, pivovary a továrny na cigarety; proto i oni mají veliký strach. My však nemáme jinou možnost, než učit naše žáky, aby se oprostili od materialistického života. Musíme jim dávat pokyny, které jsou v protikladu k hmotnému životu, abychom je zachránili z koloběhu zrození a smrti.

Nārada Muni tedy doporučil Haryaśvům, synům Prajāpatiho Dakṣi, aby místo plození potomstva raději odešli a dosáhli dokonalosti duchovního porozumění podle pokynů śāster. O důležitosti śāster hovoří Bhagavad-gītā (16.23):

yaḥ śāstra-vidhim utsṛjya
vartate kāma-kārataḥ
na sa siddhim avāpnoti
na sukhaṁ na parāṁ gatim

“Ten, kdo se nestará o příkazy písem a jedná podle vlastního rozmaru, nedosáhne ani dokonalosti, ani štěstí, ani nejvyššího cíle.”

6.5.21

Verš

iti vyavasitā rājan
haryaśvā eka-cetasaḥ
prayayus taṁ parikramya
panthānam anivartanam

Synonyma

iti — takto; vyavasitāḥ — plně přesvědčeni pokyny Nārady Muniho; rājan — ó králi; haryaśvāḥ — synové Prajāpatiho Dakṣi; eka-cetasaḥ — kteří byli všichni stejného mínění; prayayuḥ — odešli; tam — Nāradu Muniho; parikramya — když obešli; panthānam — na cestu; anivartanam — která nikoho nepřivede zpátky do hmotného světa.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, Haryaśvové, synové Prajāpatiho Dakṣi, nabyli po vyslechnutí Nāradových pokynů pevného přesvědčení. Všichni v ně věřili a dospěli ke stejnému závěru. Poté, co tohoto velkého mudrce přijali za svého duchovního mistra, obešli ho a vydali se cestou, po níž se živá bytost nikdy nevrátí do tohoto světa.

Význam

Z tohoto verše můžeme pochopit smysl zasvěcení a povinnosti žáka a duchovního mistra. Duchovní mistr svému žákovi nikdy neříká: “Vezmi si ode mě mantru, zaplať mi a praktikováním tohoto jógového systému dosáhneš velkých úspěchů v materialistickém životě.” Tak nevypadá povinnost duchovního mistra. Duchovní mistr naopak žáka učí, jak materialistického života zanechat, a povinností žáka je přizpůsobit se jeho pokynům a nakonec jít po cestě zpátky domů, zpátky k Bohu, odkud se nikdo nevrací do hmotného světa.

Haryaśvové, synové Prajāpatiho Dakṣi, se po vyslechnutí pokynů Nārady Muniho rozhodli nezaplétat do materialistického života tím, že by plodili stovky dětí a museli se o ně starat. To by bylo zbytečné zapletení. Vůbec neuvažovali o zbožných a bezbožných činnostech — jejich materialistický otec jim nařídil zvýšit počet obyvatel, ale kvůli slovům Nārady Muniho se tímto pokynem nemohli řídit. Nārada Muni jakožto jejich duchovní mistr jim dal pokyny, jež uvádějí śāstry — že se mají zříci tohoto hmotného světa — a oni jako praví žáci jeho nařízení následovali. Člověk by neměl usilovat o cesty na různé planetární soustavy v tomto vesmíru, neboť i když se dostane na nejvyšší planetární soustavu, Brahmaloku, bude se muset znovu vrátit (kṣīṇe puṇye martya-lokaṁ viśanti). Snahy karmīch jsou zbytečnou ztrátou času. Každý by měl usilovat o návrat domů, zpátky k Bohu — to je dokonalost života. Pán říká v Bhagavad-gītě (8.16):

ābrahma-bhuvanāl lokāḥ
punar āvartino 'rjuna
mām upetya tu kaunteya
punar janma na vidyate

“Všechny planety v hmotném světě, od nejvyšší až po nejnižší, jsou místy utrpení, kde dochází k opakovanému zrození a smrti. Kdo však dosáhne Mého sídla, ó synu Kuntī, se již nikdy znovu nezrodí.”

6.5.22

Verš

svara-brahmaṇi nirbhāta-
hṛṣīkeśa-padāmbuje
akhaṇḍaṁ cittam āveśya
lokān anucaran muniḥ

Synonyma

svara-brahmaṇi — v duchovním zvuku; nirbhāta — jasně umísťující před mysl; hṛṣīkeśa — Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, Pána smyslů; padāmbuje — lotosové nohy; akhaṇḍam — nenarušené; cittam — vědomí; āveśya — zaměstnávající; lokān — všechny planetární systémy; anucarat — cestuje po; muniḥ — velký mudrc Nārada Muni.

Překlad

Sedm hudebních not — ṣa, ṛ, gā, ma, pa, dha a ni — se používá při hře na hudební nástroje, ale původně pocházejí ze Sāma Vedy. Velký mudrc Nārada rozeznívá tóny popisující zábavy Nejvyššího Pána. Pomocí těchto transcendentálních vibrací, jako je Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare, upíná svou mysl na lotosové nohy Pána, a tak přímo vnímá Hṛṣīkeśu, Pána smyslů. Po osvobození Haryaśvů Nārada Muni pokračoval v cestě po všech planetárních systémech, s myslí neustále upřenou na lotosové nohy Pána.

Význam

Zde je popsána laskavost velkého mudrce Nārady Muniho, který neustále opěvuje zábavy Pána a přivádí pokleslé duše zpátky k Bohu. Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura o tom zpívá:

nārada-muni,

bājāya vīṇā,
’rādhikā-ramaṇa'-nāme
nāma amani,

udita haya,
bhakata-gīta-sāme

amiya-dhārā,      variṣe ghana,
śravaṇa-yugale giyā
bhakata-jana,      saghane nāce,
bhariyā āpana hiyā

mādhurī-pūra,      āsaba paśi’,
mātāya jagata-jane
keha vā kāṅde,      keha vā nāce,
keha māte mane mane

pañca-vadana,      nārade dhari’,
premera saghana rola
kamalāsana,      nāciyā bale,
‘bola bola hari bola’

sahasrānana,      parama-sukhe,
‘hari hari’ bali’ gāya
nāma-prabhāve,      mātila viśva,
nāma-rasa sabe pāya

śrī-kṛṣṇa-nāma,      rasane sphuri’,
purā ’la āmāra āśa
śrī-rūpa-pade,      yācaye ihā,
bhakativinoda dāsa

Obsahem této písně je, že Nārada Muni, velká duše, hraje na strunný nástroj zvaný vīṇā melodii rādhikā-ramaṇa, což je další jméno Kṛṣṇy. Jakmile udeří do strun, všichni oddaní začnou odpovídat, což vytváří nádhernou vibraci. Zpívání za doprovodu strunného nástroje působí jako déšť nektaru a všichni oddaní tančí v extázi ke své plné spokojenosti. Když tančí, vypadají jako šíleně opojení extází — jako kdyby pili nápoj zvaný mādhurī-pūra. Někteří z nich pláčou, někteří tančí a jiní, přestože nemohou tančit veřejně, tančí ve svých srdcích. Pán Śiva objímá Nāradu Muniho a začíná mluvit extatickým hlasem, a když Pán Brahmā vidí Pána Śivu tančit s Nāradou, také se přidává a říká: “Všichni prosím zpívejte ,Hari bol! Hari bol!’” Král nebes Indra se postupně rovněž s velkým uspokojením připojuje a začíná tančit a zpívat: “Hari bol! Hari bol!” Takto se celý vesmír pod vlivem transcendentální vibrace svatého jména Boha dostává do extáze. Bhaktivinoda Ṭhākura říká: “Když je vesmír v extázi, má touha je splněna. Modlím se proto k lotosovým nohám Rūpy Gosvāmīho, aby toto zpívání harer nāma mohlo stále takto krásně pokračovat.”

Pán Brahmā je guruem Nārady Muniho, který je guruem Vyāsy, a Vyāsadeva je guruem Madhvācāryi. Gauḍīya-Mādhva-sampradāya je tedy učednickou posloupností pocházející od Nārady Muniho. Členové této učednické posloupnosti — členové hnutí pro vědomí Kṛṣṇy — by měli kráčet ve stopách Nārady Muniho a zpívat transcendentální vibraci Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Měli by jít na všechna místa osvobozovat pokleslé duše zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry a přednášením pokynů Bhagavad-gīty, Śrīmad-Bhāgavatamu a Caitanya-caritāmṛty. To potěší Nejvyšší Osobnost Božství. Ten, kdo skutečně následuje pokyny Nārady Muniho, může udělat duchovní pokrok. Potěší-li Nāradu Muniho, bude potěšen i Hṛṣīkeśa, Nejvyšší Osobnost Božství (yasya prasādād bhagavat-prasādaḥ). Bezprostřední duchovní mistr je zástupcem Nārady Muniho; mezi pokyny Nārady a pokyny současného duchovního mistra není rozdíl. Oba předávají totéž učení Kṛṣṇy, který říká v Bhagavad-gītě (18.65 — 66):

man-manā bhava mad-bhakto
mad-yājī māṁ namaskuru
mām evaiṣyasi satyaṁ te
pratijāne priyo 'si me

sarva-dharmān parityajya
mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja
ahaṁ tvāṁ sarva-pāpebhyo
mokṣayiṣyāmi mā śucaḥ

“Vždy na Mě mysli a staň se Mým oddaným, uctívej Mě a klaň se Mi. Takto ke Mně bezpochyby přijdeš. Slibuji ti to, protože jsi Můj velice drahý přítel. Zanech všech druhů náboženství a jen se Mi odevzdej. Já tě zbavím všech následků za hříšná jednání. Neboj se.”

6.5.23

Verš

nāśaṁ niśamya putrāṇāṁ
nāradāc chīla-śālinām
anvatapyata kaḥ śocan
suprajastvaṁ śucāṁ padam

Synonyma

nāśam — ztráta; niśamya — když slyšel o; putrāṇām — svých synů; nāradāt — od Nārady; śīla-śālinām — kteří byli nejlepší ze způsobných osobností; anvatapyata — trpěl; kaḥ — Prajāpati Dakṣa; śocan — a bědoval; su-prajastvam — s deseti tisíci způsobnými syny; śucām — nářku; padam — postavení.

Překlad

Haryaśvové, synové Prajāpatiho Dakṣi, byli dobře vychovaní a způsobní synové, ale kvůli pokynům Nārady Muniho bohužel nedodrželi pokyn svého otce. Když Dakṣa uslyšel tuto zvěst, kterou mu Nārada Muni přinesl, začal bědovat. Přestože byl otcem takových ušlechtilých synů, o všechny přišel. To bylo bezpochyby důvodem k nářku.

Význam

Haryaśvové, synové Prajāpatiho Dakṣi, měli nesporně ušlechtilé chování, byli učení a pokročilí a na pokyn svého otce se odešli podrobit askezi, aby pro svůj rod zplodili dobré syny. Nārada Muni však využil jejich vznešeného chování a náležitě je vedl k tomu, aby se nezaplétali do věcí hmotného světa a využili své výchovy a poznání k ukončení hmotné existence. Haryaśvové se řídili jeho pokynem, ale když se tato zvěst donesla k Prajāpatimu Dakṣovi, místo aby byl z jednání Nārady Muniho šťastný, byl naopak velice zarmoucený. Stejně tak my se snažíme přivést co nejvíce mladých lidí do hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, aby získali ten nejvyšší prospěch, ale rodiče těchto mladých lidí připojujících se k hnutí jsou velice zarmoucení, bědují a dělají antipropagandu. Prajāpati Dakṣa samozřejmě nevedl proti Nāradovi Munimu propagandu, ale později — jak uvidíme — ho za jeho laskavé činnosti proklel. To je materialistický život. Materialistický otec a matka chtějí, aby jejich synové plodili děti, usilovali o lepší ekonomické podmínky a hnili v materialistickém životě. Nemrzí je, když se z jejich dětí stanou zkažení, nepotřební občané, ale bědují, když se děti připojí k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, aby dosáhly nejvyššího životního cíle. Toto nepřátelství mezi rodiči a hnutím pro vědomí Kṛṣṇy existuje již od nepaměti. Dokonce i Nārada Muni byl odsouzen, nemluvě o ostatních. Nicméně Nārada Muni se své mise nikdy nevzdá. Aby osvobodil co nejvíce pokleslých duší, neustále hraje na svůj hudební nástroj a rozeznívá transcendentální vibraci Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare.

6.5.24

Verš

sa bhūyaḥ pāñcajanyāyām
ajena parisāntvitaḥ
putrān ajanayad dakṣaḥ
savalāśvān sahasriṇaḥ

Synonyma

saḥ — Prajāpati Dakṣa; bhūyaḥ — znovu; pāñcajanyāyām — v lůně své manželky Asiknī neboli Pāñcajanī; ajena — Pánem Brahmou; parisāntvitaḥ — uklidněný; putrān — syny; ajanayat — zplodil; dakṣaḥ — Prajāpati Dakṣa; savalāśvān — jménem Savalāśvové; sahasriṇaḥ — tisíc.

Překlad

Když Prajāpati Dakṣa oplakával ztracené děti, Pán Brahmā ho uklidnil svými pokyny, a Dakṣa poté zplodil v lůně své manželky Pāñcajanī tisíc dalších dětí. Tentokrát se jeho synové jmenovali Savalāśvové.

Význam

Prajāpati Dakṣa dostal své jméno proto, že byl velmi zkušený v plození dětí (dakṣa znamená “odborník”). Nejprve zplodil v lůně své manželky deset tisíc dětí, a když o ně přišel — když se vrátily domů, zpátky k Bohu — zplodil další skupinu dětí známých jako Savalāśvové. Prajāpati Dakṣa je velký odborník co se týče plození dětí a Nārada Muni je velký odborník co se týče přivádění všech podmíněných duší zpátky domů, zpátky k Bohu. Materialističtí odborníci se proto s duchovním odborníkem Nāradou neshodují, ale to neznamená, že se Nārada Muni vzdá svého zpívání Hare Kṛṣṇa mantry.

6.5.25

Verš

te ca pitrā samādiṣṭāḥ
prajā-sarge dhṛta-vratāḥ
nārāyaṇa-saro jagmur
yatra siddhāḥ sva-pūrvajāḥ

Synonyma

te — tito synové (Savalāśvové); ca — a; pitrā — jejich otcem; samādiṣṭāḥ — když jim bylo nařízeno; prajā-sarge — zvyšování počtu obyvatel; dhṛta-vratāḥ — přijali sliby; nārāyaṇa-saraḥ — svaté jezero jménem Nārāyaṇa-saras; jagmuḥ — odešli k; yatra — kde; siddhāḥ — dosáhli dokonalosti; sva-pūrva-jāḥ — jejich starší bratři, kteří tam odešli před nimi.

Překlad

V souladu s pokynem svého otce, který jim nařídil plodit děti, se druhá skupina synů rovněž odebrala k jezeru Nārāyaṇa-saras — na totéž místo, kde předtím jejich bratři následováním Nāradových pokynů dosáhli dokonalosti. Savalāśvové zůstali na tomto svatém místě a dodržovali velké sliby askeze.

Význam

Prajāpati Dakṣa poslal svou druhou skupinu synů na totéž místo, kde jeho starší synové dosáhli dokonalosti. Nezdráhal se tak učinit, přestože se i oni mohli stát oběťmi Nāradových pokynů. Ve védské kultuře má být syn předtím, než se stane hospodářem a začne plodit děti, vychován v duchovním porozumění jako brahmacārī. To je védský systém. Prajāpati Dakṣa tedy poslal svou druhou skupinu synů zdokonalit svůj charakter navzdory nebezpečí, že díky Nāradovým pokynům mohli nabýt stejné inteligence jako jejich starší bratři. Jako otec, který si byl dobře vědom své povinnosti, se nezdráhal svým synům dovolit přijmout výchovné pokyny týkající se životní dokonalosti; rozhodnutí, zda se vrátí domů, zpátky k Bohu, nebo zda budou hnít v tomto hmotném světě v různých životních druzích, nechal na nich. Povinností otce je za všech okolností poskytnout svým synům náležitou výchovu a oni se musí později sami rozhodnout, kterou cestou půjdou. Zodpovědní otcové by neměli bránit svým synům, kteří dělají kulturní pokrok ve styku s hnutím pro vědomí Kṛṣṇy. Toto není otcova povinnost — jeho povinností je dát svému synovi naprostou svobodu, aby poté, co duchovně pokročí následováním pokynů duchovního mistra, učinil své vlastní rozhodnutí.

6.5.26

Verš

tad-upasparśanād eva
vinirdhūta-malāśayāḥ
japanto brahma paramaṁ
tepus tatra mahat tapaḥ

Synonyma

tat — onoho svatého místa; upasparśanāt — pravidelnou koupelí; eva — vskutku; vinirdhūta — zcela očištěni; mala-āśayāḥ — od veškerých nečistot v srdci; japantaḥ — odříkávali; brahma — mantry začínající oṁ (jako například oṁ tad viṣṇoḥ paramaṁ padaṁ sadā paśyanti sūrayaḥ); paramam — konečný cíl; tepuḥ — vykonávali; tatra — tam; mahat — velkou; tapaḥ — askezi.

Překlad

Druhá skupina synů vykonávala u jezera Nārāyaṇa-saras stejné činnosti jako ta první. Koupali se ve svaté vodě, jejíž dotek odstraňoval veškeré nečisté hmotné touhy z jejich srdcí. Odříkávali mantry začínající oṁkārou a podstupovali tvrdou askezi.

Význam

Každá védská mantra se nazývá brahma, protože na jejím začátku je brahmākṣara (aum neboli oṁkāra). Například oṁ namo bhagavate vāsudevāya. Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (7.8): praṇavaḥ sarva-vedeṣu — “Ve všech védských mantrách Mě zastupuje praṇava neboli oṁkāra.” Pronášení védských manter začínajících oṁkārou je tedy přímým pronášením Kṛṣṇova jména. Není v tom rozdíl. Ať už člověk pronáší oṁkāru nebo oslovuje Pána jako “Kṛṣṇu”, význam je stejný, ale pro tento věk Śrī Caitanya Mahāprabhu doporučil zpívat Hare Kṛṣṇa mantru (harer nāma eva kevalam). Ačkoliv mezi Hare Kṛṣṇa a védskými mantrami začínajícími oṁkārou není žádný rozdíl, Śrī Caitanya Mahāprabhu—vůdce duchovního hnutí určeného pro tento věk — doporučuje, aby každý zpíval Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare.

6.5.27-28

Verš

ab-bhakṣāḥ katicin māsān
katicid vāyu-bhojanāḥ
ārādhayan mantram imam
abhyasyanta iḍaspatim

oṁ namo nārāyaṇāya
puruṣāya mahātmane
viśuddha-sattva-dhiṣṇyāya
mahā-haṁsāya dhīmahi

Synonyma

ap-bhakṣāḥ — pili pouze vodu; katicit māsān — po několik měsíců; katicit — po několik; vāyu-bhojanāḥ — pouze dýchali neboli živili se vzduchem; ārādhayan — uctívali; mantram imam — tuto mantru, která se neliší od Nārāyaṇa; abhyasyantaḥ — praktikovali; iḍaḥ-patim — Pán všech manter, Pán Viṣṇu; oṁ — ó Pane; namaḥ — uctivé poklony; nārāyaṇāya — Pánu Nārāyaṇovi; puruṣāya — Nejvyšší Osobě; mahā-ātmane — vznešené Nadduši; viśuddha-sattva-dhiṣṇyāya — Jenž neustále setrvává v transcendentálním sídle; mahā-haṁsāya — velké Osobnosti Božství, která je jako labuť; dhīmahi — neustále obětujeme.

Překlad

Po několik měsíců pili synové Prajāpatiho Dakṣi jen vodu a živili se pouze vzduchem. Když se takto podrobovali velké askezi, recitovali následující mantru: “Vzdejme uctivé poklony Nārāyaṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství, který neustále setrvává ve Svém transcendentálním sídle. Jelikož je Nejvyšší Osobou (paramahaṁsou), vzdejme Mu uctivé poklony.”

Význam

Z těchto veršů je zjevné, že zpívání mahā-mantry či védských manter musí doprovázet tvrdá askeze. V Kali-yuze lidé nemohou podstupovat takovou askezi, o jaké se mluví zde — po mnoho měsíců pít jen vodu a živit se pouze vzduchem. Takový proces nemůže nikdo napodobovat. Člověk však musí podstoupit alespoň nějakou askezi tím, že zanechá čtyř nežádoucích činností — nedovoleného sexu, jedení masa, požívání omamných látek a hazardování. Tuto tapasyu může snadno praktikovat každý, a zpívání Hare Kṛṣṇa mantry pak bude mít okamžité účinky. Askeze se člověk nemá nikdy vzdát. Je-li to možné, má se koupat ve vodách Gangy či Yamuny, nebo — je-li od těchto řek daleko — může se koupat v moři. To představuje askezi. Naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy proto založilo dvě velká střediska, jedno ve Vṛndāvanu a druhé v Māyāpuru, Navadvīpu. Tam se může každý koupat v Ganze či Yamuně, zpívat Hare Kṛṣṇa mantru, a tímto způsobem dosáhnout dokonalosti a vrátit se domů, zpátky k Bohu.

6.5.29

Verš

iti tān api rājendra
prajā-sarga-dhiyo muniḥ
upetya nāradaḥ prāha
vācaḥ kūṭāni pūrvavat

Synonyma

iti — takto; tān — je (syny Prajāpatiho Dakṣi známé jako Savalāśvové); api — také; rājendra — ó králi Parīkṣite; prajā-sarga-dhiyaḥ — kteří žili v domnění, že plodit děti je tou nejdůležitější povinností; muniḥ — velký mudrc; upetya — přišel; nāradaḥ — Nārada; prāha — řekl; vācaḥ — slova; kūṭāni — záhadná; pūrva-vat — jako předtím.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Nārada Muni přišel za těmito syny Prajāpatiho Dakṣi, kteří podstupovali tapasyu za účelem plození dětí, a promluvil k nim stejně záhadnými slovy jako k jejich starším bratrům.

6.5.30

Verš

dākṣāyaṇāḥ saṁśṛṇuta
gadato nigamaṁ mama
anvicchatānupadavīṁ
bhrātṝṇāṁ bhrātṛ-vatsalāḥ

Synonyma

dākṣāyaṇāḥ — ó synové Prajāpatiho Dakṣi; saṁśṛṇuta — prosím poslouchejte pozorně; gadataḥ — když říkám; nigamam — pokyn; mama — můj; anvicchata — následujte; anupadavīm — cestu; bhrātṝṇām — svých bratrů; bhrātṛ-vatsalāḥ — ó vy, kteří máte tolik rádi své bratry.

Překlad

Ó synové Dakṣi, vyslechněte prosím pozorně mé pokyny. Všichni máte velice rádi své bratry Haryaśvy. Měli byste se proto vydat jejich cestou.

Význam

Nārada Muni povzbuzoval druhou skupinu synů Prajāpatiho Dakṣi tím, že v nich probouzel přirozenou náklonnost k jejich bratrům. Vybídl je, aby své starší bratry následovali, mají-li je opravdu rádi. Rodinná náklonnost je velice silná; Nārada Muni proto použil tuto taktiku a připomněl jim jejich rodinný vztah s Haryaśvy. Slovo nigama obvykle označuje Vedy, ale zde se vztahuje na pokyny obsažené ve Vedách. Śrīmad-Bhāgavatam říká: nigama-kalpa-taror galitaṁ phalam — védské pokyny jsou jako strom, jehož je Śrīmad-Bhāgavatam zralým plodem. Nārada Muni toto ovoce rozdává, a proto uložil Vyāsadevovi, aby sepsal tuto Mahā-purāṇu, Śrīmad-Bhāgavatam, ve prospěch nevědomé lidské společnosti.

anarthopaśamaṁ sākṣād
bhakti-yogam adhokṣaje
lokasyājānato vidvāṁś
cakre sātvata-saṁhitām

“Hmotné strasti živé bytosti, které jsou pro ni zbytečné, může přímo zmírnit spojení prostřednictvím oddané služby. Obyčejní lidé to však nevědí, a proto učený Vyāsadeva sestavil toto védské písmo, které se vztahuje k Nejvyšší Pravdě.” (Bhāg. 1.7.6) Lidé trpí kvůli nevědomosti a jdou za štěstím po špatné cestě. To se nazývá anartha. Jejich hmotné činnosti jim nikdy nepřinesou štěstí, a proto Nārada uložil Vyāsadevovi, aby zaznamenal pokyny Śrīmad-Bhāgavatamu. Vyāsadeva Nāradu poslechl a učinil tak. Śrīmad-Bhāgavatam je nejvyšším pokynem Ved. Galitaṁ phalam — zralým plodem Ved je Śrīmad-Bhāgavatam.

6.5.31

Verš

bhrātṝṇāṁ prāyaṇaṁ bhrātā
yo ’nutiṣṭhati dharmavit
sa puṇya-bandhuḥ puruṣo
marudbhiḥ saha modate

Synonyma

bhrātṝṇām — starších bratrů; prāyaṇam — cestu; bhrātā — věrný bratr; yaḥ — ten, kdo; anutiṣṭhati — následuje; dharma-vit — jenž zná náboženské zásady; saḥ — ten; puṇya-bandhuḥ — velice zbožný; puruṣaḥ — osoba; marudbhiḥ — polobohy vládnoucími větrům; saha — s; modate — užívá si života.

Překlad

Bratr, který si je vědom zásad náboženství, kráčí ve stopách svých starších bratrů. Díky své vznešenosti získá takový zbožný bratr příležitost stýkat se s polobohy, jako jsou Marutové, kteří mají rádi své bratry, a užívat si společně s nimi.

Význam

Podle své víry v různé hmotné vztahy dosahují lidé různých planet. Zde je řečeno, že ten, kdo je věrný svým bratrům, má jít po podobné cestě jako oni, a získat tak příležitost k povýšení na Marudloku. Nārada Muni radil druhé skupině synů Prajāpatiho Dakṣi, aby následovali své starší bratry a dosáhli duchovního světa.

6.5.32

Verš

etāvad uktvā prayayau
nārado ’mogha-darśanaḥ
te ’pi cānvagaman mārgaṁ
bhrātṝṇām eva māriṣa

Synonyma

etāvat — tolik; uktvā — když řekl; prayayau — opustil to místo; nāradaḥ — velký mudrc Nārada; amogha-darśanaḥ — jehož pohled je zcela příznivý; te — oni; api — také; ca — a; anvagaman — následovali; mārgam — cestu; bhrātṝṇām — svých starších bratrů; eva — vskutku; māriṣa — ó velký králi Árjů.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó nejlepší z pokročilých Árjů, tolik řekl Nārada Muni, jehož milostivý pohled nepřijde nikdy nazmar, synům Prajāpatiho Dakṣi a poté odešel, jak bylo v jeho plánu. Dakṣovi synové následovali své starší bratry — nesnažili se plodit děti a rozvíjeli vědomí Kṛṣṇy.

6.5.33

Verš

sadhrīcīnaṁ pratīcīnaṁ
parasyānupathaṁ gatāḥ
nādyāpi te nivartante
paścimā yāminīr iva

Synonyma

sadhrīcīnam — naprosto správnou; pratīcīnam — jíž lze dosáhnout přijetím takového způsobu života, který je zaměřený na nejvyšší cíl, oddanou službu; parasya — Nejvyššího Pána; anupatham — cestou; gatāḥ — vydali se; na — ne; adya api — až do dnešního dne; te — oni (synové Prajāpatiho Dakṣi); nivartante — vrátili se; paścimāḥ — západní (ty, které uplynuly); yāminīḥ — noci; iva — jako.

Překlad

Savalāśvové se vydali správnou cestou, na niž lze dospět způsobem života zaměřeným na dosažení oddané služby, milosti Nejvyšší Osobnosti Božství. Stejně jako noci, které odešly na západ, se dodnes nevrátili.

6.5.34

Verš

etasmin kāla utpātān
bahūn paśyan prajāpatiḥ
pūrvavan nārada-kṛtaṁ
putra-nāśam upāśṛṇot

Synonyma

etasmin — v tento; kāle — čas; utpātān — zlá znamení; bahūn — mnohá; paśyan — viděl; prajāpatiḥ — Prajāpati Dakṣa; pūrva-vat — jako předtím; nārada — velkým mudrcem Nāradou; kṛtam — učiněná; putra-nāśam — ztráta jeho dětí; upāśṛṇot — slyšel o.

Překlad

Tehdy pozoroval Prajāpati Dakṣa mnoho nepříznivých znamení a z různých zdrojů se doslechl, že Savalāśvové, druhá skupina jeho synů, následovali v souladu s Nāradovými pokyny cestu svých starších bratrů.

6.5.35

Verš

cukrodha nāradāyāsau
putra-śoka-vimūrcchitaḥ
devarṣim upalabhyāha
roṣād visphuritādharaḥ

Synonyma

cukrodha — velice se rozhněval; nāradāya — na velkého mudrce Nāradu Muniho; asau — ten (Dakṣa); putra-śoka — kvůli nářku nad ztrátou svých synů; vimūrcchitaḥ — téměř omdlel; devarṣim — velkého mudrce Devarṣiho Nāradu; upalabhya — když viděl; āha — řekl; roṣāt — velkým hněvem; visphurita — třásly se; adharaḥ — jehož rty.

Překlad

Když Dakṣa slyšel, že Savalāśvové také opustili tento svět a zaměstnali se oddanou službou, rozhněval se na Nāradu a nářkem téměř omdlel. Když Nāradu uviděl, rty se mu roztřásly hněvem a pronesl tato slova.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že Nārada Muni vysvobodil celý rod Svāyambhuvy Manua, počínaje Priyavratou a Uttānapādou. Vysvobodil Uttānapādova syna Dhruvu, a dokonce i Prācīnabarhiho, který se věnoval plodonosným činnostem. Nemohl však vysvobodit Prajāpatiho Dakṣu. Prajāpati Dakṣa ho před sebou spatřil proto, že ho Nārada přišel osobně vysvobodit. Nārada Muni využil příležitosti přijít za ním, když byl zarmoucený, protože doba zármutku je vhodnou dobou, kdy může člověk ocenit bhakti-yogu. Jak uvádí Bhagavad-gītā (7.16), oddanou službu se snaží pochopit čtyři druhy lidí — ārta (ten, kdo trpí), arthārthī (ten, kdo potřebuje peníze), jijñāsu (ten, kdo je zvídavý) a jñānī (ten, kdo má poznání). Prajāpati Dakṣa velice trpěl ztrátou svých synů, a Nārada proto využil příležitosti, aby ho poučil o vysvobození z hmotných pout.

6.5.36

Verš

śrī-dakṣa uvāca
aho asādho sādhūnāṁ
sādhu-liṅgena nas tvayā
asādhv akāry arbhakāṇāṁ
bhikṣor mārgaḥ pradarśitaḥ

Synonyma

śrī-dakṣaḥ uvāca — Prajāpati Dakṣa řekl; aho asādho — ó ty nanejvýš nečestný neoddaný; sādhūnām — společnosti oddaných a velkých mudrců; sādhu-liṅgena — v šatu světce; naḥ — nám; tvayā — tebou; asādhu — nečestný skutek; akāri — byl vykonán; arbhakāṇām — ubohých chlapců, kteří byli velice nezkušení; bhikṣoḥ mārgaḥ — cesta žebráka, žebravého sannyāsīna; pradarśitaḥ — ukázána.

Překlad

Prajāpati Dakṣa řekl: Běda, Nārado Muni, nosíš oděv světce, ale ve skutečnosti jím nejsi. Naopak já jsem světec, i když teď žiji jako gṛhastha. Tím, že jsi mým synům ukázal cestu odříkání, ses vůči mně dopustil ukrutné nespravedlnosti.

Význam

Śrī Caitanya Mahāprabhu řekl: sannyāsīra alpa chidra sarva-loke gāya (Cc. Madhya 12.51). Ve společnosti lze nalézt mnoho sannyāsīnů, vānaprasthů, gṛhasthů a brahmacārīnů, ale pokud žijí řádně, v souladu se svými povinnostmi, jsou všichni považováni za sādhuy. Prajāpati Dakṣa byl nepochybně sādhu, protože se podrobil takové askezi, že se mu zjevil Pán Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství. Měl však sklon k vyhledávání chyb. Nevhodně si myslel, že Nārada Muni je asādhu, že není žádný světec, protože Nārada zmařil jeho záměry. Dakṣa toužil připravit své syny na život gṛhasthů plně obdařených poznáním, a proto je poslal podrobit se askezi u jezera Nārāyaṇa-saras. Nārada Muni však využil jejich pokročilé úrovně askeze a dal jim pokyn, aby se stali vaiṣṇavy ve stavu odříkání. To je povinnost Nārady Muniho a jeho následovníků — musí každému ukázat cestu zřeknutí se hmotného světa a návratu domů, zpátky k Bohu. Prajāpati Dakṣa však nechápal vznešenost povinností, které Nārada Muni vykonal ve vztahu k jeho synům. Jelikož nedokázal ocenit Nāradovo chování, nařkl ho, že je asādhu.

V této souvislosti jsou velice důležitá slova bhikṣor mārga, “cesta stavu odříkání”. Sannyāsī se nazývá tridaṇḍi-bhikṣu, protože jeho povinností je žebrat o almužny v domech gṛhasthů a dávat gṛhasthům duchovní pokyny. Sannyāsī může žebrat ode dveří ke dveřím, ale gṛhastha nikoliv. Gṛhasthové si mohou na své živobytí vydělávat v rámci rozdělení na čtyři třídy duchovního života. Brāhmaṇa gṛhastha si může vydělávat tím, že se stane učencem a bude učit lidi, jak uctívat Nejvyšší Osobnost Božství. Rovněž se může uctívání ujmout sám. Proto je řečeno, že jedině brāhmaṇové mohou uctívat Božstva a mohou také přijímat jako prasādam vše, co lidé Božstvu obětují. I když může brāhmaṇa někdy přijímat milodary, není to určeno na jeho osobní zaopatření, ale na uctívání Božstev. Brāhmaṇa tedy neshromažďuje nic pro budoucí použití. Kṣatriyové mohou zase vybírat daně od občanů a musí také občany chránit, uvádět v platnost pravidla a předpisy a udržovat zákon a pořádek. Vaiśyové si mají obstarávat živobytí prostřednictvím zemědělství a ochrany krav a śūdrové mají žít ze služby třem vyšším třídám. Dokud se člověk nestane brāhmaṇou, nemůže přijmout sannyās. Sannyāsīni a brahmacārīni mohou žebrat o almužny ode dveří ke dveřím, ale gṛhastha nikoliv.

Prajāpati Dakṣa odsoudil Nāradu Muniho, protože Nārada jakožto brahmacārī, který mohl žebrat ode dveří ke dveřím, učinil sannyāsīny z Dakṣových synů, kteří se připravovali na život gṛhasthů. Dakṣa se na Nāradu nesmírně hněval, protože si myslel, že se na něm Nārada dopustil velkého bezpráví. Podle Dakṣova názoru Nārada Muni jeho nezkušené syny svedl (asādhv akāry arbhakāṇām). Dakṣa považoval své syny za nevinné chlapce, kteří byli svedeni tím, že jim Nārada ukázal cestu životního stavu odříkání. Na základě všech těchto důvodů obvinil Prajāpati Dakṣa Nāradu Muniho, že je asādhu a že by se neměl oblékat jako sādhu.

Světci se někdy u gṛhasthů setkávají s nepochopením; zvláště když učí jejich mladé syny, aby přijali vědomí Kṛṣṇy. Gṛhastha si obvykle myslí, že dokud člověk neprojde životem gṛhasthy, nemůže být pro vstup do stavu odříkání náležitě připraven. Když v souladu s pokyny Nārady nebo některého člena jeho učednické posloupnosti nějaký mladý muž okamžitě přijme cestu odříkání, jeho rodiče se velmi rozhněvají. Stejný jev se vyskytuje v našem hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, protože učíme všechny mladé chlapce v západních zemích kráčet cestou odříkání. Dovolujeme život gṛhasthy, ale i gṛhastha jde cestou odříkání. I on se musí vzdát tolika zlozvyků, až si jeho rodiče myslí, že si prakticky zničil život. Zakazujeme jedení masa, nedovolený sex, hazardování a požívání omamných látek, a rodiče se proto diví, jak může být život s tolika zákazy pozitivní. Zvláště v západních zemích jsou tyto čtyři zakázané činnosti pro moderní obyvatelstvo prakticky vším. Rodiče proto naše hnutí někdy nemají v oblibě, stejně jako Prajāpatimu Dakṣovi se nelíbilo jednání Nārady a obvinil ho z nečestnosti. Nicméně i když se na nás mohou rodiče hněvat, my musíme bez rozpaků plnit svou povinnost, protože patříme k učednické posloupnosti, která pochází od Nārady Muniho.

Lidé oddaní rodinnému životu se diví, jak se někdo může vzdát radostí života gṛhasthy, který je ústupkem pro sexuální požitek, jen proto, aby se stal žebravým mnichem ve vědomí Kṛṣṇy. Nevědí, že dokud člověk nepřijme život mnicha, ústupek pro hospodáře v podobě možnosti pohlavního styku nelze usměrnit. Ve védské civilizaci proto platí pravidlo, že na konci padesátého roku musí muž zanechat rodinného života. To je povinné. Jelikož je však moderní civilizace pomýlená, hospodáři chtějí žít rodinným životem až do smrti, a z toho důvodu trpí. V takových případech radí žáci Nārady Muniho všem členům mladší generace okamžitě se připojit k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Na tom není nic špatného.

6.5.37

Verš

ṛṇais tribhir amuktānām
amīmāṁsita-karmaṇām
vighātaḥ śreyasaḥ pāpa
lokayor ubhayoḥ kṛtaḥ

Synonyma

ṛṇaiḥ — od dluhů; tribhiḥ — tří; amuktānām — těch, kdo nejsou osvobozeni; amīmāṁsita — neuvažující; karmaṇām — cestu povinnosti; vighātaḥ — zničení; śreyasaḥ — cesty ke štěstí; pāpa — ó velký hříšníku (Nārado Muni); lokayoḥ — světů; ubhayoḥ — obou; kṛtaḥ — vykonané.

Překlad

Prajāpati Dakṣa řekl: Moji synové se ještě v žádném případě nezbavili svých tří dluhů — nevzali své závazky řádně v úvahu. Ó Nārado Muni, ó zosobnění hříchu, postavil jsi překážky do jejich cesty ke štěstí v tomto i příštím světě, protože jsou stále zadluženi světcům, polobohům a svému otci.

Význam

Jakmile se brāhmaṇa narodí, bere na sebe tři dluhy — dluh světcům, dluh polobohům a dluh svému otci. Syn brāhmaṇy musí podstoupit celibát (brahmacarya), aby splatil dluh světcům, musí vykonávat obřady, aby splatil dluh polobohům, a musí zplodit děti, aby se zbavil dluhu vůči svému otci. Prajāpati Dakṣa namítal, že i když je stav odříkání doporučený pro osvobození, nikdo nemůže být osvobozen, aniž by splnil své závazky vůči polobohům, světcům a otci. Jak mohl Nārada Muni vést Dakṣovy syny k životnímu stavu odříkání, když se ještě nezbavili těchto tří dluhů? Prajāpati Dakṣa zjevně neznal konečné rozhodnutí śāster. Śrīmad-Bhāgavatam (11.5.41) uvádí:

devarṣi-bhūtāpta-nṛṇāṁ pitṝṇāṁ
na kiṅkaro nāyam ṛṇī ca rājan
sarvātmanā yaḥ śaraṇaṁ śaraṇyaṁ
gato mukundaṁ parihṛtya kartam

Každý je zadlužený polobohům, živým bytostem všeobecně, své rodině, pitům a tak dále, ale pokud se člověk plně odevzdá Kṛṣṇovi (Mukundovi, Jenž může udělit osvobození), zbaví se všech dluhů, i když nevykonává žádné yajñi. I když člověk nesplatí své dluhy, bude jich zbaven, zřekne-li se hmotného světa pro Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, Jehož lotosové nohy jsou útočištěm všech. To je výrok śāster. Nārada Muni tedy jednal zcela správně, když dal synům Prajāpatiho Dakṣi pokyn, aby se okamžitě zřekli tohoto hmotného světa a přijali útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství. Prajāpati Dakṣa, otec Haryaśvů a Savalāśvů, bohužel nepochopil, jak velkou službu Nārada Muni vykonal, a oslovil ho výrazy pāpa, “zosobnění hříchu”, a asādhu, “pravý opak světce”. Nārada Muni jakožto velký světec a vaiṣṇava všechna tato obvinění Prajāpatiho Dakṣi toleroval. Tím, že vysvobodil všechny Dakṣovy syny a umožnil jim vrátit se domů, zpátky k Bohu, pouze vykonal svou povinnost vaiṣṇavy.

6.5.38

Verš

evaṁ tvaṁ niranukrośo
bālānāṁ mati-bhid dhareḥ
pārṣada-madhye carasi
yaśo-hā nirapatrapaḥ

Synonyma

evam — takto; tvam — ty (Nārado); niranukrośaḥ — bez soucitu; bālānām — nevinných, nezkušených chlapců; mati-bhit — znečišťující vědomí; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; pārṣada-madhye — mezi osobními společníky; carasi — cestuješ; yaśaḥ-hā — hanobící Nejvyšší Osobnost Božství; nirapatrapaḥ — (ačkoliv nevíš, co děláš, dopouštíš se hříšných činností) beze studu.

Překlad

Prajāpati Dakṣa pokračoval: Tím, že se dopouštíš násilí na jiných živých bytostech a přitom se prohlašuješ za společníka Pána Viṣṇua, hanobíš Nejvyšší Osobnost Božství. Zbytečně jsi v nevinných chlapcích vyvolal náladu odříkání — jsi proto nestydatý a nemáš žádný soucit. Jak můžeš cestovat s osobními společníky Nejvyššího Pána?

Význam

Tato mentalita, kterou projevil Prajāpati Dakṣa, přetrvává dodnes. Když se mladí chlapci připojují k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, jejich otcové a takzvaní opatrovatelé se na učitele tohoto hnutí velice hněvají, protože si myslí, že jejich synové byli zbytečně navedeni, aby se připravili o hmotné požitky jedení, pití a veselení se. Karmī, ploduchtiví pracovníci, si myslí, že člověk si má plně užívat svého současného života v tomto hmotném světě a také vykonávat nějaké zbožné činnosti, aby mohl dospět na vyšší planetární soustavy, kde si bude dále užívat v příštím životě. Yogī — a zvláště bhakti-yogī — je však vůči názorům tohoto hmotného světa lhostejný. Nemá zájem cestovat na vyšší planetární soustavy polobohů a užívat si tam dlouhého života v pokročilé materialistické civilizaci. Prabodhānanda Sarasvatī prohlásil: kaivalyaṁ narakāyate tridaśa-pūr ākāśa-puṣpāyate — pro oddaného je splynutí s Brahmanem pekelnou představou a život na vyšších planetárních soustavách polobohů přeludem — něčím, co ve skutečnosti neexistuje. Čistý oddaný nemá zájem o jógovou dokonalost, cesty na vyšší planetární soustavy nebo ztotožnění se s Brahmanem. Chce pouze sloužit Osobnosti Božství. Prajāpati Dakṣa jakožto karmī nedokázal ocenit velkou službu, kterou Nārada Muni jeho jedenácti tisíci synům prokázal. Místo toho Nāradu nařkl, že je hříšný, a vyslovil obvinění, že jeho stykem s Nejvyšší Osobností Božství bude jistě očerněn i Pán. Kritizoval ho, že je známý jako Pánův společník, ale ve skutečnosti Pána uráží.

6.5.39

Verš

nanu bhāgavatā nityaṁ
bhūtānugraha-kātarāḥ
ṛte tvāṁ sauhṛda-ghnaṁ vai
vairaṅ-karam avairiṇām

Synonyma

nanu — nyní; bhāgavatāḥ — oddaní Nejvyšší Osobnosti Božství; nityam — věčně; bhūta-anugraha-kātarāḥ — nesmírně dychtiví dávat požehnání pokleslým podmíněným duším; ṛte — kromě; tvām — tebe; sauhṛda-ghnam — ten, kdo ničí přátelství (jehož proto nelze počítat mezi bhāgavaty, oddané Pána); vai — vskutku; vairam-karam — vytváříš nepřátelství; avairiṇām — vůči těm, kdo nejsou nepřátelé.

Překlad

Všichni oddaní Pána kromě tebe jsou velice laskaví k podmíněným duším a touží prospívat ostatním. Oblékáš se jako oddaný, ale vytváříš nepřátelství s lidmi, kteří nejsou tvými nepřáteli, nebo ničíš přátelství a mezi přáteli vytváříš zášť. Nestydíš se vydávat za oddaného, zatímco konáš tyto ohavné činy?

Význam

Takovouto kritiku musí snášet služebníci Nārady Muniho patřící k jeho učednické posloupnosti. Prostřednictvím hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se snažíme vychovávat mladé lidi k tomu, aby se dodržováním striktních usměrňujících zásad stali oddanými a vrátili se domů, zpátky k Bohu, ale naše služba nezískává ocenění ani v Indii, ani v západních zemích, kde se snažíme toto hnutí pro vědomí Kṛṣṇy šířit. V Indii se stávají nepřáteli hnutí pro vědomí Kṛṣṇy kastovní brāhmaṇové, protože povyšujeme cizince — kteří jsou pokládáni za mlecchy a yavany — do postavení brāhmaṇů. Učíme je askezi a uznáváme je za brāhmaṇy udílením posvátné šňůry. Kastovní brāhmaṇové v Indii proto na naše činnosti v západním světě pohlížejí s velkou nelibostí. Na Západě se zase našimi nepřáteli stávají rodiče mladých lidí připojujících se k tomuto hnutí. Nemáme žádný zájem na vytváření nepřátel, ale skutečnost je taková, že neoddaní vůči nám budou vždy chovat zášť. Nicméně — jak je uvedeno v śāstrách — oddaný musí být tolerantní a milostivý. Oddaní, kteří káží, by měli být připraveni, že je nevědomí lidé budou obviňovat, a přesto musí být k pokleslým podmíněným duším milosrdní. Pokud někdo může vykonávat svou povinnost v učednické posloupnosti Nārady Muniho, jeho služba jistě dojde uznání. Pán o tom říká v Bhagavad-gītě (18.68 — 69):

ya idaṁ paramaṁ guhyaṁ
mad-bhakteṣv abhidhāsyati
bhaktiṁ mayi parāṁ kṛtvā
mām evaiṣyaty asaṁśayaḥ

na ca tasmān manuṣyeṣu
kaścin me priya-kṛttamaḥ
bhavitā na ca me tasmād
anyaḥ priyataro bhuvi

“Ten, kdo toto nejvyšší tajemství vysvětluje oddaným, má zaručenu čistou oddanou službu a nakonec se vrátí ke Mně. V tomto světě není služebníka, který by Mi byl dražší než on, a ani Mi nikdo nikdy dražší nebude.” Pokračujme v kázání poselství Pána Kṛṣṇy a nebojme se nepřátel. Naší jedinou povinností je uspokojit Pána tímto kázáním, které Pán Caitanya a Pán Kṛṣṇa přijmou jako službu. Musíme upřímně sloužit Pánu a nenechat se zastrašit takzvanými nepřáteli.

V tomto verši je použito slovo sauhṛda-ghnam (“ten, kdo ničí přátelství”). Jelikož Nārada Muni a členové jeho učednické posloupnosti narušují přátelství a rodinný život, lidé je někdy obviňují, že vytvářejí nepřátelství mezi příbuznými. Mylně je považují za nepřátele, ale ve skutečnosti jsou tito oddaní přáteli všech živých bytostí (suhṛdaṁ sarva-bhūtānām). Kázání může být obtížným, nevděčným úkolem, ale kazatel se musí řídit pokyny Nejvyššího Pána a nebát se materialistů.

6.5.40

Verš

netthaṁ puṁsāṁ virāgaḥ syāt
tvayā kevalinā mṛṣā
manyase yady upaśamaṁ
sneha-pāśa-nikṛntanam

Synonyma

na — ne; ittham — takto; puṁsām — osob; virāgaḥ — odříkání; syāt — je možné; tvayā — tebou; kevalinā mṛṣā — vlastnící poznání jen navenek; manyase — myslíš si; yadi — když; upaśamam — zřeknutí se hmotného požitku; sneha-pāśa — pouta náklonnosti; nikṛntanam — přetnout.

Překlad

Prajāpati Dakṣa pokračoval: Jestliže si myslíš, že v člověku stačí probudit smysl pro odříkání a tím se odpoutá od hmotného světa, musím říci, že dokud není probuzeno úplné poznání, nikdo nemůže dosáhnout odpoutanosti tím, že si pouze vymění oděv, jako jsi to učinil ty.

Význam

Prajāpati Dakṣa měl pravdu v tom, že výměnou oděvu se nikdo od tohoto hmotného světa neodpoutá. Sannyāsīni v Kali-yuze, kteří se převléknou z bílých šatů do šafránových a potom si myslí, že si mohou dělat co chtějí, jsou odpornější než materialističtí gṛhasthové. Nic takového se nikde nedoporučuje. Prajāpati Dakṣa oprávněně poukázal na tento nedostatek, ale nevěděl, že Nārada Muni probudil v Haryaśvech a Savalāśvech smysl pro odříkání prostřednictvím úplného poznání. Takové osvícené odříkání je zapotřebí. Člověk má přijímat stav odříkání s úplným poznáním (jñāna-vairāgya), neboť ten, kdo se zřekne hmotného světa tímto způsobem, může dosáhnout dokonalosti života. Do tohoto vznešeného stádia lze dospět velice snadno, což podporují výroky Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.7):

vāsudeve bhagavati
bhakti-yogaḥ prayojitaḥ
janayaty āśu vairāgyaṁ
jñānaṁ ca yad ahaitukam

“Oddanou službou Osobnosti Božství, Śrī Kṛṣṇovi, lze okamžitě získat bezpříčinné poznání a odpoutanost od světa.” Pokud se někdo se vší vážností zaměstná oddanou službou Pánu Vāsudevovi, jñāna a vairāgya se u něho automaticky projeví. O tom není pochyb. Dakṣovo obvinění, že Nārada ve skutečnosti nepovznesl jeho syny na úroveň poznání, se nezakládalo na pravdě. Všichni synové Prajāpatiho Dakṣi byli nejprve pozdviženi na úroveň jñāny, a potom se automaticky zřekli tohoto světa. Souhrnně řečeno, bez probuzení poznání není odříkání možné, neboť bez vznešeného poznání se nikdo nedokáže vzdát připoutanosti k hmotnému požitku.

6.5.41

Verš

nānubhūya na jānāti
pumān viṣaya-tīkṣṇatām
nirvidyate svayaṁ tasmān
na tathā bhinna-dhīḥ paraiḥ

Synonyma

na — ne; anubhūya — prožívající; na — ne; jānāti — zná; pumān — osoba; viṣaya-tīkṣṇatām — ostrá bolest hmotného požitku; nirvidyate — odpoutá; svayam — sebe; tasmāt — od toho; na tathā — ne jako ten; bhinna-dhīḥ — jehož inteligence je změněna; paraiḥ — druhými.

Překlad

Hmotný požitek je nesporně příčinou všeho neštěstí, ale člověk se ho nedokáže vzdát, dokud osobně nezakusí, kolik utrpení přináší. Má se mu proto dovolit, aby rozvíjel poznání a zároveň se dále věnoval takzvanému hmotnému požitku, a tak zakusil strastiplnost tohoto iluzorního hmotného štěstí. Poté, bez pomoci druhých, přijde na to, že hmotný požitek je nechutný. Ti, jejichž mysl změnili druzí, nedospějí na takovou úroveň odříkání jako ti, kdo mají osobní zkušenost.

Význam

Je řečeno, že dokud žena neotěhotní, nemůže pochopit utrpení porodu. Bandhyā ki bujhibe prasava-vedanā. Slovo bandhyā znamená “neplodná žena”. Taková žena nemůže rodit; jak by potom mohla chápat porodní bolesti? Podle filozofie Prajāpatiho Dakṣi musí žena nejprve otěhotnět a pak zakusit bolesti porodu. Potom — je-li inteligentní — již nebude chtít být znovu těhotná. To však ve skutečnosti není pravda. Sexuální požitek je tak silný, že žena otěhotní a trpí při porodu, ale pak bez ohledu na svou zkušenost otěhotní znovu. Podle Dakṣovy filozofie se má člověk zaplést do hmotného požitku a poté, co zakusí neštěstí, které z něho plyne, se ho automaticky zříci. Hmotná příroda je však tak mocná, že člověk nezanechá svých pokusů užívat si, přestože trpí na každém kroku (tṛpyanti neha kṛpaṇā bahu-duḥkha-bhājaḥ). Za těchto okolností platí, že dokud člověk nezíská společnost oddaného, jako je Nārada Muni nebo jeho služebník v učednické posloupnosti, spící smysl pro odříkání se v něm nemůže probudit. Není pravda, že v důsledku utrpení, které přináší hmotný požitek, člověk automaticky vyvine odpoutanost. K tomu potřebuje požehnání oddaného, jako je Nārada Muni; pak se může zříci své připoutanosti k hmotnému světu. Mladí chlapci a děvčata v hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se vzdávají sklonů k hmotnému požitku nikoliv na základě své zkušenosti, ale díky milosti Pána Śrī Caitanyi Mahāprabhua a Jeho služebníků.

6.5.42

Verš

yan nas tvaṁ karma-sandhānāṁ
sādhūnāṁ gṛhamedhinām
kṛtavān asi durmarṣaṁ
vipriyaṁ tava marṣitam

Synonyma

yat — kterou; naḥ — nám; tvam — ty; karma-sandhānām — kteří striktně následujeme cestu vykonávání plodonosných obřadů podle védských pokynů; sādhūnām — kteří jsme čestní (protože čestným způsobem usilujeme o dosažení vysoké společenské úrovně a tělesného pohodlí); gṛha-medhinām — i když žijeme s manželkou a dětmi; kṛtavān asi — učinil jsi; durmarṣam — nesnesitelné; vipriyam — zlo; tava — tvoje; marṣitam — odpuštěné.

Překlad

I když žiji v domácnosti s manželkou a dětmi, čestně následuji védské pokyny pro vykonávání plodonosných činností, abych si užíval života bez hříšných reakcí. Konám yajñi všeho druhu, včetně deva-yajñi, ṛṣi-yajñi, pitṛ-yajñi a nṛ-yajñi. Jelikož se tyto yajñi nazývají vratāḥ (sliby), jsem známý jako gṛhavrata. Ty jsi však ve mně vyvolal velkou nelibost, když jsi bez jakéhokoliv důvodu svedl mé syny na cestu odříkání. To lze tolerovat jen jednou.

Význam

Prajāpati Dakṣa chtěl dokázat, že byl velice tolerantní, když nic neřekl, přestože Nārada Muni bez jakéhokoliv důvodu přiměl jeho deset tisíc nevinných synů přijmout cestu odříkání. Hospodáři jsou někdy obviňováni, že jsou gṛhamedhī, což je označení pro ty, kdo se spokojí s rodinným životem bez duchovního pokroku. Gṛhasthové jsou však jiní, neboť dychtí po duchovním pokroku, přestože žijí v domácnosti s manželkami a dětmi. Prajāpati Dakṣa chtěl dokázat, že byl k Nāradovi Munimu velkodušný, a zdůrazňoval, že nic nepodnikl, když Nārada svedl jeho starší syny; byl laskavý a tolerantní. Zarmoutilo ho však, když Nārada svedl jeho syny podruhé. Chtěl proto dokázat, že Nārada Muni ve skutečnosti není žádný sādhu, i když se tak obléká, a že on sám je větší sādhu, přestože je hospodář.

6.5.43

Verš

tantu-kṛntana yan nas tvam
abhadram acaraḥ punaḥ
tasmāl lokeṣu te mūḍha
na bhaved bhramataḥ padam

Synonyma

tantu-kṛntana — ó ty kazisvěte, který jsi ode mě nemilosrdně oddělil mé syny; yat — kterou; naḥ — nám; tvam — ty; abhadram — nepříznivou věc; acaraḥ — učinil; punaḥ — znovu; tasmāt — proto; lokeṣu — po všech planetárních soustavách ve vesmíru; te — tebe; mūḍha — ó ty nevychovaný darebáku; na — ne; bhavet — může být; bhramataḥ — který putuješ; padam — sídlo.

Překlad

Již jednou jsi mě připravil o syny, a nyní jsi mi udělal tutéž nepříznivou věc znovu. Jsi proto darebák, který neví, jak se chovat k ostatním. Můžeš cestovat po celém vesmíru, ale proklínám tě, abys neměl nikde žádný domov.

Význam

Prajāpati Dakṣa byl gṛhamedhī, který chtěl zůstat ve stavu hospodáře, a proto si myslel, že když Nārada Muni nebude moci zůstat na jednom místě, ale bude muset cestovat po celém světě, bude to pro něho velký trest. Takový trest je však pro kazatele ve skutečnosti požehnáním. Kazatel je známý jako parivrājakācārya — ācārya neboli učitel, který neustále cestuje ve prospěch lidské společnosti. Prajāpati Dakṣa proklel Nāradu Muniho slovy, že i když může cestovat po celém vesmíru, nikdy nebude moci zůstat na jednom místě. V učednické posloupnosti pocházející od Nārady Muniho jsem byl proklet i já. I když mám mnoho středisek, která by mi mohla být vhodným sídlem, nikde nemohu zůstat, protože mě prokleli rodiče mých mladých žáků. Od okamžiku založení hnutí pro vědomí Kṛṣṇy cestuji každý rok dvakrát až třikrát kolem celého světa, a přestože mě všude, kam přijedu, čeká pohodlné ubytování, nikde nemohu zůstat déle než tři dny nebo týden. Proti této kletbě rodičů mých žáků nic nenamítám, ale nyní je nutné, abych zůstal na jednom místě kvůli dokončení jiného úkolu — tohoto překladu Śrīmad-Bhāgavatamu. Kdyby se moji mladí žáci — zvláště ti, kteří přijali sannyās — ujali mise cestovat po celém světě, mohl bych přenést rodičovskou kletbu na tyto mladé kazatele. Pak bych se mohl pohodlně usadit na jednom místě a pracovat na překladu.

6.5.44

Verš

śrī-śuka uvāca
pratijagrāha tad bāḍhaṁ
nāradaḥ sādhu-sammataḥ
etāvān sādhu-vādo hi
titikṣeteśvaraḥ svayam

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; pratijagrāha — přijal; tat — to; bāḍham — staň se; nāradaḥ — Nārada Muni; sādhu-sammataḥ — který je uznávaným sādhuem; etāvān — tolik; sādhu-vādaḥ — což je příhodné pro světce; hi — vskutku; titikṣeta — může tolerovat; īśvaraḥ — ačkoliv byl schopen Prajāpatiho Dakṣu proklít; svayam — sám.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi, Nārada Muni je uznávaný světec, a proto když ho Prajāpati Dakṣa proklel, odpověděl: tad bāḍham — “Ano, to, co jsi řekl, je dobré. Přijímám tuto kletbu.” Mohl Dakṣovo prokletí opětovat, ale jelikož je to snášenlivý a milostivý sādhu, nic nepodnikl.

Význam

Śrīmad-Bhāgavatam (3.25.21) uvádí:

titikṣavaḥ kāruṇikāḥ
suhṛdaḥ sarva-dehinām
ajāta-śatravaḥ śāntāḥ
sādhavaḥ sādhu-bhūṣaṇāḥ

“Sādhu je tolerantní, milostivý a přátelský ke všem živým bytostem. Nemá nepřátel, je mírumilovný, řídí se pokyny písem a všechny jeho vlastnosti jsou vznešené.” Jelikož je Nārada Muni nejvznešenější ze sādhuů (oddaných), kletbu Prajāpatiho Dakṣi tiše toleroval, neboť ho chtěl osvobodit. Śrī Caitanya Mahāprabhu učil tento princip všechny Své oddané:

tṛṇād api sunīcena
taror api sahiṣṇunā
amāninā mānadena
kīrtanīyaḥ sadā hariḥ

“Člověk by měl zpívat svaté jméno Pána s pokornou myslí a považovat se za nižšího než tráva na ulici. Má být snášenlivější než strom, bez jediné stopy falešné ctižádosti a připravený vzdávat úctu druhým. V takovém stavu mysli může zpívat svaté jméno Pána neustále.” Podle příkazů Śrī Caitanyi Mahāprabhua má být ten, kdo káže slávu Pána po celém světě nebo po celém vesmíru, pokornější než tráva a tolerantnější než strom, protože kazatel nemůže žít bezstarostným životem. Musí naopak čelit mnoha překážkám. Nejen že je občas proklet, ale někdy také utrpí ublížení na těle. Když šel například Nityānanda Prabhu kázat vědomí Kṛṣṇy dvěma zlotřilým bratrům Jagāiovi a Mādhāiovi, poranili Ho tak, že Mu krvácela hlava, ale On je přesto tolerantně osvobodil, a tito dva darebáci se stali dokonalými vaiṣṇavy. To je povinnost kazatele. Pán Ježíš Kristus toleroval dokonce i ukřižování. Kletba proti Nāradovi proto nebyla příliš udivující, a on ji toleroval.

Někdo se nyní může zeptat, proč Nārada Muni zůstal v Dakṣově přítomnosti a toleroval všechna jeho obvinění a prokletí. Bylo to za účelem Dakṣova vysvobození? Odpověď zní: ano. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura říká, že po Dakṣově urážce měl Nārada Muni okamžitě odejít, ale on záměrně zůstal, aby vyslechl všechna silná slova Dakṣi, který se tak mohl zbavit svého hněvu. Prajāpati Dakṣa nebyl obyčejný člověk; nahromadil výsledky mnoha zbožných činností. Nārada Muni proto očekával, že vyslovení kletby Dakṣu uspokojí a zbaví hněvu; že potom bude litovat svého nevhodného chování, a tak dostane příležitost stát se vaiṣṇavou a být osvobozen. Když Jagāi a Mādhāi napadli Pána Nityānandu, Pán zůstal tolerantně stát, a oba bratři proto padli k Jeho lotosovým nohám a káli se. Díky tomu se později stali dokonalými vaiṣṇavy.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k páté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Prajāpati Dakṣa proklíná Nāradu Muniho”.

KAPITOLA ŠESTÁ

Potomstvo Dakṣových dcer

6.6.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tataḥ prācetaso ’siknyām
anunītaḥ svayambhuvā
ṣaṣṭiṁ sañjanayām āsa
duhitṝḥ pitṛ-vatsalāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; tataḥ — po této události; prācetasaḥ — Dakṣa; asiknyām — v lůně manželky Asiknī; anunītaḥ — upokojený; svayambhuvā — Pánem Brahmou; ṣaṣṭim — šedesát; sañjanayām āsa — zplodil; duhitṝḥ — dcer; pitṛ-vatsalāḥ — které měly svého otce velice rády.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Můj milý králi, poté zplodil Prajāpati Dakṣa, který je známý jako Prācetasa, na žádost Pána Brahmy v lůně své manželky Asiknī šedesát dcer. Všechny měly svého otce velice rády.

Význam

Dakṣa po událostech, které mu přinesly ztrátu mnoha synů, litoval svého nedorozumění s Nāradou Munim. Tehdy ho navštívil Pán Brahmā a dal mu pokyn, aby znovu plodil děti. Tentokrát si Dakṣa dával dobrý pozor, aby namísto chlapců zplodil dívky, aby je Nārada Muni nezneklidňoval pobídkami k přijetí stavu odříkání. Ženy nejsou pro tento životní stav určeny; mají být věrné svým ušlechtilým manželům, neboť je-li manžel způsobilý k osvobození, bude jeho žena osvobozena s ním. Śāstry uvádějí, že manželka sdílí výsledky zbožných činností svého manžela. Žena tedy má být velmi cudná a věrná svému muži. Pak bude sdílet veškerý prospěch, který manžel získá, aniž by se o to musela nezávisle snažit.

6.6.2

Verš

daśa dharmāya kāyādād
dvi-ṣaṭ tri-ṇava cendave
bhūtāṅgiraḥ-kṛśāśvebhyo
dve dve tārkṣyāya cāparāḥ

Synonyma

daśa — deset; dharmāya — králi Dharmovi, Yamarājovi; kāya — Kaśyapovi; adāt — dal; dvi-ṣaṭ — dvakrát šest a jednu (třináct); tri-nava — třikrát devět (dvacet sedm); ca — také; indave — bohu Měsíce; bhūta-aṅgiraḥ-kṛśāśvebhyaḥ — Bhūtovi, Aṅgirovi a Kṛśāśvovi; dve dve — po dvou; tārkṣyāya — znovu Kaśyapovi; ca — a; aparāḥ — zbývající.

Překlad

Deset dcer daroval Dharmarājovi (Yamarājovi), třináct Kaśyapovi (nejprve dvanáct a pak ještě jednu), dvacet sedm bohu Měsíce a po dvou Aṅgirovi, Kṛśāśvovi a Bhūtovi. Zbývající čtyři dcery dal znovu Kaśyapovi. (Kaśyapa tedy obdržel celkem sedmnáct dcer.)

6.6.3

Verš

nāmadheyāny amūṣāṁ tvaṁ
sāpatyānāṁ ca me śṛṇu
yāsāṁ prasūti-prasavair
lokā āpūritās trayaḥ

Synonyma

nāmadheyāni — různá jména; amūṣām — jejich; tvam — ty; sa-apatyānām — s jejich potomstvem; ca — a; me — ode mě; śṛṇu — prosím vyslechni; yāsām — jimiž všemi; prasūti-prasavaiḥ — tolika dětmi a potomky; lokāḥ — světy; āpūritāḥ — osídlené; trayaḥ — tři (vyšší, střední a nižší světy).

Překlad

Nyní si ode mě prosím vyslechni jména těchto dcer a jejich potomků, kteří zaplnili všechny tři světy.

6.6.4

Verš

bhānur lambā kakud yāmir
viśvā sādhyā marutvatī
vasur muhūrtā saṅkalpā
dharma-patnyaḥ sutāñ śṛṇu

Synonyma

bhānuḥ — Bhānu; lambā — Lambā; kakut — Kakud; yāmiḥ — Yāmi; viśvā — Viśvā; sādhyā — Sādhyā; marutvatī — Marutvatī; vasuḥ — Vasu; muhūrtā — Muhūrtā; saṅkalpā — Saṅkalpā; dharma-patnyaḥ — manželky Yamarāje; sutān — jejich synové; śṛṇu — nyní slyš o.

Překlad

Deset dcer, které byly dány Yamarājovi, se jmenovalo Bhānu, Lambā, Kakud, Yāmi, Viśvā, Sādhyā, Marutvatī, Vasu, Muhūrtā a Saṅkalpā. Nyní slyš jména jejich synů.

6.6.5

Verš

bhānos tu deva-ṛṣabha
indrasenas tato nṛpa
vidyota āsīl lambāyās
tataś ca stanayitnavaḥ

Synonyma

bhānoḥ — z lůna Bhānu; tu — ovšem; deva-ṛṣabhaḥ — Deva-ṛṣabha; indrasenaḥ — Indrasena; tataḥ — od něho (Deva-ṛṣabhy); nṛpa — ó králi; vidyotaḥ — Vidyota; āsīt — přišel na svět; lambāyāḥ — z lůna Lamby; tataḥ — od něho; ca — a; stanayitnavaḥ — všechny mraky.

Překlad

Ó králi, Bhānu porodila syna jménem Deva-ṛṣabha, který měl syna Indrasenu. Z lůna Lamby se narodil syn Vidyota, jenž stvořil všechny mraky.

6.6.6

Verš

kakudaḥ saṅkaṭas tasya
kīkaṭas tanayo yataḥ
bhuvo durgāṇi yāmeyaḥ
svargo nandis tato ’bhavat

Synonyma

kakudaḥ — z lůna Kakud; saṅkaṭaḥ — Saṅkaṭa; tasya — od něho; kīkaṭaḥ — Kīkaṭa; tanayaḥ — syn; yataḥ — z něhož; bhuvaḥ — Země; durgāṇi — mnoho polobohů, ochránců tohoto vesmíru (který se nazývá Durgā); yāmeyaḥ — Yāmi; svargaḥ — Svarga; nandiḥ — Nandi; tataḥ — jemu (Svargovi); abhavat — narodil se.

Překlad

Kakud porodila syna Saṅkaṭu, jehož syn se jmenoval Kīkaṭa. Z Kīkaṭy vzešli polobozi zvaní Durga. Yāmi měla syna jménem Svarga, jehož syn se jmenoval Nandi.

6.6.7

Verš

viśve-devās tu viśvāyā
aprajāṁs tān pracakṣate
sādhyo-gaṇaś ca sādhyāyā
arthasiddhis tu tat-sutaḥ

Synonyma

viśve-devāḥ — polobozi zvaní Viśvadevové; tu — ale; viśvāyāḥ — z lůna Viśvy; aprajān — bez synů; tān — je; pracakṣate — je řečeno; sādhyaḥ-gaṇaḥ — polobozi zvaní Sādhyové; ca — a; sādhyāyāḥ — z lůna Sādhyi; arthasiddhiḥ — Arthasiddhi; tu — ale; tat-sutaḥ — syn Sādhyů.

Překlad

Syny Viśvy byli Viśvadevové, kteří zůstali bez potomků. Z lůna Sādhyi se narodili Sādhyové, jež měli syna jménem Arthasiddhi.

6.6.8

Verš

marutvāṁś ca jayantaś ca
marutvatyā babhūvatuḥ
jayanto vāsudevāṁśa
upendra iti yaṁ viduḥ

Synonyma

marutvān — Marutvān; ca — také; jayantaḥ — Jayanta; ca — a; marutvatyāḥ — z lůna Marutvatī; babhūvatuḥ — narodili se; jayantaḥ — Jayanta; vāsudeva-aṁśaḥ — expanze Vāsudeva; upendraḥ — Upendra; iti — takto; yam — Jehož; viduḥ — znají.

Překlad

Dvěma syny, kteří se narodili z lůna Marutvatī, byli Marutvān a Jayanta. Jayanta, Jenž je expanzí Pána Vāsudeva, je známý jako Upendra.

6.6.9

Verš

mauhūrtikā deva-gaṇā
muhūrtāyāś ca jajñire
ye vai phalaṁ prayacchanti
bhūtānāṁ sva-sva-kālajam

Synonyma

mauhūrtikāḥ — Mauhūrtikové; deva-gaṇāḥ — polobozi; muhūrtāyāḥ — z lůna Muhūrty; ca — a; jajñire — narodili se; ye — ti všichni; vai — vskutku; phalam — výsledek; prayacchanti — dávají; bhūtānām — živých bytostí; sva-sva — jejich; kāla-jam — vzniklý v čase.

Překlad

Polobozi zvaní Mauhūrtikové se narodili z lůna Muhūrty. Každý z nich vládne určité denní době a udílí živým bytostem výsledky činností, které během této doby vykonali.

6.6.10-11

Verš

saṅkalpāyās tu saṅkalpaḥ
kāmaḥ saṅkalpajaḥ smṛtaḥ
vasavo ’ṣṭau vasoḥ putrās
teṣāṁ nāmāni me śṛṇu

droṇaḥ prāṇo dhruvo ’rko ’gnir
doṣo vāstur vibhāvasuḥ
droṇasyābhimateḥ patnyā
harṣa-śoka-bhayādayaḥ

Synonyma

saṅkalpāyāḥ — z lůna Saṅkalpy; tu — ale; saṅkalpaḥ — Saṅkalpa; kāmaḥ — Kāma; saṅkalpa-jaḥ — syn Saṅkalpy; smṛtaḥ — známý; vasavaḥ aṣṭau — osm Vasuů; vasoḥ — Vasua; putrāḥ — synové; teṣām — jejich; nāmāni — jména; me — ode mě; śṛṇu — slyš; droṇaḥ — Droṇa; prāṇaḥ — Prāṇa; dhruvaḥ — Dhruva; arkaḥ — Arka; agniḥ — Agni; doṣaḥ — Doṣa; vāstuḥ — Vāstu; vibhāvasuḥ — Vibhāvasu; droṇasya — Droṇy; abhimateḥ — z lůna Abhimati; patnyāḥ — manželky; harṣa-śoka-bhaya-ādayaḥ — synové Harṣa, Śoka, Bhaya a další.

Překlad

Syn Saṅkalpy byl známý jako Saṅkalpa a jeho potomkem byl chtíč. Syny Vasua bylo osm Vasuů. Vyslechni si ode mě jejich jména: Droṇa, Prāṇa, Dhruva, Arka, Agni, Doṣa, Vāstu a Vibhāvasu. Z lůna Abhimati, manželky Vasua jménem Droṇa, přišli na svět synové Harṣa, Śoka, Bhaya a další.

6.6.12

Verš

prāṇasyorjasvatī bhāryā
saha āyuḥ purojavaḥ
dhruvasya bhāryā dharaṇir
asūta vividhāḥ puraḥ

Synonyma

prāṇasya — Prāṇy; ūrjasvatī — Ūrjasvatī; bhāryā — manželka; sahaḥ — Saha; āyuḥ — Āyus; purojavaḥ — Purojava; dhruvasya — Dhruvy; bhāryā — manželka; dharaṇiḥ — Dharaṇi; asūta — porodila; vividhāḥ — různá; puraḥ — města.

Překlad

Ūrjasvatī, manželce Prāṇy, se narodili tři synové: Saha, Āyus a Purojava. Manželka Dhruvy se jmenovala Dharaṇi, a z jejího lůna se zrodila různá města.

6.6.13

Verš

arkasya vāsanā bhāryā
putrās tarṣādayaḥ smṛtāḥ
agner bhāryā vasor dhārā
putrā draviṇakādayaḥ

Synonyma

arkasya — Arky; vāsanā — Vāsanā; bhāryā — manželka; putrāḥ — synové; tarṣa-ādayaḥ — jménem Tarṣa a tak dále; smṛtāḥ — oslavovaní; agneḥ — Agniho; bhāryā — manželka; vasoḥ — Vasu; dhārā — Dhārā; putrāḥ — synové; draviṇaka-ādayaḥ — známí jako Draviṇaka a tak dále.

Překlad

Z lůna Vāsany, jež byla manželkou Arky, přišlo na svět mnoho synů v čele s Tarṣou. Dhārā, manželka Vasua jménem Agni, porodila mnohé syny počínaje Draviṇakou.

6.6.14

Verš

skandaś ca kṛttikā-putro
ye viśākhādayas tataḥ
doṣasya śarvarī-putraḥ
śiśumāro hareḥ kalā

Synonyma

skandaḥ — Skanda; ca — rovněž; kṛttikā-putraḥ — syn Kṛttiky; ye — ti všichni; viśākha-ādayaḥ — v čele s Viśākhou; tataḥ — od něho (Skandy); doṣasya — Doṣi; śarvarī-putraḥ — syn jeho manželky Śarvarī; śiśumāraḥ — Śiśumāra; hareḥ kalā — expanze Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Z lůna Kṛttiky, další ženy Agniho, přišel na svět Skanda (Kārttikeya), a v čele jeho synů stál Viśākha. Z lůna Śarvarī, manželky Vasua jménem Doṣa, se narodil Śiśumāra, který byl expanzí Nejvyšší Osobnosti Božství.

6.6.15

Verš

vāstor āṅgirasī-putro
viśvakarmākṛtī-patiḥ
tato manuś cākṣuṣo ’bhūd
viśve sādhyā manoḥ sutāḥ

Synonyma

vāstoḥ — Vāstua; āṅgirasī — jeho manželky Āṅgirasī; putraḥ — syn; viśvakarmā — Viśvakarmā; ākṛtī-patiḥ — manžel Ākṛtī; tataḥ — jim; manuḥ cākṣuṣaḥ — Manu jménem Cākṣuṣa; abhūt — narodil se; viśve — Viśvadevové; sādhyāḥ — Sādhyové; manoḥ — Manua; sutāḥ — synové.

Překlad

Z lůna Āṅgirasī, manželky Vasua jménem Vāstu, se narodil velký architekt Viśvakarmā. Ten se stal manželem Ākṛtī, jež porodila Manua jménem Cākṣuṣa. Manuovi synové byli známí jako Viśvadevové a Sādhyové.

6.6.16

Verš

vibhāvasor asūtoṣā
vyuṣṭaṁ rociṣam ātapam
pañcayāmo ’tha bhūtāni
yena jāgrati karmasu

Synonyma

vibhāvasoḥ — Vibhāvasua; asūta — porodila; ūṣā — jménem Ūṣā; vyuṣṭam — Vyuṣṭu; rociṣam — Rociṣu; ātapam — Ātapu; pañcayāmaḥ — Pañcayāma; atha — poté; bhūtāni — živé bytosti; yena — jímž; jāgrati — jsou probuzené; karmasu — k hmotným činnostem.

Překlad

Ūṣā, manželka Vibhāvasua, porodila tři syny — Vyuṣṭu, Rociṣu a Ātapu. Ātapa se stal otcem Pañcayāmy, bílého dne, který probouzí všechny živé bytosti k hmotným činnostem.

6.6.17-18

Verš

sarūpāsūta bhūtasya
bhāryā rudrāṁś ca koṭiśaḥ
raivato ’jo bhavo bhīmo
vāma ugro vṛṣākapiḥ

ajaikapād ahirbradhno
bahurūpo mahān iti
rudrasya pārṣadāś cānye
ghorāḥ preta-vināyakāḥ

Synonyma

sarūpā — Sarūpā; asūta — porodila; bhūtasya — Bhūty; bhāryā — manželka; rudrān — Rudry; ca — a; koṭiśaḥ — deset miliónů; raivataḥ — Raivata; ajaḥ — Aja; bhavaḥ — Bhava; bhīmaḥ — Bhīma; vāmaḥ — Vāma; ugraḥ — Ugra; vṛṣākapiḥ — Vṛṣākapi; ajaikapāt — Ajaikapāt; ahirbradhnaḥ — Ahirbradhna; bahurūpaḥ — Bahurūpa; mahān — Mahān; iti — takto; rudrasya — těchto Rudrů; pārṣadāḥ — jejich společníci; ca — a; anye — jiní; ghorāḥ — hrůzostrašní; preta — duchové; vināyakāḥ — a šotci.

Překlad

Sarūpā, manželka Bhūty, porodila deset miliónů Rudrů, z nichž jedenácti hlavními byli Raivata, Aja, Bhava, Bhīma, Vāma, Ugra, Vṛṣākapi, Ajaikapāt, Ahirbradhna, Bahurūpa a Mahān. Jejich společníci, duchové a šotci, kteří nahánějí hrůzu, se narodili Bhūtově druhé manželce.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura uvádí ve svém komentáři, že Bhūta měl dvě ženy. Jedna z nich, Sarūpā, porodila jedenáct Rudrů a druhá zplodila jejich společníky, jimiž jsou duchové a šotci.

6.6.19

Verš

prajāpater aṅgirasaḥ
svadhā patnī pitṝn atha
atharvāṅgirasaṁ vedaṁ
putratve cākarot satī

Synonyma

prajāpateḥ aṅgirasaḥ — dalšího Prajāpatiho, známého jako Aṅgirā; svadhā — Svadhā; patnī — jeho manželka; pitṝn — Pity; atha — poté; atharva-āṅgirasam — Atharvāṅgirasu; vedam — zosobněnou Vedu; putratve — za syna; ca — a; akarot — přijala; satī — Satī.

Překlad

Prajāpati Aṅgirā měl dvě ženy, které se jmenovaly Svadhā a Satī. Svadhā přijala za své syny všechny Pity a Satī přijala za syna Atharvāṅgirasu Vedu.

6.6.20

Verš

kṛśāśvo ’rciṣi bhāryāyāṁ
dhūmaketum ajījanat
dhiṣaṇāyāṁ vedaśiro
devalaṁ vayunaṁ manum

Synonyma

kṛśāśvaḥ — Kṛśāśva; arciṣi — Arcis; bhāryāyām — se svou manželkou; dhūmaketum — Dhūmaketua; ajījanat — zplodil; dhiṣaṇāyām — s manželkou Dhiṣaṇou; vedaśiraḥ — Vedaśirā; devalam — Devalu; vayunam — Vayunu; manum — Manua.

Překlad

Kṛśāśva měl dvě manželky, jež se jmenovaly Arcis a Dhiṣaṇā. S Arcis zplodil Dhūmaketua a s Dhiṣaṇou zplodil čtyři syny, kteří dostali jména Vedaśirā, Devala, Vayuna a Manu.

6.6.21-22

Verš

tārkṣyasya vinatā kadrūḥ
pataṅgī yāminīti ca
pataṅgy asūta patagān
yāminī śalabhān atha

suparṇāsūta garuḍaṁ
sākṣād yajñeśa-vāhanam
sūrya-sūtam anūruṁ ca
kadrūr nāgān anekaśaḥ

Synonyma

tārkṣyasya — Kaśyapy, jehož další jméno je Tārkṣya; vinatā — Vinatā; kadrūḥ — Kadrū; pataṅgī — Pataṅgī; yāminī — Yāminī; iti — takto; ca — a; pataṅgī — Pataṅgī; asūta — porodila; patagān — různé druhy ptáků; yāminī — Yāminī; śalabhān — (porodila) kobylky; atha — poté; suparṇā — manželka jménem Vinatā; asūta — porodila; garuḍam — slavného ptáka jménem Garuḍa; sākṣāt — přímo; yajñeśa-vāhanam — který nosí Nejvyšší Osobnost Božství, Viṣṇua; sūrya-sūtam — vozataje boha Slunce; anūrum — Anūrua; ca — a; kadrūḥ — Kadrū; nāgān — hady; anekaśaḥ — rozmanité.

Překlad

Kaśyapa, jehož další jméno je Tārkṣya, měl čtyři ženy — Vinatu (Suparṇu), Kadrū, Pataṅgī a Yāminī. Pataṅgī porodila mnoho druhů ptáků a Yāminī zplodila kobylky. Vinatā (Suparṇā) porodila Garuḍu, který nosí Pána Viṣṇua, a také Anūrua neboli Aruṇu, vozataje boha Slunce. Kadrū porodila různé druhy hadů.

6.6.23

Verš

kṛttikādīni nakṣatrāṇ-
īndoḥ patnyas tu bhārata
dakṣa-śāpāt so ’napatyas
tāsu yakṣma-grahārditaḥ

Synonyma

kṛttikā-ādīni — Kṛttikā a další; nakṣatrāṇi — souhvězdí; indoḥ — boha Měsíce; patnyaḥ — manželky; tu — ale; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Bharatovy dynastie; dakṣa-śāpāt — kvůli prokletí od Dakṣi; saḥ — bůh Měsíce; anapatyaḥ — bez dětí; tāsu — s tolika manželkami; yakṣma-graha-arditaḥ — sužovaný nemocí, která způsobuje postupné zničení.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z Bhāratovců, všechna souhvězdí zvaná Kṛttikā byla manželkami boha Měsíce. Jelikož ho však Prajāpati Dakṣa proklel, aby trpěl nemocí, která způsobuje postupné zničení, bůh Měsíce nemohl mít s žádnou ze svých žen děti.

Význam

Jelikož byl bůh Měsíce velice připoutaný k Rohiṇī, zanedbával všechny ostatní manželky. Když tedy Prajāpati Dakṣa viděl zármutek těchto dcer, rozhněval se a proklel ho.

6.6.24-26

Verš

punaḥ prasādya taṁ somaḥ
kalā lebhe kṣaye ditāḥ
śṛṇu nāmāni lokānāṁ
mātṝṇāṁ śaṅkarāṇi ca

atha kaśyapa-patnīnāṁ
yat-prasūtam idaṁ jagat
aditir ditir danuḥ kāṣṭhā
ariṣṭā surasā ilā

muniḥ krodhavaśā tāmrā
surabhiḥ saramā timiḥ
timer yādo-gaṇā āsan
śvāpadāḥ saramā-sutāḥ

Synonyma

punaḥ — znovu; prasādya — upokojil; tam — jeho (Prajāpatiho Dakṣu); somaḥ — bůh Měsíce; kalāḥ — díl světla; lebhe — získal; kṣaye — v postupném zničení (během temných čtrnácti dnů); ditāḥ — odňaté; śṛṇu — prosím vyslechni; nāmāni — všechna jména; lokānām — planet; mātṝṇām — matek; śaṅkarāṇi — příjemná; ca — také; atha — nyní; kaśyapa-patnīnām — manželek Kaśyapy; yat-prasūtam — jimž se narodily; idam — tento; jagat — celý vesmír; aditiḥ — Aditi; ditiḥ — Diti; danuḥ — Danu; kāṣṭhā — Kāṣṭhā; ariṣṭā — Ariṣṭā; surasā — Surasā; ilā — Ilā; muniḥ — Muni; krodhavaśā — Krodhavaśā; tāmrā — Tāmrā; surabhiḥ — Surabhi; saramā — Saramā; timiḥ — Timi; timeḥ — z lůna Timi; yādaḥ-gaṇāḥ — vodní živočichové; āsan — narodili se; śvāpadāḥ — dravá zvířata, jako jsou lvi a tygři; saramā-sutāḥ — děti Saramy.

Překlad

Poté král Měsíce upokojil Prajāpatiho Dakṣu zdvořilými slovy, a získal tak zpět své díly světla, které během nemoci ztratil. Přesto však nemohl plodit děti. Měsíc během temných čtrnácti dnů ztrácí svůj svit a během světlých čtrnácti dnů ho opět projeví. Ó králi Parīkṣite, nyní si ode mě prosím vyslechni jména Kaśyapových žen, z jejichž lůn pochází obyvatelstvo celého vesmíru. Tyto ženy jsou matkami téměř všech živých bytostí ve vesmíru a jejich jména je velice příznivé slyšet. Jsou to Aditi, Diti, Danu, Kāṣṭhā, Ariṣṭā, Surasā, Ilā, Muni, Krodhavaśā, Tāmrā, Surabhi, Saramā a Timi. Z lůna Timi se narodili všichni vodní živočichové a z lůna Saramy dravá zvířata, jako jsou tygři a lvi.

6.6.27

Verš

surabher mahiṣā gāvo
ye cānye dviśaphā nṛpa
tāmrāyāḥ śyena-gṛdhrādyā
muner apsarasāṁ gaṇāḥ

Synonyma

surabheḥ — z lůna Surabhi; mahiṣāḥ — buvoli; gāvaḥ — krávy; ye — kdo; ca — také; anye — jiná; dvi-śaphāḥ — s rozdělenými kopyty; nṛpa — ó králi; tāmrāyāḥ — z lůna Tāmry; śyena — orli; gṛdhra-ādyāḥ — supi a tak dále; muneḥ — z lůna Muni; apsarasām — andělů; gaṇāḥ — skupiny.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, z lůna Surabhi se narodil buvol, kráva a jiní sudokopytníci, z lůna Tāmry přišli na svět orli, supi a další velcí draví ptáci a z lůna Muni se narodili andělé.

6.6.28

Verš

dandaśūkādayaḥ sarpā
rājan krodhavaśātmajāḥ
ilāyā bhūruhāḥ sarve
yātudhānāś ca saurasāḥ

Synonyma

dandaśūka-ādayaḥ — hadi dandaśūka a další; sarpāḥ — plazi; rājan — ó králi; krodhavaśā-ātma-jāḥ — narození Krodhavaśe; ilāyāḥ — z lůna Ily; bhūruhāḥ — popínavé rostliny a stromy; sarve — všechny; yātudhānāḥ — lidojedi (Rākṣasové); ca — také; saurasāḥ — z lůna Surasy.

Překlad

Syny Krodhavaśi byli hadi zvaní dandaśūka, jakož i ostatní plazi a moskyti. Všechny popínavé rostliny a stromy se zrodily z lůna Ily. Rākṣasové, zlí duchové, se narodili z lůna Surasy.

6.6.29-31

Verš

ariṣṭāyās tu gandharvāḥ
kāṣṭhāyā dviśaphetarāḥ
sutā danor eka-ṣaṣṭis
teṣāṁ prādhānikāñ śṛṇu

dvimūrdhā śambaro ’riṣṭo
hayagrīvo vibhāvasuḥ
ayomukhaḥ śaṅkuśirāḥ
svarbhānuḥ kapilo ’ruṇaḥ

pulomā vṛṣaparvā ca
ekacakro ’nutāpanaḥ
dhūmrakeśo virūpākṣo
vipracittiś ca durjayaḥ

Synonyma

ariṣṭāyāḥ — z lůna Ariṣṭy; tu — ale; gandharvāḥ — Gandharvové; kāṣṭhāyāḥ — z lůna Kāṣṭhy; dvi-śapha-itarāḥ — zvířata, jako jsou koně, kteří nemají rozdělená kopyta; sutāḥ — synové; danoḥ — z lůna Danu; eka-ṣaṣṭiḥ — šedesát jedna; teṣām — z nich; prādhānikān — důležitých; śṛṇu — vyslechni; dvimūrdhā — Dvimūrdhā; śambaraḥ — Śambara; ariṣṭaḥ — Ariṣṭa; hayagrīvaḥ — Hayagrīva; vibhāvasuḥ — Vibhāvasu; ayomukhaḥ — Ayomukha; śaṅkuśirāḥ — Śaṅkuśirā; svarbhānuḥ — Svarbhānu; kapilaḥ — Kapila; aruṇaḥ — Aruṇa; pulomā — Pulomā; vṛṣaparvā — Vṛṣaparvā; ca — také; ekacakraḥ — Ekacakra; anutāpanaḥ — Anutāpana; dhūmrakeśaḥ — Dhūmrakeśa; virūpākṣaḥ — Virūpākṣa; vipracittiḥ — Vipracitti; ca — a; durjayaḥ — Durjaya.

Překlad

Gandharvové se narodili z lůna Ariṣṭy a lichokopytníci — jako například kůň — se zrodili z lůna Kāṣṭhy. Ó králi, z lůna Danu přišlo na svět šedesát jedna synů, z nichž osmnáct bylo velice významných: Dvimūrdhā, Śambara, Ariṣṭa, Hayagrīva, Vibhāvasu, Ayomukha, Śaṅkuśirā, Svarbhānu, Kapila, Aruṇa, Pulomā, Vṛṣaparvā, Ekacakra, Anutāpana, Dhūmrakeśa, Virūpākṣa, Vipracitti a Durjaya.

6.6.32

Verš

svarbhānoḥ suprabhāṁ kanyām
uvāha namuciḥ kila
vṛṣaparvaṇas tu śarmiṣṭhāṁ
yayātir nāhuṣo balī

Synonyma

svarbhānoḥ — Svarbhānua; suprabhām — se Suprabhou; kanyām — dcerou; uvāha — oženil se; namuciḥ — Namuci; kila — vskutku; vṛṣaparvaṇaḥ — Vṛṣaparvy; tu — ale; śarmiṣṭhām — se Śarmiṣṭhou; yayātiḥ — král Yayāti; nāhuṣaḥ — syn Nahuṣi; balī — velice mocný.

Překlad

Suprabhā, dcera Svarbhānua, byla provdána za Namuciho. Dcera Vṛṣaparvy jménem Śarmiṣṭhā byla věnována mocnému králi Yayātimu, synovi Nahuṣi.

6.6.33-36

Verš

vaiśvānara-sutā yāś ca
catasraś cāru-darśanāḥ
upadānavī hayaśirā
pulomā kālakā tathā

upadānavīṁ hiraṇyākṣaḥ
kratur hayaśirāṁ nṛpa
pulomāṁ kālakāṁ ca dve
vaiśvānara-sute tu kaḥ

upayeme ’tha bhagavān
kaśyapo brahma-coditaḥ
paulomāḥ kālakeyāś ca
dānavā yuddha-śālinaḥ

tayoḥ ṣaṣṭi-sahasrāṇi
yajña-ghnāṁs te pituḥ pitā
jaghāna svar-gato rājann
eka indra-priyaṅkaraḥ

Synonyma

vaiśvānara-sutāḥ — dcery Vaiśvānary; yāḥ — které; ca — a; catasraḥ — čtyři; cāru-darśanāḥ — nesmírně krásné; upadānavī — Upadānavī; hayaśirā — Hayaśirā; pulomā — Pulomā; kālakā — Kālakā; tathā — jakož i; upadānavīm — Upadānavī; hiraṇyākṣaḥ — démon Hiraṇyākṣa; kratuḥ — Kratu; hayaśirām — Hayaśiru; nṛpa — ó králi; pulomām kālakām ca — Pulomu a Kālaku; dve — dvě; vaiśvānara-sute — dcery Vaiśvānary; tu — ale; kaḥ — Prajāpati; upayeme — vzal si; atha — potom; bhagavān — nejmocnější; kaśyapaḥ — Kaśyapa Muni; brahma-coditaḥ — na žádost Pána Brahmy; paulomāḥ kālakeyāḥ ca — Paulomové a Kālakeyové; dānavāḥ — démoni; yuddha-śālinaḥ — bojechtivý; tayoḥ — jich; ṣaṣṭi-sahasrāṇi — šedesát tisíc; yajña-ghnān — kteří narušovali oběti; te — tvého; pituḥ — otce; pitā — otec; jaghāna — zabil; svaḥ-gataḥ — na nebeských planetách; rājan — ó králi; ekaḥ — sám; indra-priyam-karaḥ — aby potěšil krále Indru.

Překlad

Vaiśvānara, syn Danu, měl čtyři nádherné dcery, které se jmenovaly Upadānavī, Hayaśirā, Pulomā a Kālakā. Hiraṇyākṣa se oženil s Upadānavī a Kratu s Hayaśirou. Se zbývajícími dvěma se poté na žádost Pána Brahmy oženil Prajāpati Kaśyapa. Z lůn těchto dvou Kaśyapových manželek se narodilo šedesát tisíc synů v čele s Nivātakavacou, kteří jsou známí jako Paulomové a Kālakeyové. Byli fyzicky velice silní a znalí boje a jejich cílem bylo narušovat oběti vykonávané velkými mudrci. Můj milý králi, tvůj děd Arjuna sám všechny tyto démony zabil, když cestoval na nebeské planety, a král Indra si ho proto velice oblíbil.

6.6.37

Verš

vipracittiḥ siṁhikāyāṁ
śataṁ caikam ajījanat
rāhu-jyeṣṭhaṁ ketu-śataṁ
grahatvaṁ ya upāgatāḥ

Synonyma

vipracittiḥ — Vipracitti; siṁhikāyām — v lůně své manželky Siṁhiky; śatam — sto; ca — a; ekam — jednoho; ajījanat — zplodil; rāhu-jyeṣṭham — z nichž nejstarší je Rāhu; ketu-śatam — sto Ketuů; grahatvam — postavení planet; ye — ti všichni; upāgatāḥ — získali.

Překlad

Vipracitti zplodil v lůně své ženy Siṁhiky sto a jednoho syna, z nichž nejstarším je Rāhu a zbývajícími je sto Ketuů. Všichni získali postavení na vlivných planetách.

6.6.38-39

Verš

athātaḥ śrūyatāṁ vaṁśo
yo ’diter anupūrvaśaḥ
yatra nārāyaṇo devaḥ
svāṁśenāvātarad vibhuḥ

vivasvān aryamā pūṣā
tvaṣṭātha savitā bhagaḥ
dhātā vidhātā varuṇo
mitraḥ śatru urukramaḥ

Synonyma

atha — poté; ataḥ — nyní; śrūyatām — budiž vyslechnuto; vaṁśaḥ — dynastie; yaḥ — která; aditeḥ — od Aditi; anupūrvaśaḥ — v chronologickém pořadí; yatra — ve které; nārāyaṇaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; devaḥ — Pán; sva-aṁśena — ve Své úplné expanzi; avātarat — sestoupil; vibhuḥ — Nejvyšší; vivasvān — Vivasvān; aryamā — Aryamā; pūṣā — Pūṣā; tvaṣṭā — Tvaṣṭā; atha — poté; savitā — Savitā; bhagaḥ — Bhaga; dhātā — Dhātā; vidhātā — Vidhātā; varuṇaḥ — Varuṇa; mitraḥ — Mitra; śatruḥ — Śatru; urukramaḥ — Urukrama.

Překlad

Nyní prosím poslouchej, jak v chronologickém pořadí vyjmenuji potomky Aditi. V této dynastii sestoupil ve Své úplné expanzi Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství. Syny Aditi jsou Vivasvān, Aryamā, Pūṣā, Tvaṣṭā, Savitā, Bhaga, Dhātā, Vidhātā, Varuṇa, Mitra, Śatru a Urukrama.

6.6.40

Verš

vivasvataḥ śrāddhadevaṁ
saṁjñāsūyata vai manum
mithunaṁ ca mahā-bhāgā
yamaṁ devaṁ yamīṁ tathā
saiva bhūtvātha vaḍavā
nāsatyau suṣuve bhuvi

Synonyma

vivasvataḥ — boha Slunce; śrāddhadevam — jménem Śrāddhadeva; saṁjñā — Saṁjñā; asūyata — porodila; vai — vskutku; manum — Manua; mithunam — dvojčata; ca — a; mahā-bhāgā — šťastlivá Saṁjñā; yamam — Yamarāje; devam — poloboha; yamīm — jeho sestru Yamī; tathā — jakož i; sā — ona; eva — také; bhūtvā — stala se; atha — potom; vaḍavā — klisnou; nāsatyau — Aśvinī-kumāry; suṣuve — porodila; bhuvi — na této Zemi.

Překlad

Saṁjñā, manželka boha Slunce Vivasvāna, porodila Manua jménem Śrāddhadeva a tatáž šťastlivá žena porodila také dvojčata — Yamarāje a řeku Yamunu. Když potom Yamī putovala po Zemi v podobě klisny, přivedla na svět Aśvinī-kumāry.

6.6.41

Verš

chāyā śanaiścaraṁ lebhe
sāvarṇiṁ ca manuṁ tataḥ
kanyāṁ ca tapatīṁ yā vai
vavre saṁvaraṇaṁ patim

Synonyma

chāyā — Chāyā, další manželka boha Slunce; śanaiścaram — Saturn; lebhe — zplodila; sāvarṇim — Sāvarṇiho; ca — a; manum — Manua; tataḥ — od něho (Vivasvāna); kanyām — jednu dceru; ca — jakož i; tapatīm — jménem Tapatī; yā — která; vai — vskutku; vavre — vdala se; saṁvaraṇam — za Saṁvaraṇu; patim — manžela.

Překlad

Chāyā, další manželka boha Slunce, zplodila dva syny zvané Śanaiścara a Sāvarṇi Manu, a jednu dceru, Tapatī, která se provdala za Saṁvaraṇu.

6.6.42

Verš

aryamṇo mātṛkā patnī
tayoś carṣaṇayaḥ sutāḥ
yatra vai mānuṣī jātir
brahmaṇā copakalpitā

Synonyma

aryamṇaḥ — Aryamy; mātṛkā — Mātṛkā; patnī — manželka; tayoḥ — jejich spojením; carṣaṇayaḥ sutāḥ — mnoho synů, kteří byli velkými učenci; yatra — kde; vai — vskutku; mānuṣī — lidský; jātiḥ — druh; brahmaṇā — Pánem Brahmou; ca — a; upakalpitā — byl stvořen.

Překlad

Z lůna Mātṛky, Aryamovy manželky, přišlo na svět mnoho velkých učenců. Z nich stvořil Pán Brahmā lidský druh s vlohami k introspekci.

6.6.43

Verš

pūṣānapatyaḥ piṣṭādo
bhagna-danto ’bhavat purā
yo ’sau dakṣāya kupitaṁ
jahāsa vivṛta-dvijaḥ

Synonyma

pūṣā — Pūṣā; anapatyaḥ — bez dětí; piṣṭa-adaḥ — který se živí moukou; bhagna-dantaḥ — se zničenými zuby; abhavat — stal se; purā — dříve; yaḥ — kdo; asau — ten; dakṣāya — na Dakṣu; kupitam — velice rozhněvaný; jahāsa — vysmíval se; vivṛta-dvijaḥ — ukazující své zuby.

Překlad

Pūṣā neměl žádné syny. Když se Pán Śiva hněval na Dakṣu, Pūṣā se mu vysmíval a ukazoval své zuby. Proto o ně přišel a od té doby se musí živit pouze rozemletou moukou.

6.6.44

Verš

tvaṣṭur daityātmajā bhāryā
racanā nāma kanyakā
sanniveśas tayor jajñe
viśvarūpaś ca vīryavān

Synonyma

tvaṣṭuḥ — Tvaṣṭy; daitya-ātma-jā — dcera démona; bhāryā — manželka; racanā — Racanā; nāma — jménem; kanyakā — dívka; sanniveśaḥ — Sanniveśa; tayoḥ — těmto dvěma; jajñe — narodil se; viśvarūpaḥ — Viśvarūpa; ca — a; vīryavān — tělesně velice silní.

Překlad

Racanā, dcera Daityů, se stala manželkou Prajāpatiho Tvaṣṭy. Ten prostřednictvím svého semene zplodil v jejím lůně dva neobyčejně silné syny, kteří se jmenovali Sanniveśa a Viśvarūpa.

6.6.45

Verš

taṁ vavrire sura-gaṇā
svasrīyaṁ dviṣatām api
vimatena parityaktā
guruṇāṅgirasena yat

Synonyma

tam — jeho (Viśvarūpu); vavrire — přijali za kněze; sura-gaṇāḥ — polobozi; svasrīyam — syna dcery; dviṣatām — nepřátelských démonů; api — ačkoliv; vimatena — jelikož byl zneuctěn; parityaktāḥ — kteří byli zavrženi; guruṇā — svým duchovním mistrem; āṅgirasena — Bṛhaspatim; yat — neboť.

Překlad

Když se polobohů zřekl jejich duchovní mistr, Bṛhaspati, jehož zneuctili, přijali v souladu s pokynem Brahmy za svého kněze Viśvarūpu, přestože byl synem dcery jejich věčných nepřátel, démonů.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k šesté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Potomstvo Dakṣových dcer”.

KAPITOLA SEDMÁ

Indrův přestupek vůči jeho duchovnímu mistrovi, Bṛhaspatimu

6.7.1

Verš

śrī-rājovāca
kasya hetoḥ parityaktā
ācāryeṇātmanaḥ surāḥ
etad ācakṣva bhagavañ
chiṣyāṇām akramaṁ gurau

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král se tázal; kasya hetoḥ — z jakého důvodu; parityaktāḥ — zavrženi; ācāryeṇa — duchovním mistrem, Bṛhaspatim; ātmanaḥ — jeho; surāḥ — všichni polobozi; etat — toto; ācakṣva — prosím popiš; bhagavan — ó velký mudrci (Śukadeve Gosvāmī); śiṣyāṇām — žáků; akramam — přestupek; gurau — vůči duchovnímu mistrovi.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit se tázal Śukadeva Gosvāmīho: Ó velký mudrci, proč Bṛhaspati zavrhl polobohy, kteří byli jeho vlastními žáky? Jakého přestupku se vůči svému duchovnímu mistrovi dopustili? Prosím, popiš mi tuto událost.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává:

saptame guruṇā tyaktair
devair daitya-parājitaiḥ
viśvarūpo gurutvena
vṛto brahmopadeśataḥ

“Tato sedmá kapitola popisuje, jak polobozi urazili Bṛhaspatiho, který je opustil, jak byli poraženi a jak potom na pokyn Pána Brahmy přijali za kněze Viśvarūpu, aby vykonával jejich oběti.”

6.7.2-8

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
indras tribhuvanaiśvarya-
madollaṅghita-satpathaḥ
marudbhir vasubhī rudrair
ādityair ṛbhubhir nṛpa

viśvedevaiś ca sādhyaiś ca
nāsatyābhyāṁ pariśritaḥ
siddha-cāraṇa-gandharvair
munibhir brahmavādibhiḥ

vidyādharāpsarobhiś ca
kinnaraiḥ patagoragaiḥ
niṣevyamāṇo maghavān
stūyamānaś ca bhārata

upagīyamāno lalitam
āsthānādhyāsanāśritaḥ
pāṇḍureṇātapatreṇa
candra-maṇḍala-cāruṇā

yuktaś cānyaiḥ pārameṣṭhyaiś
cāmara-vyajanādibhiḥ
virājamānaḥ paulamyā
sahārdhāsanayā bhṛśam

sa yadā paramācāryaṁ
devānām ātmanaś ca ha
nābhyanandata samprāptaṁ
pratyutthānāsanādibhiḥ

vācaspatiṁ muni-varaṁ
surāsura-namaskṛtam
noccacālāsanād indraḥ
paśyann api sabhāgatam

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī odpověděl; indraḥ — král Indra; tri-bhuvana-aiśvarya — jelikož vlastnil všechno hmotné bohatství tří světů; mada — kvůli pýše; ullaṅghita — který překročil; sat-pathaḥ — cesta védské civilizace; marudbhiḥ — polobohy větru, známými jako Marutové; vasubhiḥ — osmi Vasuy; rudraiḥ — jedenácti Rudry; ādityaiḥ — Ādityi; ṛbhubhiḥ — Ṛbhuy; nṛpa — ó králi; viśvedevaiḥ ca — a Viśvadevy; sādhyaiḥ — Sādhyi; ca — také; nāsatyābhyām — dvěma Aśvinī-kumāry; pariśritaḥ — obklopen; siddha — obyvateli Siddhaloky; cāraṇa — Cāraṇy; gandharvaiḥ — Gandharvy; munibhiḥ — velkými mudrci; brahmavādibhiḥ — velkými učenci-impersonalisty; vidyādhara-apsarobhiḥ ca — a Vidyādhary a Apsarami; kinnaraiḥ — Kinnary; pataga-uragaiḥ — Patagy (ptáky) a Uragy (hady); niṣevyamāṇaḥ — obsluhovaný; maghavān — král Indra; stūyamānaḥ ca — a velebený modlitbami; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite; upagīyamānaḥ — před nímž zpívali; lalitam — sladce; āsthāna — ve svém shromáždění; adhyāsana-āśritaḥ — usazený na trůnu; pāṇḍureṇa — bílým; ātapatreṇa — se slunečníkem nad hlavou; candra-maṇḍala-cāruṇā — nádherný jako měsíc v úplňku; yuktaḥ — obdařený; ca anyaiḥ — a jinými; pārameṣṭhyaiḥ — znaky vznešeného krále; cāmara — ovívadlo z ohonu jaka; vyajana-ādibhiḥ — vějíři a dalším příslušenstvím; virājamānaḥ — zářící; paulamyā — jeho manželka, Śacī; saha — s; ardha-āsanayā — které patřila polovina trůnu; bhṛśam — velice; saḥ — on (Indra); yadā — když; parama-ācāryam — nejvznešenější ācārya, duchovní mistr; devānām — všech polobohů; ātmanaḥ — jeho; ca — a; ha — vskutku; na — ne; abhyanandata — přivítal; samprāptam — když se objevil ve shromáždění; pratyutthāna — povstáním z trůnu; āsana-ādibhiḥ — místem k sezení a jinými projevy úcty na přivítanou; vācaspatim — kněze polobohů, Bṛhaspatiho; muni-varam — nejlepšího ze všech mudrců; sura-asura-namaskṛtam — jehož ctí polobozi i asurové; na — ne; uccacāla — vstal; āsanāt — z trůnu; indraḥ — Indra; paśyan api — i když viděl; sabhā-āgatam — jak přichází do shromáždění.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi, jednou král nebes Indra, nesmírně pyšný na své velké bohatství tří světů, překročil zákon védské etikety. Indra seděl na trůnu uprostřed zástupu Marutů, Vasuů, Rudrů, Ādityů, Ṛbhuů, Viśvadevů, Sādhyů, Aśvinī-kumārů, Siddhů, Cāraṇů, Gandharvů a velkých světců. Obklopovali ho také Vidyādharové, Apsary, Kinnarové, Patagové (ptáci) a Uragové (hadi). Ti všichni mu sloužili a vzdávali mu úctu a Gandharvové s Apsarami tančili a zpívali za sladkého hudebního doprovodu. Nad jeho hlavou byl bílý slunečník, který svítil jako úplněk. Indra seděl se svou manželkou Śacīdevī, které patřila polovina trůnu, ovívaný cāmarami z jačích ohonů a obsluhovaný veškerým příslušenstvím mocného krále, když tu se v onom shromáždění objevil velký mudrc Bṛhaspati. Bṛhaspati, nejlepší z mudrců, byl duchovním mistrem Indry a polobohů, jemuž prokazovali stejnou úctu polobozi i démoni. Avšak i přesto, že před sebou Indra viděl svého duchovního mistra, nepovstal z trůnu a nenabídl mu místo k sezení ani uctivé přivítání. Neudělal nic, aby ho uctil.

6.7.9

Verš

tato nirgatya sahasā
kavir āṅgirasaḥ prabhuḥ
āyayau sva-gṛhaṁ tūṣṇīṁ
vidvān śrī-mada-vikriyām

Synonyma

tataḥ — poté; nirgatya — vyšel; sahasā — náhle; kaviḥ — velký učený mudrc; āṅgirasaḥ — Bṛhaspati; prabhuḥ — učitel polobohů; āyayau — vrátil se; sva-gṛham — do svého domova; tūṣṇīm — tiše; vidvān — věděl; śrī-mada-vikriyām — úpadek kvůli šílenství, jehož příčinou bylo bohatství.

Překlad

Bṛhaspati věděl vše, co se má stát v budoucnosti. Když viděl Indrovo porušení pravidel etikety, bylo mu zcela jasné, že Indra zpychl vlivem svého bohatství. I když ho mohl proklít, neučinil tak — místo toho opustil shromáždění a v tichosti se vrátil domů.

6.7.10

Verš

tarhy eva pratibudhyendro
guru-helanam ātmanaḥ
garhayām āsa sadasi
svayam ātmānam ātmanā

Synonyma

tarhi — potom, okamžitě; eva — vskutku; pratibudhya — realizoval; indraḥ — král Indra; guru-helanam — neúctu vůči duchovnímu mistrovi; ātmanaḥ — svou; garhayām āsa — odsoudil; sadasi — v tom shromáždění; svayam — osobně; ātmānam — sebe; ātmanā — sebou.

Překlad

Indra, nebeský král, ihned pochopil, jakou udělal chybu. Uvědomil si, že zneuctil svého duchovního mistra, a proto sám sebe odsoudil v přítomnosti všech členů shromáždění.

6.7.11

Verš

aho bata mayāsādhu
kṛtaṁ vai dabhra-buddhinā
yan mayaiśvarya-mattena
guruḥ sadasi kātkṛtaḥ

Synonyma

aho — běda; bata — vskutku; mayā — mnou; asādhu — neuctivý; kṛtam — vykonaný čin; vai — jistě; dabhra-buddhinā — nedostatečně inteligentní; yat — protože; mayā — mnou; aiśvarya-mattena — velmi pyšným na hmotné bohatství; guruḥ — duchovní mistr; sadasi — v tomto shromáždění; kāt-kṛtaḥ — nevhodně přijatý.

Překlad

Běda, jak politováníhodného činu jsem se dopustil z nedostatku inteligence a kvůli pýše na hmotné bohatství! Když můj duchovní mistr přišel do tohoto shromáždění, neprojevil jsem mu úctu, a tak jsem ho urazil.

6.7.12

Verš

ko gṛdhyet paṇḍito lakṣmīṁ
tripiṣṭapa-pater api
yayāham āsuraṁ bhāvaṁ
nīto ’dya vibudheśvaraḥ

Synonyma

kaḥ — kdo; gṛdhyet — přijal by; paṇḍitaḥ — učený člověk; lakṣmīm — bohatství; tri-piṣṭa-pa-pateḥ api — přestože jsem král polobohů; yayā — kterým; aham — já; āsuram — démonská; bhāvam — mentalita; nītaḥ — unesený k; adya — nyní; vibudha — polobohů, kteří jsou v kvalitě dobra; īśvaraḥ — král.

Překlad

I když jsem králem polobohů, kteří jsou v kvalitě dobra, byl jsem pyšný vlivem své trochy bohatství a znečištěný falešným egem. Kdo na tomto světě by za těchto okolností přijal takové bohatství s rizikem, že poklesne? Běda! Zatracuji své jmění!

Význam

Śrī Caitanya Mahāprabhu se modlil k Nejvyšší Osobnosti Božství: na dhanaṁ na janaṁ na sundarīṁ kavitāṁ vā jagad-īśa kāmaye—“Ó můj Pane, neusiluji o hmotné bohatství, nechci mít mnoho stoupenců, kteří by mě přijímali za svého vůdce, a netoužím po krásné manželce, která by mě těšila.” Mama janmani janmanīśvare bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi — “Nechci ani osvobození. Vše, co chci, je být život za životem Tvým věrným služebníkem.” Zákony přírody jsou takové, že ten, kdo je nesmírně bohatý, upadá — to platí pro jednotlivce i společnosti. Polobozi jsou v kvalitě dobra, ale někdy i osoba v tak vznešeném postavení, jako má král Indra, který je králem všech polobohů, poklesne kvůli hmotnému bohatství. To nyní vidíme v Americe. Celý americký národ se snaží dosáhnout většího hmotného bohatství, aniž by usiloval o výchovu ideálních lidských bytostí. Výsledkem je, že Američané nyní litují masové zločinnosti ve společnosti a diví se, jak se mohla Amerika natolik vymknout zákonům a stát se tak neovladatelnou. Śrīmad-Bhāgavatam (7.5.31) říká: na te viduḥ svārtha gatiṁ hi viṣṇum — lidé, kteří nejsou osvícení, neznají smysl života, jímž je vrátit se domů, zpátky k Bohu. Individuálně i kolektivně se proto snaží užívat si takzvaného hmotného pohodlí a propadají vínu a ženám. Lidé, kteří z takové společnosti vzejdou, jsou horší než čtvrté třídy. Představují nežádoucí obyvatelstvo zvané varṇa-saṅkara, a jak praví Bhagavad-gītā, vzrůst varṇa-saṅkary vytváří pekelnou společnost. Taková je společnost, ve které se nyní Američané nacházejí.

Naštěstí však do Ameriky přišlo hnutí Hare Kṛṣṇa, jež vychovává ideální lidi prvotřídního charakteru, kteří se zcela vyhýbají jedení masa, nedovolenému sexu, požívání omamných látek a hazardování. Mnoho šťastlivých mladých lidí tomuto hnutí věnuje vážnou pozornost. Mají-li Američané skutečný zájem potlačit zvrhlý zločinný život svého národa, musí přijmout hnutí pro vědomí Kṛṣṇy a snažit se zavést takový systém lidské společnosti, jaký doporučuje Bhagavad-gītā (cātur-varṇyaṁ mayā sṛṣṭaṁ guṇa-karma-vibhāgaśaḥ). Musí svou společnost rozdělit na lidi první, druhé, třetí a čtvrté třídy. Jelikož nyní vychovávají pouze lidi nižší než čtvrté třídy, jak se mohou vyhnout nebezpečím zločinné společnosti? Před dávnou dobou litoval Pán Indra své neúcty vůči svému duchovnímu mistrovi, Bṛhaspatimu. Stejně tak by měli Američané litovat svého pomýleného rozvoje civilizace a přijmout radu od duchovního mistra, zástupce Kṛṣṇy. Učiní-li tak, budou šťastní a jejich národ se stane vzorem, který bude moci vést celý svět.

6.7.13

Verš

yaḥ pārameṣṭhyaṁ dhiṣaṇam
adhitiṣṭhan na kañcana
pratyuttiṣṭhed iti brūyur
dharmaṁ te na paraṁ viduḥ

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; pārameṣṭhyam — královský; dhiṣaṇam — trůn; adhitiṣṭhan — sedí na; na — ne; kañcana — kdokoliv; pratyuttiṣṭhet — má vstát před; iti — takto; brūyuḥ — ti, kdo říkají; dharmam — pravidla náboženství; te — oni; na — ne; param — vyšší; viduḥ — znají.

Překlad

Pokud někdo říká: “Ten, kdo sedí na vznešeném královském trůnu, nemá vstávat, aby projevil úctu jinému králi či brāhmaṇovi,” je zřejmé, že nezná vyšší náboženské zásady.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti říká, že když prezident nebo král sedí na trůnu, nemusí projevovat úctu každému, kdo přijde do jeho shromáždění, ale musí ji projevit výše postaveným osobnostem, jako je jeho duchovní mistr, brāhmaṇové a vaiṣṇavové. Existuje mnoho příkladů, jak má jednat. Když Pán Kṛṣṇa seděl na trůnu a Jeho shromáždění obdařil svou přízní Nārada, dokonce i Kṛṣṇa okamžitě povstal, aby mu vzdal uctivé poklony, a s Ním i všichni Jeho hodnostáři a ministři. Nārada věděl, že Kṛṣṇa je Nejvyšší Osobnost Božství, a Kṛṣṇa věděl, že Nārada je Jeho oddaný, ale přestože je Kṛṣṇa Nejvyšší Pán a Nārada je Pánův oddaný, Pán se řídil náboženskou etiketou. Jelikož byl Nārada brahmacārī, brāhmaṇa a vznešený oddaný, dokonce i Kṛṣṇa — jednající jako král — mu vzdal uctivé poklony. To je jednání typické pro védskou civilizaci. Civilizace, v níž lidé nevědí, jak ctít zástupce Nārady a Kṛṣṇy, jaká má být organizace společnosti a jak dělat pokrok ve vědomí Kṛṣṇy — společnost, která se zabývá pouze výrobou nových automobilů a stavěním nových mrakodrapů každý rok, potom je rozbíjí na kousky a vytváří zase nové — může být technologicky pokročilá, ale není to lidská společnost. Lidská společnost je pokročilá tehdy, když se lidé řídí systémem čtyř tříd (cātur-varṇya). Musí v ní být ideální lidé první třídy, kteří jednají jako rádci; lidé druhé třídy, jednající jako vládci; lidé třetí třídy, kteří produkují potravu a ochraňují krávy, a lidé čtvrté třídy, kteří poslouchají vyšší tři složky společnosti. Toho, kdo nenásleduje standardní společenský systém, je třeba považovat za člověka páté třídy. Společnost bez védských zákonů a pravidel lidstvu příliš nepomůže. Jak je řečeno v tomto verši: dharmaṁ te na paraṁ viduḥ — taková společnost nezná smysl života a nejvyšší princip náboženství.

6.7.14

Verš

teṣāṁ kupatha-deṣṭṝṇāṁ
patatāṁ tamasi hy adhaḥ
ye śraddadhyur vacas te vai
majjanty aśma-plavā iva

Synonyma

teṣām — těch (pomýlených vůdců); ku-patha-deṣṭṝṇām — kteří ukazují cestu nebezpečí; patatām — sami klesající; tamasi — do temnoty; hi — vskutku; adhaḥ — dolů; ye — každý, kdo; śraddadhyuḥ — vkládá víru ve; vacaḥ — slova; te — oni; vai — jistě; majjanti — potopí se; aśma-plavāḥ — lodě z kamenů; iva — jako.

Překlad

Vůdci, kteří poklesli do nevědomosti a svádějí lidi tím, že je vedou na cestu zkázy (jak popisuje minulý verš), v podstatě nastupují na kamennou loď a stejně činí i ti, kdo je slepě následují. Kamenná loď by nemohla plout a potopila by se i se svými pasažéry. Podobně ti, kdo svádějí lidi, jdou do pekla a jejich následovníci tam půjdou s nimi.

Význam

Védská literatura uvádí (Bhāg. 11.20.17):

nṛ-deham ādyaṁ sulabhaṁ sudurlabhaṁ
plavaṁ sukalpaṁ guru-karṇa-dhāram

My, podmíněné duše, jsme spadli do oceánu nevědomosti, ale lidské tělo nám naštěstí dává příležitost tento oceán překonat, protože je jako velice dobrá loď. Když je tato loď řízena duchovním mistrem v úloze kapitána, může snadno přeplout celý oceán. Dále lodi pomáhají příznivé větry, jimiž jsou védské pokyny. Pokud člověk nevyužije všech těchto možností k překonání oceánu nevědomosti, páchá sebevraždu.

Ten, kdo nastoupí na loď z kamene, je odsouzen k záhubě. Aby lidstvo mohlo dospět k dokonalosti, musí se nejprve zříci falešných vůdců, kteří zvou na kamenné lodě. Celá lidská společnost je v takovém nebezpečí, že jedinou možností k záchraně je řídit se standardními pokyny Ved. Vyvrcholení těchto pokynů se objevuje v podobě Bhagavad-gīty. Člověk nemá přijímat žádné jiné pokyny, protože Bhagavad-gītā vede přímo k dosažení cíle lidského života. Pán Śrī Kṛṣṇa proto říká: sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — “Zanech všech ostatních druhů náboženství a jednoduše se odevzdej Mně.” Jeho pokyny jsou tak vznešené a prospěšné pro celé lidstvo, že bude-li se jimi člověk řídit, bude zachráněn, dokonce i když neuznává Pána Kṛṣṇu za Nejvyšší Osobnost Božství. Nebude-li je však následovat, bude oklamán neautorizovanou meditací a gymnastickými metodami yogy. Tak nastoupí na loď z kamene, která se potopí a klesne ke dnu i se všemi cestujícími. Přestože Američané touží vyváznout z materialistického chaosu, někdy bohužel vidíme, že podporují výrobce kamenných lodí. Takové jednání jim nepomůže. Musí nastoupit na správnou loď, kterou Kṛṣṇa nabízí v podobě hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Pak budou snadno zachráněni. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti poznamenává: aśmayaḥ plavo yeṣāṁ te yathā majjantaṁ plavam anumajjanti tatheti rāja-nīty-upadeṣṭṛṣu sva-sabhyeṣu kopo vyañjitaḥ. Je-li společnost řízena politickou diplomacií, kdy jeden národ manévruje proti druhému, zaručeně se potopí jako kamenná loď. Politické intriky a diplomacie lidskou společnost nezachrání. Lidé musí přijmout proces vědomí Kṛṣṇy, aby pochopili životní cíl, Boha, a splnili poslání lidského života.

6.7.15

Verš

athāham amarācāryam
agādha-dhiṣaṇaṁ dvijam
prasādayiṣye niśaṭhaḥ
śīrṣṇā tac-caraṇaṁ spṛśan

Synonyma

atha — proto; aham — já; amara-ācāryam — duchovního mistra polobohů; agādha-dhiṣaṇam — který má hluboké duchovní poznání; dvijam — dokonalého brāhmaṇu; prasādayiṣye — potěším; niśaṭhaḥ — bez přetvářky; śīrṣṇā — svou hlavou; tat-caraṇam — jeho lotosových nohou; spṛśan — dotknu se.

Překlad

Král Indra řekl: Proto nyní otevřeně a bez přetvářky skloním hlavu k lotosovým nohám Bṛhaspatiho, duchovního mistra polobohů. Jelikož se nachází v kvalitě dobra, je si plně vědom veškerého poznání a je nejlepším z brāhmaṇů. Nyní se dotknu jeho lotosových nohou a vzdám mu poklony. Tak se ho pokusím uspokojit.

Význam

Král Indra přišel k rozumu a uvědomil si, že není příliš upřímným žákem svého duchovního mistra, Bṛhaspatiho. Rozhodl se proto, že od nynějška bude niśaṭha, bez přetvářky. Niśaṭhaḥ śīrṣṇā tac-caraṇaṁ spṛśan — rozhodl se hlavou dotknout nohou svého duchovního mistra. Z tohoto příkladu bychom se měli naučit tento princip, který vyhlásil Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura:

yasya prasādād bhagavat-prasādo
yasyāprasādān na gatiḥ kuto 'pi

“Milostí duchovního mistra je člověk požehnán milostí Kṛṣṇy. Bez milosti duchovního mistra nemůže udělat žádný pokrok.” Žák by nikdy neměl být pokrytec nebo nevěrný svému duchovnímu mistrovi. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (11.17.27) je duchovní mistr rovněž nazván ācārya. Ācāryaṁ māṁ vijānīyān — Nejvyšší Osobnost Božství říká, že člověk má ctít duchovního mistra a přijímat ho jako Samotného Pána. Nāvamanyeta karhicit — ācārya nesmí být nikdy zneuctěn. Na martya-buddhyāsūyeta—nikdy nemá být považován za obyčejného člověka. Důvěrnost někdy plodí pohrdání, a člověk má být proto při svém jednání s ācāryou velice opatrný. Agādha-dhiṣaṇaṁ dvijam — ācārya je dokonalý brāhmaṇa, který má neomezenou inteligenci, jak řídit činnosti svého žáka. Kṛṣṇa proto radí v Bhagavad-gītě (4.34):

tad viddhi praṇipātena
paripraśnena sevayā
upadekṣyanti te jñānaṁ
jñāninas tattva-darśinaḥ

“Snaž se poznat pravdu tím, že se obrátíš na duchovního mistra. Pokorně se ho dotazuj a zároveň mu služ. Seberealizované duše ti mohou předat poznání, neboť uzřely pravdu.” Člověk se má zcela odevzdat duchovnímu mistrovi a se službou (sevayā) k němu přicházet pro další duchovní osvícení.

6.7.16

Verš

evaṁ cintayatas tasya
maghono bhagavān gṛhāt
bṛhaspatir gato ’dṛṣṭāṁ
gatim adhyātma-māyayā

Synonyma

evam — takto; cintayataḥ — když velice vážně uvažoval; tasya — on; maghonaḥ — Indra; bhagavān — nejmocnější; gṛhāt — ze svého domova; bṛhaspatiḥ — Bṛhaspati; gataḥ — odešel; adṛṣṭām — neviditelný; gatim — do stavu; adhyātma — jelikož byl vysoce pokročilý v duchovním vědomí; māyayā — díky své moci.

Překlad

Když král polobohů Indra takto uvažoval a činil pokání ve svém vlastním shromáždění, Bṛhaspati, nejmocnější duchovní mistr, porozuměl jeho mysli. Protože byl duchovně mocnější než král Indra, stal se pro něho neviditelným a opustil svůj domov.

6.7.17

Verš

guror nādhigataḥ saṁjñāṁ
parīkṣan bhagavān svarāṭ
dhyāyan dhiyā surair yuktaḥ
śarma nālabhatātmanaḥ

Synonyma

guroḥ — svého duchovního mistra; na — ne; adhigataḥ — nacházející; saṁjñām — stopu; parīkṣan — když usilovně hledal všude kolem; bhagavān — nejmocnější Indra; svarāṭ — nezávislý; dhyāyan — meditoval; dhiyā — moudrostí; suraiḥ — polobohy; yuktaḥ — obklopený; śarma — klid; na — ne; alabhata — získal; ātmanaḥ — mysli.

Překlad

Přestože Indra s pomocí ostatních polobohů Bṛhaspatiho usilovně hledal, nemohl ho nalézt. Tehdy si pomyslel: “Běda, můj duchovní mistr je se mnou nespokojený a nyní nemohu dosáhnout štěstí.” Ačkoliv byl Indra obklopen polobohy, nenacházel klid mysli.

6.7.18

Verš

tac chrutvaivāsurāḥ sarva
āśrityauśanasaṁ matam
devān pratyudyamaṁ cakrur
durmadā ātatāyinaḥ

Synonyma

tat śrutvā — když slyšeli zvěsti; eva — vskutku; asurāḥ — démoni; sarve — všichni; āśritya — přijali útočiště; auśanasam — u Śukrācāryi; matam — pokyn; devān — polobozi; pratyudyamam — protiakci; cakruḥ — uskutečnili; durmadāḥ — nepříliš inteligentní; ātatāyinaḥ — vyzbrojeni k boji.

Překlad

Když démoni slyšeli o žalostném stavu krále Indry, na pokyn svého gurua Śukrācāryi se ozbrojili a vyhlásili polobohům válku.

6.7.19

Verš

tair visṛṣṭeṣubhis tīkṣṇair
nirbhinnāṅgoru-bāhavaḥ
brahmāṇaṁ śaraṇaṁ jagmuḥ
sahendrā nata-kandharāḥ

Synonyma

taiḥ — jimi (démony); visṛṣṭa — vyslanými; iṣubhiḥ — šípy; tīkṣṇaiḥ — ostrými; nirbhinna — celá prostřílená; aṅga — těla; uru — stehna; bāhavaḥ — a paže; brahmāṇam — Pána Brahmy; śaraṇam — útočiště; jagmuḥ — vyhledali; saha-indrāḥ — s králem Indrou; nata-kandharāḥ — se skloněnými hlavami.

Překlad

Polobozi, v jejichž čele stál Indra, byli na hlavách, stehnech, pažích a dalších částech těl poraněni ostrými šípy démonů. Neviděli tehdy jiné východisko než se skloněnými hlavami jít za Pánem Brahmou a požádat o útočiště a vhodný pokyn.

6.7.20

Verš

tāṁs tathābhyarditān vīkṣya
bhagavān ātmabhūr ajaḥ
kṛpayā parayā deva
uvāca parisāntvayan

Synonyma

tān — je (polobohy); tathā — takto; abhyarditān — postižené zbraněmi démonů; vīkṣya — když viděl; bhagavān — nejmocnější; ātma-bhūḥ — Pán Brahmā; ajaḥ — který se nenarodil jako obyčejná lidská bytost; kṛpayā — z bezpříčinné milosti; parayā — veliké; devaḥ — Pán Brahmā; uvāca — řekl; parisāntvayan — uklidnil je.

Překlad

Když nejmocnější Pán Brahmā viděl, jak k němu polobozi přicházejí s těly vážně poraněnými šípy démonů, ze své veliké bezpříčinné milosti je uklidnil a promluvil následujícími slovy.

6.7.21

Verš

śrī-brahmovāca
aho bata sura-śreṣṭhā
hy abhadraṁ vaḥ kṛtaṁ mahat
brahmiṣṭhaṁ brāhmaṇaṁ dāntam
aiśvaryān nābhyanandata

Synonyma

śrī-brahmā uvāca — Pán Brahmā pravil; aho — běda; bata — vyvolává údiv; sura-śreṣṭhāḥ — ó nejlepší z polobohů; hi — vskutku; abhadram — bezpráví; vaḥ — vámi; kṛtam — učiněné; mahat — veliké; brahmiṣṭham — toho, kdo projevuje bezvýhradnou poslušnost Nejvyššímu Brahmanu; brāhmaṇam — brāhmaṇu; dāntam — který plně ovládá mysl a smysly; aiśvaryāt — kvůli svému hmotnému bohatství; na — ne; abhyanandata — náležitě uvítali.

Překlad

Pán Brahmā řekl: Ó nejlepší z polobohů, v šílenství pocházejícím z vašeho hmotného bohatství jste opomněli řádně přivítat Bṛhaspatiho, jenž přišel do vašeho shromáždění. Jelikož si je vědom Nejvyššího Brahmanu a zcela ovládá své smysly, je nejlepším z brāhmaṇů. Je proto velmi udivující, že jste se vůči němu chovali tak nestydatě.

Význam

Pán Brahmā vyslovil uznání bráhmanským vlastnostem Bṛhaspatiho, který byl duchovním mistrem polobohů díky tomu, že si byl vědom Nejvyššího Brahmanu. Bṛhaspati znamenitě ovládal smysly a mysl, a byl proto velice kvalifikovaným brāhmaṇou. Pán Brahmā pokáral polobohy za to, že tomuto brāhmaṇovi, který byl jejich guruem, neprojevili náležitou úctu. Chtěl jim vštípit, že vlastního gurua je třeba mít v úctě za všech okolností. Když Bṛhaspati přišel do jejich shromáždění, polobozi i jejich král Indra to považovali za samozřejmost. Jelikož přicházel každý den, mysleli si, že mu nemusí projevovat žádnou zvláštní úctu. Jak se říká, důvěrnost plodí pohrdání. Bṛhaspati byl znepokojen a okamžitě opustil Indrův palác. Všichni polobozi v čele s Indrou se tak dopustili přestupku u Bṛhaspatiho lotosových nohou a Pán Brahmā, který si toho byl vědom, je za toto přehlížení odsoudil. V písni, kterou zpíváme každý den, říká Narottama dāsa Ṭhākura: cakṣu-dāna dila yei, janme janme prabhu sei — guru dává žákovi vnitřní duchovní zrak, a proto má být život za životem považován za jeho pána. Nikdo nesmí za žádných okolností projevit guruovi neúctu. Polobozi — pyšní na své hmotné vlastnictví—však byli ke svému guruovi neuctiví. Śrīmad-Bhāgavatam (11.17.27) proto doporučuje: ācāryaṁ māṁ vijānīyān nāvamanyeta karhicit / na martya-buddhyāsūyeta — ācāryovi je třeba vždy skládat uctivé poklony; nikdo by mu neměl nikdy závidět a považovat ho za obyčejnou lidskou bytost.

6.7.22

Verš

tasyāyam anayasyāsīt
parebhyo vaḥ parābhavaḥ
prakṣīṇebhyaḥ sva-vairibhyaḥ
samṛddhānāṁ ca yat surāḥ

Synonyma

tasya — toho; ayam — toto; anayasya — vašeho nevděčného jednání; āsīt — bylo; parebhyaḥ — druhými; vaḥ — vás všech; parābhavaḥ — porážka; prakṣīṇebhyaḥ — přestože byli slabí; sva-vairibhyaḥ — vašimi nepřáteli, které jste dříve poráželi; samṛddhānām — kteří jste byli velice bohatí; ca — a; yat — co; surāḥ — ó polobozi.

Překlad

Démoni vás porazili, protože jste se nevhodně chovali vůči Bṛhaspatimu. Moji milí polobozi, jak jinak by mohli tito démoni — kteří byli slabí, neboť jste je několikrát porazili — zvítězit nad vámi, kteří jste měli tak velké bohatství?

Význam

Devové jsou proslulí tím, že neustále bojují s asury. V těchto bojích byli asurové vždy poráženi, ale tentokrát utrpěli porážku polobozi. Proč? Zde je uvedeno, že to byl důsledek jejich přestupku vůči vlastnímu duchovnímu mistrovi. Jejich nestydatá neúcta k duchovnímu mistrovi byla příčinou porážky od démonů. V śāstrách stojí, že když někdo nemá v úctě výše postavenou ctihodnou osobu, zkracuje se mu délka života, přichází o výsledky svých zbožných činností a takto je ponížen.

6.7.23

Verš

maghavan dviṣataḥ paśya
prakṣīṇān gurv-atikramāt
sampraty upacitān bhūyaḥ
kāvyam ārādhya bhaktitaḥ
ādadīran nilayanaṁ
mamāpi bhṛgu-devatāḥ

Synonyma

maghavan — ó Indro; dviṣataḥ — vaši nepřátelé; paśya — jen pohleď; prakṣīṇān — velice slabí (dříve); guru-atikramāt — jelikož nectili svého gurua, Śukrācāryu; samprati — v tuto chvíli; upacitān — mocní; bhūyaḥ — znovu; kāvyam — svého duchovního mistra, Śukrācāryu; ārādhya — uctívající; bhaktitaḥ — s velkou oddaností; ādadīran — mohou vzít; nilayanam — sídlo, Satyaloku; mama — moje; api — dokonce; bhṛgu-devatāḥ — kteří jsou nyní mocnými oddanými Śukrācāryi, Bhṛguova žáka.

Překlad

Ó Indro, vaši nepřátelé démoni byli nesmírně slabí, protože neměli v úctě Śukrācāryu, ale jelikož ho nyní uctívají s velkou oddaností, nabyli znovu moci. Svou oddaností Śukrācāryovi posílili svou moc natolik, že jsou schopni snadno dobýt dokonce i mé sídlo.

Význam

Pán Brahmā chtěl polobohy upozornit na to, že silou gurua se lze v tomto světě stát velice mocným a vyvoláním nespokojenosti gurua lze o vše přijít. To potvrzuje píseň Viśvanātha Cakravartīho Ṭhākura:

yasya prasādād bhagavat-prasādo
yasyāprasādān na gatiḥ kuto ’pi

“Milostí duchovního mistra je člověk požehnán milostí Kṛṣṇy. Bez milosti duchovního mistra nemůže udělat žádný pokrok.” I když mají démoni ve srovnání s Pánem Brahmou zanedbatelnou moc, díky síle svého gurua se stali tak mocnými, že byli schopni dobýt i jeho Brahmaloku. Proto se modlíme k duchovnímu mistrovi:

mūkaṁ karoti vācālaṁ
paṅguṁ laṅghayate girim
yat-kṛpā tam ahaṁ vande
śrī-guruṁ dīna-tāraṇam

(Madhya 17.80)

Milostí gurua se i němý může stát největším řečníkem a chromý může zdolávat hory. Pán Brahmā doporučuje, že chce-li někdo dosáhnout v životě úspěchu, měl by mít tento výrok śāster na paměti.

6.7.24

Verš

tripiṣṭapaṁ kiṁ gaṇayanty abhedya-
mantrā bhṛgūṇām anuśikṣitārthāḥ
na vipra-govinda-gav-īśvarāṇāṁ
bhavanty abhadrāṇi nareśvarāṇām

Synonyma

tri-piṣṭa-pam — všichni polobozi, včetně Pána Brahmy; kim — co; gaṇayanti — starají se o; abhedya-mantrāḥ — jejichž odhodlání vykonávat příkazy duchovního mistra je nezlomné; bhṛgūṇām — žáků Bhṛgua Muniho, jako je Śukrācārya; anuśikṣita-arthāḥ — rozhodnuti následovat pokyny; na — ne; vipra — brāhmaṇové; govinda — Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa; go — krávy; īśvarāṇām — těch, kdo prokazují přízeň nebo považují za hodné uctívání; bhavanti — jsou; abhadrāṇi — jakékoliv nepříznivé události; nara-īśvarāṇām — nebo králů, kteří se řídí tímto principem.

Překlad

Díky svému neochvějnému odhodlání následovat pokyny Śukrācāryi se nyní jeho žáci, démoni, o polobohy nestarají. Králové i ostatní, kteří mají velkou víru v milost brāhmaṇů, krav a Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, a kteří tyto tři neustále uctívají, mají vždy pevné postavení.

Význam

Z pokynů Pána Brahmy vyplývá, že každý by měl věrně uctívat brāhmaṇy, Nejvyšší Osobnost Božství a krávy. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je go-brāhmaṇa-hitāya ca — je vždy velice laskavý ke kravám a brāhmaṇům. Proto ten, kdo uctívá Govindu, Ho musí uspokojovat uctíváním brāhmaṇů a krav. Uctívá-li vláda brāhmaṇy, krávy a Kṛṣṇu, Govindu, nesetká se nikdy a nikde s porážkou; v opačném případě bude poražena a odsouzena vždy a všude. V tuto chvíli nemají vlády na celém světě žádnou úctu k brāhmaṇům, krávám ani Govindovi, a proto je svět v chaotické situaci. Souhrnně řečeno — i když byli polobozi velice mocní po stránce hmotného bohatství, utrpěli v bitvě porážku od démonů, protože se zachovali neuctivě k brāhmaṇovi, Bṛhaspatimu, který byl jejich duchovním mistrem.

6.7.25

Verš

tad viśvarūpaṁ bhajatāśu vipraṁ
tapasvinaṁ tvāṣṭram athātmavantam
sabhājito ’rthān sa vidhāsyate vo
yadi kṣamiṣyadhvam utāsya karma

Synonyma

tat — proto; viśvarūpam — Viśvarūpu; bhajata — uctívejte jako gurua; āśu — okamžitě; vipram — který je dokonalým brāhmaṇou; tapasvinam — který se podrobuje velké askezi; tvāṣṭram — syna Tvaṣṭy; atha — jakož i; ātma-vantam — nezávislý; sabhājitaḥ — uctívaný; arthān — zájmy; saḥ — on; vidhāsyate — vykoná; vaḥ — vás všech; yadi — když; kṣamiṣyadhvam — budete tolerovat; uta — vskutku; asya — jeho; karma — činnosti (na podporu Daityů).

Překlad

Ó polobozi, nabádám vás, abyste šli za Viśvarūpou, synem Tvaṣṭy, a přijali ho za svého gurua. Je čistým a velice mocným brāhmaṇou, který se podrobuje askezi. Když ho potěšíte uctíváním, splní vaše touhy—budete-li ovšem tolerovat, že se přiklání na stranu démonů.

Význam

Polobozi dostali od Pána Brahmy radu, aby za svého duchovního mistra přijali syna Tvaṣṭy, přestože vždy přál asurům.

6.7.26

Verš

śrī-śuka uvāca
ta evam uditā rājan
brahmaṇā vigata-jvarāḥ
ṛṣiṁ tvāṣṭram upavrajya
pariṣvajyedam abruvan

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī řekl; te — všichni polobozi; evam — takto; uditāḥ — když dostali radu; rājan — ó králi Parīkṣite; brahmaṇā — od Pána Brahmy; vigata-jvarāḥ — zbaveni zármutku způsobeného démony; ṛṣim — velkého mudrce; tvāṣṭram — k synovi Tvaṣṭy; upavrajya — šli; pariṣvajya — objali; idam — toto; abruvan — řekli.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Když Pán Brahmā polobohům poradil a zbavil je úzkosti, odešli za mudrcem Viśvarūpou, synem Tvaṣṭy. Můj milý králi, objali ho a pronesli následující slova.

6.7.27

Verš

śrī-devā ūcuḥ
vayaṁ te ’tithayaḥ prāptā
āśramaṁ bhadram astu te
kāmaḥ sampādyatāṁ tāta
pitṝṇāṁ samayocitaḥ

Synonyma

śrī-devāḥ ūcuḥ — polobozi pravili; vayam — my; te — tvoji; atithayaḥ — hosté; prāptāḥ — přišli do; āśramam — tvého sídla; bhadram — štěstí; astu — nechť je; te — tobě; kāmaḥ — touha; sampādyatām — nechť je uskutečněna; tāta — ó milovaný; pitṝṇām — nás, kteří jsme jako tvoji otcové; samayocitaḥ — příhodné pro tuto dobu.

Překlad

Polobozi pravili: Milovaný Viśvarūpo, přejeme ti vše nejlepší. My, polobozi, jsme přišli do tvého āśramu jako tvoji hosté. Prosíme, snaž se splnit naše touhy úměrně času, neboť jsme na úrovni tvých rodičů.

6.7.28

Verš

putrāṇāṁ hi paro dharmaḥ
pitṛ-śuśrūṣaṇaṁ satām
api putravatāṁ brahman
kim uta brahmacāriṇām

Synonyma

putrāṇām — synů; hi — vskutku; paraḥ — vyšší; dharmaḥ — náboženský princip; pitṛ-śuśrūṣaṇam — služba rodičům; satām — dobrá; api — dokonce i; putra-vatām — těch, kteří mají syny; brahman — ó milý brāhmaṇo; kim uta — co říci; brahmacāriṇām — o brahmacārīnech.

Překlad

Ó brāhmaṇo, nejvyšší povinností syna je sloužit rodičům, a to dokonce i tehdy, když má své vlastní syny — co teprve říci o synovi, který je brahmacārīnem?

6.7.29-30

Verš

ācāryo brahmaṇo mūrtiḥ
pitā mūrtiḥ prajāpateḥ
bhrātā marutpater mūrtir
mātā sākṣāt kṣites tanuḥ

dayāyā bhaginī mūrtir
dharmasyātmātithiḥ svayam
agner abhyāgato mūrtiḥ
sarva-bhūtāni cātmanaḥ

Synonyma

ācāryaḥ — učitel nebo duchovní mistr, který učí védské poznání svým vlastním příkladem; brahmaṇaḥ — všech Ved; mūrtiḥ — zosobnění; pitā — otec; mūrtiḥ — zosobnění; prajāpateḥ — Pána Brahmy; bhrātā — bratr; marut-pateḥ mūrtiḥ — zosobnění Indry; mātā — matka; sākṣāt — přímo; kṣiteḥ — Země; tanuḥ — tělo; dayāyāḥ — milosti; bhaginī — sestra; mūrtiḥ — zosobnění; dharmasya — náboženských zásad; ātma — vlastní já; atithiḥ — host; svayam — osobně; agneḥ — boha ohně; abhyāgataḥ — pozvaný host; mūrtiḥ — zosobnění; sarva-bhūtāni — všechny živé bytosti; ca — a; ātmanaḥ — Nejvyššího Pána Viṣṇua.

Překlad

Ācārya, duchovní mistr, jenž učí veškeré védské poznání a zasvěcuje předáním posvátné šňůry, je zosobněním všech Ved. Podobně otec zosobňuje Pána Brahmu, bratr krále Indru, matka planetu Zemi a sestra milost. Host zosobňuje náboženské zásady, pozvaný host zosobňuje poloboha Agniho a všechny živé bytosti zosobňují Pána Viṣṇua, Nejvyšší Osobnost Božství.

Význam

Podle morálních pokynů Cāṇakyi Paṇḍita má člověk vidět všechny živé bytosti na stejné úrovni jako sebe sama (ātmavat sarva-bhūteṣu). To znamená, že nikdo nemá být opomíjen jako podřadný; jelikož v těle každého sídlí Paramātmā, každého je třeba ctít jako chrám Nejvyšší Osobnosti Božství. Tento verš popisuje různé způsoby, jak má člověk ctít gurua, otce, bratra, sestru, hosta a ostatní.

6.7.31

Verš

tasmāt pitṝṇām ārtānām
ārtiṁ para-parābhavam
tapasāpanayaṁs tāta
sandeśaṁ kartum arhasi

Synonyma

tasmāt — z toho důvodu; pitṝṇām — rodičů; ārtānām — kteří trpí; ārtim — neštěstí; para-parābhavam — poraženi nepřáteli; tapasā — silou své askeze; apanayan — odstraňující; tāta — ó drahý synu; sandeśam — naši touhu; kartum arhasi — měl bys vykonat.

Překlad

Milý synu, naši nepřátelé nás porážejí, a proto jsme velice zarmouceni. Splň prosím milostivě naši touhu a silou své askeze nás zbav neštěstí. Prosíme, vyslyš naše modlitby.

6.7.32

Verš

vṛṇīmahe tvopādhyāyaṁ
brahmiṣṭhaṁ brāhmaṇaṁ gurum
yathāñjasā vijeṣyāmaḥ
sapatnāṁs tava tejasā

Synonyma

vṛṇīmahe — vybíráme si; tvā — tebe; upādhyāyam — za učitele a duchovního mistra; brahmiṣṭham — dokonale si vědomého Nejvyššího Brahmanu; brāhmaṇam — kvalifikovaného brāhmaṇu; gurum — dokonalého duchovního mistra; yathā — abychom; añjasā — velice snadno; vijeṣyāmaḥ — porazili; sapatnān — své protivníky; tava — tvé; tejasā — silou askeze.

Překlad

Jakožto dokonalý brāhmaṇa, jenž si je plně vědom Nejvyššího Brahmanu, jsi duchovním mistrem všech životních stavů. Přijímáme tě za svého duchovního mistra a vládce, abychom silou tvé askeze mohli snadno zvítězit nad nepřáteli, kteří nás porážejí.

Význam

Za účelem vykonání určité povinnosti je třeba vyhledat určitého gurua. Aby polobozi porazili démony, přijali za svého gurua Viśvarūpu, přestože byl níže postavený.

6.7.33

Verš

na garhayanti hy artheṣu
yaviṣṭhāṅghry-abhivādanam
chandobhyo ’nyatra na brahman
vayo jyaiṣṭhyasya kāraṇam

Synonyma

na — ne; garhayanti — zakazují; hi — vskutku; artheṣu — pro dosažení cílů; yaviṣṭha-aṅghri — u lotosových nohou mladší osoby; abhivādanam — skládat poklony; chandobhyaḥ — védské mantry; anyatra — kromě; na — ne; brahman — ó brāhmaṇo; vayaḥ — věk; jyaiṣṭhyasya — vyššího postavení; kāraṇam — příčina.

Překlad

Polobozi pokračovali: Neboj se, že tě někdo bude kritizovat za to, že jsi mladší než my. Ve vztahu k védským mantrám tato etiketa neplatí. V jiných případech je vyšší postavení dáno věkem, ale i mladšímu je možné skládat uctivé poklony, je-li pokročilý v přednesu védských manter. I když jsi tedy oproti nám mladíkem, můžeš se bez váhání stát naším knězem.

Význam

Je řečeno: vṛddhatvaṁ vayasā vinā — člověk může být seniorem i bez pokročilého věku. I ten, kdo není starý, získá vyšší postavení, je-li pokročilý v poznání. Viśvarūpa byl oproti polobohům mladík, protože byl jejich synovcem, ale oni ho chtěli přijmout za svého kněze a to znamenalo, že od nich bude muset přijímat poklony. Polobozi vysvětlili, že by se kvůli tomu neměl zdráhat; mohl se stát jejich knězem, jelikož byl pokročilý ve védském poznání. Také Cāṇakya Paṇḍita radí: nīcād apy uttamaṁ jñānam — člověk může přijmout vzdělání od člena nižší společenské třídy. Brāhmaṇové, členové nejvznešenější varṇy, jsou učitelé, ale i příslušníka nižší rodiny — rodiny kṣatriyů, vaiśyů, nebo dokonce i śūdrů — lze přijmout za učitele, je-li obdařen poznáním. Śrī Caitanya Mahāprabhu to schválil, když vyjádřil tento názor před Rāmānandou Rāyem (Cc. Madhya 8.128):

kibā vipra, kibā nyāsī, śūdra kene naya
yei kṛṣṇa-tattva-vettā, sei ’guru' haya

Nezáleží na tom, zda je člověk brāhmaṇa, śūdra, gṛhastha nebo sannyāsī. To vše jsou hmotná označení a duchovně pokročilá osoba nemá s takovými označeními nic společného. Každý, kdo je pokročilý ve vědě vědomí Kṛṣṇy, se tedy může stát duchovním mistrem, ať už je v jakémkoliv společenském postavení.

6.7.34

Verš

śrī-ṛṣir uvāca
abhyarthitaḥ sura-gaṇaiḥ
paurahitye mahā-tapāḥ
sa viśvarūpas tān āha
prasannaḥ ślakṣṇayā girā

Synonyma

śrī-ṛṣiḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pokračoval; abhyarthitaḥ — když byl požádán; sura-gaṇaiḥ — polobohy; paurahitye — aby se stal knězem; mahā-tapāḥ — velice pokročilý ve vykonávání askeze; saḥ — on; viśvarūpaḥ — Viśvarūpa; tān — polobohům; āha — řekl; prasannaḥ — uspokojený; ślakṣṇayā — sladkými; girā — slovy.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Velký Viśvarūpa, který byl pokročilý ve vykonávání askeze, byl s žádostí všech polobohů, aby se stal jejich knězem, velice spokojen. Odpověděl jim následujícími slovy.

6.7.35

Verš

śrī-viśvarūpa uvāca
vigarhitaṁ dharma-śīlair
brahmavarca-upavyayam
kathaṁ nu mad-vidho nāthā
lokeśair abhiyācitam
pratyākhyāsyati tac-chiṣyaḥ
sa eva svārtha ucyate

Synonyma

śrī-viśvarūpaḥ uvāca — Śrī Viśvarūpa pravil; vigarhitam — odsouzené; dharma-śīlaiḥ — těmi, kdo mají úctu k náboženským zásadám; brahma-varcaḥ — bráhmanské síly; upavyayam — způsobuje ztrátu; katham — jak; nu — vskutku; mat-vidhaḥ — osoba, jako jsem já; nāthāḥ — ó pánové; loka-īśaiḥ — vládci různých planet; abhiyācitam — žádost; pratyākhyāsyati — odmítne; tat-śiṣyaḥ — který je na úrovni jejich žáka; saḥ — to; eva — vskutku; sva-arthaḥ — skutečný zájem; ucyate — je popsáno jako.

Překlad

Śrī Viśvarūpa řekl: Ó polobozi, i když je přijímání kněžského stavu odsuzované, jelikož vede ke ztrátě dříve nabyté bráhmanské síly, jak může osoba, jako jsem já, odmítnout vaši osobní žádost? Jste všichni vznešení vládci celého vesmíru. Já jsem vaším žákem a musím se od vás mnohému naučit; proto vás nemohu odmítnout. Musím souhlasit pro své vlastní dobro.

Význam

Činnosti kvalifikovaného brāhmaṇy jsou paṭhana, pāṭhana, yajana, yājana, dāna a pratigraha. Slova yajana a yājana znamenají, že brāhmaṇa se stává knězem obyvatel v zájmu jejich budoucího štěstí. Ten, kdo přijme roli duchovního mistra, neutralizuje hříšné reakce yajamāny—osoby, pro niž vykonává yajñu. Tím se snižuje množství výsledků zbožných činností, které dříve kněz či duchovní mistr vykonal. Učení brāhmaṇové proto kněžský stav nepřijímají. Vysoce vzdělaný brāhmaṇa Viśvarūpa se však stal knězem polobohů, protože k nim měl hlubokou úctu.

6.7.36

Verš

akiñcanānāṁ hi dhanaṁ śiloñchanaṁ
teneha nirvartita-sādhu-satkriyaḥ
kathaṁ vigarhyaṁ nu karomy adhīśvarāḥ
paurodhasaṁ hṛṣyati yena durmatiḥ

Synonyma

akiñcanānām — těch, kdo podstoupili askezi, aby se odpoutali od světského vlastnictví; hi — jistě; dhanam — majetek; śila — sbírání obilí, které zůstalo na poli; uñchanam — a sbírání obilí, které zůstalo v tržnici; tena — těmi prostředky; iha — zde; nirvartita — uskutečňující; sādhu — vznešených oddaných; sat-kriyaḥ — všechny zbožné činnosti; katham — jak; vigarhyam — zasluhující výčitky; nu — vskutku; karomi — budu vykonávat; adhīśvarāḥ — ó velcí vládci planetárních soustav; paurodhasam — povinnosti kněze; hṛṣyati — je potěšen; yena — čím; durmatiḥ — ten, kdo je méně inteligentní.

Překlad

Ó vznešení panovníci různých planet, pravý brāhmaṇa, který nemá žádné hmotné vlastnictví, se živí způsobem zvaným śiloñchana — sbírá obilí, které zůstalo ležet na poli a v tržnici. Tímto způsobem zaopatřují brāhmaṇové-hospodáři, kteří skutečně dodržují zásady askeze, sebe a své rodiny a vykonávají všechny nezbytné zbožné činnosti. Brāhmaṇa, který chce dosáhnout štěstí hromaděním bohatství jako profesionální kněz, jistě uvažuje na velice nízké úrovni. Jak bych mohl přijmout takové postavení?

Význam

Prvotřídní brāhmaṇa nepřijímá od svých žáků či yajamānů žádnou odměnu. Jelikož praktikuje askezi, chodí místo toho na pole a sbírá obilí, které tam zemědělci brāhmaṇům nechávají. Tito brāhmaṇové rovněž chodí do tržnic, kde se obilí kupuje a prodává ve velkém, a sbírají to, které tam zůstane po obchodnících. Tímto způsobem živí vznešení brāhmaṇové svá těla a své rodiny. Takoví kněží nikdy nepožadují nic od svých žáků, aby mohli žít v bohatství a napodobovat kṣatriye či vaiśyi. Čistý brāhmaṇa dobrovolně přijímá život v chudobě a žije v naprosté závislosti na milosti Pána. Není tomu dávno, kdy jednomu brāhmaṇovi v Kṛṣṇanagaru poblíž Navadvīpu nabízel pomoc místní zamindar, Vraja Kṛṣṇacandra. Brāhmaṇa odmítl pomoc přijmout. Řekl, že přijímá rýži, kterou mu donesou jeho žáci, vaří zeleninová jídla z tamarindových listů, a je tak ve svém životě hospodáře velice šťastný — není proto třeba, aby přijímal zamindarovu pomoc. Závěr je takový, že i když může brāhmaṇa dostávat od svých žáků velké bohatství, nemá odměny za své kněžské působení používat pro vlastní prospěch; musí je používat pro službu Nejvyšší Osobnosti Božství.

6.7.37

Verš

tathāpi na pratibrūyāṁ
gurubhiḥ prārthitaṁ kiyat
bhavatāṁ prārthitaṁ sarvaṁ
prāṇair arthaiś ca sādhaye

Synonyma

tathā api — přesto; na — ne; pratibrūyām — mohu odmítnout; gurubhiḥ — osobami, které jsou na úrovni mého duchovního mistra; prārthitam — žádost; kiyat — malé hodnoty; bhavatām — vás všech; prārthitam — touhu; sarvam — celou; prāṇaiḥ — svým životem; arthaiḥ — svým vlastnictvím; ca — také; sādhaye — uskutečním.

Překlad

Vy všichni jste mi nadřazení. I když tedy může být přijetí kněžského stavu někdy člověku vyčítáno, nemohu vám odmítnout ani sebemenší žádost. Souhlasím s tím, že budu vaším knězem, a splnění vaší touhy zasvětím celý svůj život a veškeré vlastnictví.

6.7.38

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
tebhya evaṁ pratiśrutya
viśvarūpo mahā-tapāḥ
paurahityaṁ vṛtaś cakre
parameṇa samādhinā

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; tebhyaḥ — jim (polobohům); evam — takto; pratiśrutya — slíbil; viśvarūpaḥ — Viśvarūpa; mahā-tapāḥ — nejvznešenější osobnost; paurahityam — činnosti kněze; vṛtaḥ — v jejich kruhu; cakre — vykonával; parameṇa — nejvyšší; samādhinā — s pozorností.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi, poté, co vznešený Viśvarūpa dal polobohům svůj slib, s velkým nadšením a pozorností vykonával v jejich kruhu nezbytné úkony kněze.

Význam

Velmi důležité je slovo samādhinā. Samādhi znamená úplné pohroužení bez jakéhokoliv odchýlení mysli. Viśvarūpa, který byl velice učeným brāhmaṇou, nejenže přijal žádost polobohů, ale ujal se jí se vší vážností a vykonával činnosti kněze s nerozptýlenou myslí. Nepřijal tedy kněžské postavení pro hmotný zisk, ale pro dobro polobohů. Taková je povinnost kněze. Slovo puraḥ znamená “rodina” a hita znamená “prospěch”. Slovo purohita tedy vyjadřuje, že kněz je dobrodincem rodiny. Další význam slova puraḥ je “první”. Prvořadou povinností kněze je dohlédnout na to, aby jeho žáci byli duchovně i hmotně po všech stránkách zaopatření. Potom je spokojený. Kněz by nikdy neměl jevit zájem o vykonávání védských obřadů pro svůj vlastní prospěch.

6.7.39

Verš

sura-dviṣāṁ śriyaṁ guptām
auśanasyāpi vidyayā
ācchidyādān mahendrāya
vaiṣṇavyā vidyayā vibhuḥ

Synonyma

sura-dviṣām — nepřátel polobohů; śriyam — bohatství; guptām — chráněné; auśanasya — Śukrācāryi; api — ačkoliv; vidyayā — talentem; ācchidya — sestavil; adāt — dal; mahā-indrāya — králi Indrovi; vaiṣṇavyā — Pána Viṣṇua; vidyayā — modlitbou; vibhuḥ — nejmocnější Viśvarūpa.

Překlad

Bohatství démonů, kteří jsou známí jako nepřátelé polobohů, bylo chráněné talentem a taktikami Śukrācāryi, ale Viśvarūpa, jenž byl velice mocný, složil ochrannou modlitbu zvanou Nārāyaṇa-kavaca. Pomocí této inteligentní mantry odebral bohatství démonům a předal ho Mahendrovi, nebeskému králi.

Význam

Polobozi (devové) a démoni (asurové) se liší v tom, že všichni polobozi jsou oddaní Pána Viṣṇua, zatímco démoni jsou oddaní polobohů, jako je Pán Śiva, bohyně Kālī a bohyně Durgā. Někdy jsou démoni také oddanými Pána Brahmy. Například Hiraṇyakaśipu byl oddaný Pána Brahmy, Rāvaṇa byl oddaný Pána Śivy a Mahiṣāsura byl oddaný bohyně Durgy. Polobozi jsou oddaní Pána Viṣṇua (viṣṇu-bhaktaḥ smṛto daiva), ale démoni vždy zaujímají vůči viṣṇu-bhaktům, vaiṣṇavům, nepřátelský postoj (āsuras tad-viparyayaḥ). Stávají se oddanými Pána Śivy, Pána Brahmy, Kālī, Durgy a dalších polobohů, aby mohli proti vaiṣṇavům bojovat. V dávných dobách, před mnoha a mnoha lety, vládlo mezi devy a asury nepřátelství a tatáž atmosféra přetrvává dodnes, neboť oddaní Pána Śivy a bohyně Durgy vždy nenávidí vaiṣṇavy, kteří jsou oddanými Pána Viṣṇua. Toto napětí mezi oddanými Pána Śivy a Pána Viṣṇua existovalo vždy. Boje mezi démony a polobohy na vyšších planetárních soustavách probíhají již po velice dlouhou dobu.

Zde se dočítáme, že Viśvarūpa vytvořil pro polobohy ochranný obal prostoupený Viṣṇu mantrou. Viṣṇu mantra se někdy nazývá Viṣṇu-jvara a Śiva mantra se nazývá Śiva-jvara. Z śāster se dozvídáme, že Śiva-jvara a Viṣṇu-jvara jsou někdy používány v bojích mezi démony a polobohy.

Slovo sura-dviṣām, které v tomto verši znamená “nepřátel polobohů”, se rovněž vztahuje na ateisty. Śrīmad-Bhāgavatam na jiném místě uvádí, že Pán Buddha se zjevil proto, aby zmátl démony či ateisty. Nejvyšší Osobnost Božství vždy udílí Svá požehnání oddaným. To Pán Osobně potvrzuje v Bhagavad-gītě (9.31):

kaunteya pratijānīhi
na me bhaktaḥ praṇaśyati

“Ó synu Kuntī, směle vyhlas, že Můj oddaný nikdy nezanikne.”

6.7.40

Verš

yayā guptaḥ sahasrākṣo
jigye ’sura-camūr vibhuḥ
tāṁ prāha sa mahendrāya
viśvarūpa udāra-dhīḥ

Synonyma

yayā — kterou; guptaḥ — chráněný; sahasra-akṣaḥ — tisícioký polobůh, Indra; jigye — poražená; asura — démonů; camūḥ — vojenská síla; vibhuḥ — stal se velice mocným; tām — to; prāha — sdělil; saḥ — on; mahendrāya — nebeskému králi, Mahendrovi; viśvarūpaḥ — Viśvarūpa; udāra-dhīḥ — nesmírně velkomyslný.

Překlad

Viśvarūpa, jenž byl nesmírně velkomyslný, sdělil králi Indrovi (Sahasrākṣovi) tajnou mantru, která Indru ochránila a porazila vojenskou sílu démonů.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k sedmé kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Indrův přestupek vůči jeho duchovnímu mistrovi, Bṛhaspatimu”.

KAPITOLA OSMÁ

Štít Nārāyaṇa-kavaca

6.8.1-2

Verš

śrī-rājovāca
yayā guptaḥ sahasrākṣaḥ
savāhān ripu-sainikān
krīḍann iva vinirjitya
tri-lokyā bubhuje śriyam

bhagavaṁs tan mamākhyāhi
varma nārāyaṇātmakam
yathātatāyinaḥ śatrūn
yena gupto ’jayan mṛdhe

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit řekl; yayā — kterým (duchovním štítem); guptaḥ — chráněný; sahasra-akṣaḥ — tisícioký král Indra; sa-vāhān — s jejich přepravci; ripu-sainikān — vojáky a velitele nepřátel; krīḍan iva — jako by si hrál; vinirjitya — porazil; tri-lokyāḥ — tří světů (vyššího, středního a nižšího planetárního systému); bubhuje — užíval si; śriyam — bohatství; bhagavan — ó velký mudrci; tat — to; mama — mně; ākhyāhi — prosím vysvětli; varma — obranný štít z mantry; nārāyaṇa-ātmakam — sestávající z milosti Nārāyaṇa; yathā — jak; ātatāyinaḥ — kteří se ho snažili zabít; śatrūn — nepřátele; yena — jímž; guptaḥ — chráněný; ajayat — porazil; mṛdhe — v boji.

Překlad

Král Parīkṣit se zeptal Śukadeva Gosvāmīho: Můj pane, popiš mi laskavě štít z Viṣṇu mantry, který chránil krále Indru a umožnil mu porazit jeho nepřátele i s jejich přepravci a užívat si bohatství tří světů. Prosím, popiš mi tuto Nārāyaṇa-kavacu, díky níž král Indra uspěl v bitvě a zvítězil nad nepřáteli, kteří se ho snažili zabít.

6.8.3

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
vṛtaḥ purohitas tvāṣṭro
mahendrāyānupṛcchate
nārāyaṇākhyaṁ varmāha
tad ihaika-manāḥ śṛṇu

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śukadeva Gosvāmī pravil; vṛtaḥ — vybraný; purohitaḥ — kněz; tvāṣṭraḥ — syn Tvaṣṭy; mahendrāya — králi Indrovi; anupṛcchate — poté, co se (Indra) zeptal; nārāyaṇa-ākhyam — jménem Nārāyaṇa-kavaca; varma — obranný štít z mantry; āha — řekl; tat — to; iha — toto; eka-manāḥ — velmi pozorně; śṛṇu — ode mě vyslechni.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Král Indra, vůdce polobohů, se tázal Viśvarūpy, jehož polobozi přijali za kněze, na štít jménem Nārāyaṇa-kavaca. Vyslechni si prosím pozorně Viśvarūpovu odpověď.

6.8.4-6

Verš

śrī-viśvarūpa uvāca
dhautāṅghri-pāṇir ācamya
sapavitra udaṅ-mukhaḥ
kṛta-svāṅga-kara-nyāso
mantrābhyāṁ vāg-yataḥ śuciḥ

nārāyaṇa-paraṁ varma
sannahyed bhaya āgate
pādayor jānunor ūrvor
udare hṛdy athorasi

mukhe śirasy ānupūrvyād
oṁkārādīni vinyaset
oṁ namo nārāyaṇāyeti
viparyayam athāpi vā

Synonyma

śrī-viśvarūpaḥ uvāca — Śrī Viśvarūpa řekl; dhauta — mající zcela omyté; aṅghri — nohy; pāṇiḥ — ruce; ācamya — vykonávající ācaman (trojí usrknutí trochy vody po pronesení předepsané mantry); sa-pavitraḥ — s prsteny z trávy kuśa (na prsteníčku každé ruky); udak-mukhaḥ — sedící čelem k severu; kṛta — činící; sva-aṅga-kara-nyāsaḥ — myšlenkové označení osmi částí těla a dvanácti částí rukou; mantrābhyām — dvěma mantrami (oṁ namo bhagavate vāsudevāya a oṁ namo nārāyaṇāya); vāk-yataḥ — zachovávající mlčení; śuciḥ — očištěný; nārāyaṇa-param — zcela soustředěný na Pána Nārāyaṇa; varma — štít; sannahyet — nasadí si; bhaye — když strach; āgate — přichází; pādayoḥ — na dvě nohy; jānunoḥ — na dvě kolena; ūrvoḥ — na dvě stehna; udare — na břicho; hṛdi — na srdce; atha — takto; urasi — na hruď; mukhe — na ústa; śirasi — na hlavu; ānupūrvyāt — postupně; oṁkāra-ādīni — počínaje oṁkārou; vinyaset — má umístit; oṁ — praṇava; namaḥ — poklony; nārāyaṇāya — Nārāyaṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství; iti — takto; viparyayam — pozpátku; atha api — navíc; vā — nebo.

Překlad

Viśvarūpa řekl: Dostaví-li se nějaké pocity strachu, člověk si má nejprve zcela omýt ruce a nohy a pak vykonat ācaman recitací této mantry: oṁ apavitraḥ pavitro vā sarvāvasthāṁ gato 'pi vā / yaḥ smaret puṇḍarīkākṣaṁ sa bahyābhyantaraḥ śuciḥ / śrī-viṣṇu śrī-viṣṇu śrī-viṣṇu. Poté se má dotknout trávy kuśa a s vážností tiše usednout čelem k severu. Když je zcela očištěný, musí se osmislabičnou mantrou dotknout osmi částí svého těla a dvanáctislabičnou mantrou svých rukou. Takto se má zahalit Nārāyaṇovým ochranným pláštěm. Za pronášení mantry složené z osmi slabik (oṁ namo nārāyaṇāya), počínaje praṇavou (slabikou oṁ), se má nejprve rukama dotknout osmi částí svého těla — od nohou systematicky přes kolena, stehna, břicho, srdce a hruď až po ústa a hlavu. Potom má recitovat mantru pozpátku, počínaje poslední slabikou (ya), a dotýkat se přitom částí těla v opačném pořadí. Tyto dva procesy se nazývají utpatti-nyāsa a saṁhāra-nyāsa.

6.8.7

Verš

kara-nyāsaṁ tataḥ kuryād
dvādaśākṣara-vidyayā
praṇavādi-ya-kārāntam
aṅguly-aṅguṣṭha-parvasu

Synonyma

kara-nyāsam — obřad známý jako kara-nyāsa, který přiřazuje slabiky mantry prstům; tataḥ — poté; kuryāt — má vykonat; dvādaśa-akṣara — složenou z dvanácti slabik; vidyayā — s mantrou; praṇava-ādi — počínaje oṁkārou; ya-kāra-antam — konče slabikou ya; aṅguli — na prsty, počínaje ukazováčkem; aṅguṣṭha-parvasu — na klouby palců.

Překlad

Pak má recitovat mantru složenou z dvanácti slabik (oṁ namo bhagavate vāsudevāya). Slabiky mantry s oṁkārou před každou z nich má umístit na konečky svých prstů, počínaje ukazováčkem pravé ruky a konče ukazováčkem levé. Čtyři zbývající slabiky mají být umístěny na klouby palců.

6.8.8-10

Verš

nyased dhṛdaya oṁkāraṁ
vi-kāram anu mūrdhani
ṣa-kāraṁ tu bhruvor madhye
ṇa-kāraṁ śikhayā nyaset

ve-kāraṁ netrayor yuñjyān
na-kāraṁ sarva-sandhiṣu
ma-kāram astram uddiśya
mantra-mūrtir bhaved budhaḥ

savisargaṁ phaḍ-antaṁ tat
sarva-dikṣu vinirdiśet
oṁ viṣṇave nama iti

Synonyma

nyaset — má umístit; hṛdaye — na srdce; oṁkāram — praṇavu, oṁkāru; vi-kāram — slabiku vi ze slova viṣṇave; anu — poté; mūrdhani — na vrchol hlavy; ṣa-kāram — slabiku ṣa; tu — a; bhruvoḥ madhye — mezi obočí; ṇa-kāram — slabiku ṇa; śikhayā — na śikhu na hlavě; nyaset — má umístit; vekāram — slabika ve; netrayoḥ — mezi oči; yuñjyāt — má být umístěna; na-kāram — slabika na ze slova namaḥ; sarva-sandhiṣu — na všechny klouby; ma-kāram — slabika ma ze slova namaḥ; astram — zbraň; uddiśya — myslící; mantra-mūrtiḥ — podoba mantry; bhavet — má se stát; budhaḥ — inteligentní osoba; sa-visargam — s visargou (ḥ); phaṭ-antam — končící zvukem phaṭ; tat — tu; sarva-dikṣu — na všechny strany; vinirdiśet — má upnout; oṁ — praṇava; viṣṇave — Pánu Viṣṇuovi; namaḥ — poklony; iti — takto.

Překlad

Poté musí recitovat šestislabičnou mantru (oṁ viṣṇave namaḥ). Slabiku “oṁ” má umístit na srdce, slabiku “vi” na vrchol hlavy, slabiku “ṣa” mezi obočí, slabiku “ṇa” na svůj copánek (śikhu) a slabiku “ve” mezi oči. Pak má umístit slabiku “na” na všechny klouby svého těla a meditovat o slabice “ma” jako o zbrani. Takto se má recitátor stát dokonalým zosobněním mantry. Poté má k závěrečné slabice “ma” přidat visargu a postupně směrem na všechny strany počínaje východem pronášet mantru “maḥ astrāya phaṭ”. Tak budou všechny strany ohraničeny ochranným štítem mantry.

6.8.11

Verš

ātmānaṁ paramaṁ dhyāyed
dhyeyaṁ ṣaṭ-śaktibhir yutam
vidyā-tejas-tapo-mūrtim
imaṁ mantram udāharet

Synonyma

ātmānam — vlastní já; paramam — nejvyšší; dhyāyet — má meditovat o; dhyeyam — který je hoden meditace; ṣaṭ-śaktibhiḥ — šest vznešených vlastností; yutam — vlastnící; vidyā — učící se; tejaḥ — vliv; tapaḥ — askeze; mūrtim — zosobněné; imam — tuto; mantram — mantru; udāharet — má recitovat.

Překlad

Po dokončení této recitace se má vykonavatel považovat za kvalitativně totožného s Nejvyšším Pánem, Osobností Božství, Jenž v plné míře oplývá šesti vznešenými vlastnostmi a o Němž je vhodné meditovat. Poté má recitovat následující ochrannou modlitbu k Pánu Nārāyaṇovi, zvanou Nārāyaṇa-kavaca.

6.8.12

Verš

om harir vidadhyān mama sarva-rakṣāṁ
nyastāṅghri-padmaḥ patagendra-pṛṣṭhe
darāri-carmāsi-gadeṣu-cāpa-
pāśān dadhāno ’ṣṭa-guno ’ṣṭa-bāhuḥ

Synonyma

oṁ — ó Pane; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; vidadhyāt — kéž dá; mama — moji; sarva-rakṣām — ochranu ze všech stran; nyasta — umístěné; aṅghri-padmaḥ — Jehož lotosové nohy; patagendra-pṛṣṭhe — na hřbetě Garuḍy, krále všech ptáků; dara — lastura; ari — disk; carma — štít; asi — meč; gadā — kyj; iṣu — šípy; cāpa — luk; pāśān — provazy; dadhānaḥ — drží; aṣṭa — Jenž vlastní osm; guṇaḥ — dokonalostí; aṣṭa — osm; bāhuḥ — paží.

Překlad

Nejvyšší Pán, který sedí na křídlech ptáka Garuḍy, jehož se dotýká Svýma lotosovýma nohama, drží osm zbraní — lasturu, disk, štít, meč, kyj, šípy, luk a provazy. Kéž mě tento Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, vždy chrání Svými osmi pažemi. Je všemocný, protože v plné míře oplývá osmi mystickými silami (aṇimā, laghimā atd.).

Význam

Považovat se za totožného s Nejvyšším se nazývá ahaṅgrahopāsanā. Člověk se takto nestává Bohem, ale myslí na svou kvalitativní totožnost s Nejvyšším. S porozuměním, že duše se svou kvalitou vyrovná Nejvyšší Duši — stejně jako se voda v řece svou povahou neliší od vody v moři — má člověk meditovat o Nejvyšším Pánu, jak popisuje tento verš, a hledat u Něho ochranu. Živé bytosti jsou vždy podřízené Nejvyššímu. Jejich povinností je proto vždy vyhledávat milost Pána, aby je ochránil za všech okolností.

6.8.13

Verš

jaleṣu māṁ rakṣatu matsya-mūrtir
yādo-gaṇebhyo varuṇasya pāśāt
sthaleṣu māyāvaṭu-vāmano vyāt
trivikramaḥ khe vatu viśvarūpaḥ

Synonyma

jaleṣu — ve vodě; mām — mě; rakṣatu — chraň; matsya-mūrtiḥ — Nejvyšší Pán v podobě velké ryby; yādaḥ-gaṇebhyaḥ — před dravými vodními živočichy; varuṇasya — poloboha jménem Varuṇa; pāśāt — před provazem; sthaleṣu — na zemi; māyā-vaṭu — milostivá podoba Pána jako trpaslíka; vāmanaḥ — jménem Vāmanadeva; avyāt — kéž chrání; trivikramaḥ — Trivikrama, Jehož tři obří kroky připravily Baliho o tři světy; khe — na nebi; avatu — kéž Pán chrání; viśvarūpaḥ — gigantická vesmírná podoba.

Překlad

Kéž mě Pán, Jenž přijímá tělo velké ryby, chrání ve vodě před dravými zvířaty, společníky poloboha Varuṇy. Expandováním Své iluzorní energie Pán přijal podobu trpaslíka Vāmany — kéž mě Vāmana chrání na zemi. Gigantická podoba Pána, Viśvarūpa, zabírá tři světy — kéž mě proto Ona chrání na nebi.

Význam

Tato mantra žádá Nejvyšší Osobnost Božství v inkarnacích ryby, Vāmanadeva a Viśvarūpy o ochranu ve vodě, na zemi a na nebi.

6.8.14

Verš

durgeṣv aṭavy-āji-mukhādiṣu prabhuḥ
pāyān nṛsiṁho ’sura-yūthapāriḥ
vimuñcato yasya mahāṭṭa-hāsaṁ
diśo vinedur nyapataṁś ca garbhāḥ

Synonyma

durgeṣu — na místech, kde je velice obtížné cestovat; aṭavi — v hustém lese; āji-mukha-ādiṣu — na válečné frontě a tak dále; prabhuḥ — Nejvyšší Pán; pāyāt — kéž chrání; nṛsiṁhaḥ — Pán Nṛsiṁhadeva; asura-yūthapa — Hiraṇyakaśipua, vůdce démonů; ariḥ — nepřítel; vimuñcataḥ — vydávající; yasya — Jehož; mahā-aṭṭa-hāsam — hlasitý a hrůzostrašný smích; diśaḥ — všechny strany; vineduḥ — šířil se; nyapatan — spadla; ca — a; garbhāḥ — embrya manželek démonů.

Překlad

Kéž mě Pán Nṛsiṁhadeva, který se zjevil jako nepřítel Hiraṇyakaśipua, chrání na všech stranách. Jeho hlasitý smích zněl do všech stran a způsobil, že těhotné manželky asurů potratily. Kéž je ke mně tento Pán tak laskavý, že mě bude chránit na obtížných místech, jako je les a válečná fronta.

6.8.15

Verš

rakṣatv asau mādhvani yajña-kalpaḥ
sva-daṁṣṭrayonnīta-dharo varāhaḥ
rāmo ’dri-kūṭeṣv atha vipravāse
salakṣmaṇo ’vyād bharatāgrajo ’smān

Synonyma

rakṣatu — kéž Pán chrání; asau — ten; mā — mě; adhvani — na ulici; yajña-kalpaḥ — který je nalézán prostřednictvím obřadů; sva-daṁṣṭrayā — Svým klem; unnīta — vyzdvihl; dharaḥ — planetu Zemi; varāhaḥ — Pán Kanec; rāmaḥ — Pán Rāma; adri-kūṭeṣu — na vrcholcích hor; atha — potom; vipravāse — v cizích zemích; sa-lakṣmaṇaḥ — se Svým bratrem Lakṣmaṇem; avyāt — kéž chrání; bharata-agrajaḥ — starší bratr Mahārāje Bharaty; asmān — nás.

Překlad

Nejvyšší nezničitelný Pán je nalézán prostřednictvím obřadů, a proto je známý jako Yajñeśvara. Ve Své inkarnaci Pána Kance vyzdvihl planetu Zemi z vody na dně vesmíru a nesl ji na Svých špičatých klech. Kéž mě tento Pán chrání před lotry na ulici. Kéž mě Paraśurāma chrání na vrcholcích hor a kéž mě starší bratr Bharaty, Pán Rāmacandra, společně se Svým bratrem Lakṣmaṇem chrání v cizích zemích.

Význam

Existují tři Rāmové. Jedním Rāmou je Paraśurāma (Jāmadāgnya), dalším je Pán Rāmacandra a třetím je Pán Balarāma. V tomto verši označují slova rāmo 'dri-kūṭeṣv atha Pána Paraśurāmu. Bratrem Bharaty Mahārāje a Lakṣmaṇa je Pán Rāmacandra.

6.8.16

Verš

mām ugra-dharmād akhilāt pramādān
nārāyaṇaḥ pātu naraś ca hāsāt
dattas tv ayogād atha yoga-nāthaḥ
pāyād guṇeśaḥ kapilaḥ karma-bandhāt

Synonyma

mām — mě; ugra-dharmāt — před zbytečnými náboženskými zásadami; akhilāt — před činnostmi všeho druhu; pramādāt — které jsou vykonávány v šílenství; nārāyaṇaḥ — Pán Nārāyaṇa; pātu — kéž chrání; naraḥ ca — a Nara; hāsāt — před zbytečnou pýchou; dattaḥ — Dattātreya; tu — ovšem; ayogāt — před cestou falešné yogy; atha — vskutku; yoga-nāthaḥ — vládce všech mystických sil; pāyāt — kéž chrání; guṇa-īśaḥ — vládce všech duchovních vlastností; kapilaḥ — Pán Kapila; karma-bandhāt — před pouty plodonosných činností.

Překlad

Kéž mě Pán Nārāyaṇa chrání před zbytečným následováním nepravých náboženských systémů a zanecháním plnění svých povinností pod vlivem šílenství. Kéž mě Pán, který se zjevil jako Nara, chrání před zbytečnou pýchou. Kéž mě Pán Dattātreya, vládce všech mystických sil, chrání před poklesnutím při praktikování bhakti-yogy a kéž mě Pán Kapila, vládce všech dobrých vlastností, chrání před hmotnými pouty plodonosných činností.

6.8.17

Verš

sanat-kumāro ’vatu kāmadevād
dhayaśīrṣā māṁ pathi deva-helanāt
devarṣi-varyaḥ puruṣārcanāntarāt
kūrmo harir māṁ nirayād aśeṣāt

Synonyma

sanat-kumāraḥ — velký brahmacārī Sanat-kumāra; avatu — kéž chrání; kāma-devāt — před Amorem či chtivou touhou; haya-śīrṣā — Pán Hayagrīva, inkarnace Pána s koňskou hlavou; mām — mě; pathi — na cestě; deva-helanāt — před opomenutím vzdát uctivé poklony brāhmaṇům, vaiṣṇavům a Nejvyššímu Pánu; devarṣi-varyaḥ — nejlepší ze svatých mudrců, Nārada; puruṣa-arcana-antarāt — před přestupky při uctívání Božstev; kūrmaḥ — Pán Kūrma, Želva; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; mām — mě; nirayāt — před peklem; aśeṣāt — neomezeným.

Překlad

Kéž mě Sanat-kumāra chrání před chtivými touhami. Kéž mě Pán Hayagrīva chrání, abych neopomněl vzdát uctivé poklony Nejvyššímu Pánu, když zahajuji nějakou příznivou činnost. Kéž mě Devarṣi Nārada chrání, abych se nedopouštěl přestupků při uctívání Božstev, a kéž mě Pán Kūrma, Želva, chrání před poklesnutím na nesčetné pekelné planety.

Význam

Každý má velice silné chtivé touhy, které jsou tou největší překážkou ve vykonávání oddané služby. Těm, jež chtivé touhy nepříjemně ovlivňují, se proto doporučuje přijmout útočiště u Sanat-kumāry, velkého oddaného-brahmacārīna. Nārada Muni, který učí arcanu, je autorem Nārada-pañcarātry, jež předepisuje usměrňující zásady pro uctívání Božstev. Každý, kdo uctívá Božstva — ať už doma či v chrámu — se má neustále ucházet o milost Devarṣiho Nārady, aby se během uctívání vyhnul třiceti dvěma přestupkům. Přestupky při uctívání Božstev uvádí Nektar oddanosti.

6.8.18

Verš

dhanvantarir bhagavān pātv apathyād
dvandvād bhayād ṛṣabho nirjitātmā
yajñaś ca lokād avatāj janāntād
balo gaṇāt krodha-vaśād ahīndraḥ

Synonyma

dhanvantariḥ — inkarnace Dhanvantariho, lékaře; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; pātu — kéž mě chrání; apathyāt — před tím, co škodí zdraví, jako například maso a omamné látky; dvandvāt — z duality; bhayāt — před strachem; ṛṣabhaḥ — Pán Ṛṣabhadeva; nirjita-ātmā — který plně ovládl Svou mysl a smysly; yajñaḥ — Yajña; ca — a; lokāt — před pomluvami obyvatel; avatāt — kéž chrání; jana-antāt — před nebezpečím vytvořeným jinými lidmi; balaḥ — Pán Balarāma; gaṇāt — před spoustou; krodha-vaśāt — rozzuřených hadů; ahīndraḥ — Pán Balarāma jako had Śeṣa Nāga.

Překlad

Kéž mě Nejvyšší Osobnost Božství ve Své inkarnaci Dhanvantariho ušetří nežádoucích potravin a ochrání před nemocí těla. Kéž mě Pán Ṛṣabhadeva, který přemohl Své vnitřní a vnější smysly, chrání před strachem vytvořeným dualitou tepla a zimy. Kéž mě Yajña chrání před pomluvami a ublížením od obyvatel a kéž mě Pán Balarāma jakožto Śeṣa chrání před zákeřnými hady.

Význam

Ten, kdo žije v hmotném světě, musí čelit mnohým nebezpečím, jak je zde popsáno. Nežádoucí potrava například představuje nebezpečí pro zdraví, a člověk se jí proto musí vzdát. V tomto ohledu nás může ochránit inkarnace Dhanvantariho. Pán Viṣṇu je Nadduší všech a chce-li, může nás zachránit před potížemi způsobenými jinými živými bytostmi (adhibhautika). Pán Balarāma je inkarnací Śeṣi, a může nás tedy ochránit před rozzuřenými hady a zlými lidmi, kteří jsou kdykoliv připraveni zaútočit.

6.8.19

Verš

dvaipāyano bhagavān aprabodhād
buddhas tu pāṣaṇḍa-gaṇa-pramādāt
kalkiḥ kaleḥ kāla-malāt prapātu
dharmāvanāyoru-kṛtāvatāraḥ

Synonyma

dvaipāyanaḥ — Śrīla Vyāsadeva, dárce veškerého védského poznání; bhagavān — nejmocnější inkarnace Nejvyšší Osobnosti Božství; aprabodhāt — před neznalostí śāster; buddhaḥ tu — také Pán Buddha; pāṣaṇḍa-gaṇa — ateistů, kteří připravují zklamání nevinným lidem; pramādāt — před šílenstvím; kalkiḥ — Pán Kalki, inkarnace Keśavy; kaleḥ — této Kali-yugy; kāla-malāt — před temnotou věku; prapātu — kéž chrání; dharma-avanāya — pro ochranu náboženských zásad; uru — veliký; kṛta-avatāraḥ — který inkarnoval.

Překlad

Kéž mě Osobnost Božství ve Své inkarnaci Vyāsadeva chrání před všemi druhy nevědomosti pocházejícími z nepřítomnosti védského poznání. Kéž mě Pán Buddhadeva chrání před činnostmi, které odporují védským zásadám, a před leností, jež způsobuje, že člověk pošetile zapomíná na védské principy poznání a obřadů. Kéž mě Kalkideva, Nejvyšší Pán, který se zjevil jako inkarnace, aby chránil náboženské zásady, chrání před špínou věku Kali.

Význam

V tomto verši jsou uvedeny různé inkarnace Nejvyšší Osobnosti Božství, které se zjevují za různými účely. Śrīla Vyāsadeva, Mahāmuni, sestavil védskou literaturu pro dobro celé lidské společnosti. Chce-li být člověk dokonce i v tomto věku Kali ochráněn před reakcemi nevědomosti, může se obrátit na knihy, které zde zanechal Śrīla Vyāsadeva — na čtyři Vedy (Sāma, Yajur, Ṛg a Atharva), 108 Upaniṣad, Vedānta-sūtru (Brahma-sūtru), Mahābhāratu, Śrīmad-Bhāgavatam Mahā-purāṇu (Vyāsadevův komentář k Brahma-sūtře) a sedmnáct dalších Purāṇ. Jedině milostí Śrīly Vyāsadeva máme tolik děl transcendentálního poznání, která nás mohou zachránit ze spárů nevědomosti.

Jak popisuje Śrīla Jayadeva Gosvāmī ve své Daśāvatāra-stotře, Pán Buddha zdánlivě odsoudil védské poznání:

nindasi yajña-vidher ahaha śruti-jātaṁ
sadaya-hṛdaya-darśita-paśu-ghātam
keśava dhṛta-buddha-śarīra jaya jagad-īśa hare

Posláním Pána Buddhy bylo zachránit lidi před ohavným zabíjením zvířat a zachránit nebohá zvířata před zbytečným zabíjením. Když pāṣaṇḍī podváděli a zabíjeli zvířata pod záminkou jejich obětování ve védských yajñích, Pán řekl: “Jestliže Vedy dovolují zabíjet zvířata, pak védské zásady neuznávám.” Tak ve skutečnosti zachránil lidi, kteří jednali podle védských zásad. Člověk se má proto odevzdat Pánu Buddhovi, jenž mu pomůže vyhnout se zneužívání védských příkazů.

Kalki avatāra je nelítostná inkarnace hubící třídu ateistů zrozenou v tomto věku Kali. Nyní, na počátku Kali-yugy, je rozšířeno mnoho principů bezbožnosti a s postupem tohoto věku bude falešných náboženských zásad nepochybně přibývat. Lidé zapomenou na skutečné náboženské zásady, které vyhlásil Pán Kṛṣṇa před začátkem Kali-yugy — na zásady odevzdání se lotosovým nohám Pána. Vlivem věku Kali se pošetilí lidé lotosovým nohám Kṛṣṇy bohužel neodevzdávají. Dokonce i většina těch, kteří se prohlašují za následovníky védského systému náboženství, se ve skutečnosti staví proti védským zásadám. Každý den si vymýšlejí nový druh dharmy s výmluvou, že cokoliv si člověk vymyslí, je také cesta osvobození. Ateisté obvykle říkají: yata mata tata patha. V lidské společnosti existují stovky a tisíce názorů a každý z nich je podle tohoto stanoviska platnou náboženskou zásadou. Tato filozofie darebáků ničí náboženské zásady uvedené ve Vedách a s postupem Kali-yugy budou mít takové filozofie čím dál větší vliv. V posledním stádiu Kali-yugy sestoupí Kalkideva, nelítostná inkarnace Keśavy, zabije všechny ateisty a ušetří pouze oddané Pána.

6.8.20

Verš

māṁ keśavo gadayā prātar avyād
govinda āsaṅgavam ātta-veṇuḥ
nārāyaṇaḥ prāhṇa udātta-śaktir
madhyan-dine viṣṇur arīndra-pāṇiḥ

Synonyma

mām — mne; keśavaḥ — Pán Keśava; gadayā — Svým kyjem; prātaḥ — v ranních hodinách; avyāt — kéž chrání; govindaḥ — Pán Govinda; āsaṅgavam — během druhé části dne; ātta-veṇuḥ — držící Svou flétnu; nārāyaṇaḥ — Pán Nārāyaṇa se čtyřma rukama; prāhṇaḥ — během třetí části dne; udātta-śaktiḥ — vládnoucí různým energiím; madhyam-dine — během čtvrté části dne; viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu; arīndra-pāṇiḥ — mající v ruce disk na zabíjení nepřátel.

Překlad

Kéž mě Pán Keśava chrání Svým kyjem v první části dne a kéž mě Govinda, který neustále hraje na Svou flétnu, chrání ve druhé části dne. Kéž mě Pán Nārāyaṇa, Jenž vlastní všechny energie, chrání ve třetí části dne a kéž mě Pán Viṣṇu, Jenž má disk na zabíjení Svých nepřátel, chrání ve čtvrté části dne.

Význam

Podle védských astronomických výpočtů se každý den a každá noc místo na dvanáct hodin dělí na třicet časových intervalů zvaných ghaṭikā (dlouhých dvacet čtyři minut) — každý den a noc se dělí na šest částí po pěti ghaṭikách. V každém z těchto šesti období dne a noci může být Pán vzýván pro ochranu pod různými jmény. Pán Keśava, vlastník svatého místa Mathury, vládne první části dne a Govinda, Pán Vṛndāvanu, je vládcem druhé části.

6.8.21

Verš

devo ’parāhṇe madhu-hogradhanvā
sāyaṁ tri-dhāmāvatu mādhavo mām
doṣe hṛṣīkeśa utārdha-rātre
niśītha eko ’vatu padmanābhaḥ

Synonyma

devaḥ — Pán; aparāhṇe — v páté části dne; madhu-hā — jménem Madhusūdana; ugra-dhanvā — Jenž nosí hrozivý luk jménem Śārṅga; sāyam — šestá část dne; tri-dhāmā — projevující se jako tři božstva (Brahmā, Viṣṇu a Maheśvara); avatu — kéž chrání; mādhavaḥ — jménem Mādhava; mām — mě; doṣe — v první části noci; hṛṣīkeśaḥ — Pán Hṛṣīkeśa; uta — také; ardha-rātre — během druhé části noci; niśīthe — během třetí části noci; ekaḥ — samotný; avatu — kéž chrání; padmanābhaḥ — Pán Padmanābha.

Překlad

Kéž mě Pán Madhusūdana, Jenž nosí luk nahánějící hrůzu démonům, chrání během páté části dne. Kéž mě večer chrání Pán Mādhava, Jenž se zjevuje jako Brahmā, Viṣṇu a Maheśvara, a kéž mě chrání Pán Hṛṣīkeśa, když začíná noc. Kéž mě za hluboké noci (v její druhé a třetí části) chrání samotný Pán Padmanābha.

6.8.22

Verš

śrīvatsa-dhāmāpara-rātra īśaḥ
pratyūṣa īśo ’si-dharo janārdanaḥ
dāmodaro ’vyād anusandhyaṁ prabhāte
viśveśvaro bhagavān kāla-mūrtiḥ

Synonyma

śrīvatsa-dhāmā — Pán, na Jehož hrudi spočívá znak Śrīvatsa; apara-rātre — ve čtvrté části noci; īśaḥ — Nejvyšší Pán; pratyūṣe — na konci noci; īśaḥ — Nejvyšší Pán; asi-dharaḥ — nesoucí v ruce meč; janārdanaḥ — Pán Janārdana; dāmodaraḥ — Pán Dāmodara; avyāt — kéž chrání; anusandhyam — během všech přechodů mezi dnem a nocí; prabhāte — v časných ranních hodinách (v šesté části noci); viśva-īśvaraḥ — Pán celého vesmíru; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; kāla-mūrtiḥ — zosobnění času.

Překlad

Kéž mě Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, Jenž na Své hrudi nosí znak Śrīvatsa, chrání po půlnoci, dokud nezrůžoví nebe. Kéž mě Pán Janārdana, Jenž nosí v ruce meč, chrání na konci noci (během jejích posledních čtyř ghaṭik). Kéž mě Pán Dāmodara chrání časně ráno a Pán Viśveśvara během přechodů mezi dnem a nocí.

6.8.23

Verš

cakraṁ yugāntānala-tigma-nemi
bhramat samantād bhagavat-prayuktam
dandagdhi dandagdhy ari-sainyam āśu
kakṣaṁ yathā vāta-sakho hutāśaḥ

Synonyma

cakram — Pánův disk; yuga-anta — na konci věku; anala — jako oheň zkázy; tigma-nemi — s ostrým okrajem; bhramat — pohybuje se; samantāt — na všechny strany; bhagavat-prayuktam — zaměstnaný Pánem; dandagdhi dandagdhi — prosím, zcela spal, prosím, zcela spal; ari-sainyam — armádu našich nepřátel; āśu — okamžitě; kakṣam — suchou trávu; yathā — jako; vāta-sakhaḥ — přítel větru; hutāśaḥ — planoucí oheň.

Překlad

Disk Nejvyššího Pána, uvedený do pohybu Nejvyšší Osobností Božství a pohybující se do všech čtyř stran, má ostré okraje, ničivé jako oheň zkázy na konci věku. Kéž tato Sudarśana cakra spálí naše nepřátele na popel, tak jako planoucí oheň s pomocí větru spaluje na popel suchou trávu.

6.8.24

Verš

gade ’śani-sparśana-visphuliṅge
niṣpiṇḍhi niṣpiṇḍhy ajita-priyāsi
kuṣmāṇḍa-vaināyaka-yakṣa-rakṣo-
bhūta-grahāṁś cūrṇaya cūrṇayārīn

Synonyma

gade — ó kyji v rukách Nejvyšší Osobnosti Božství; aśani — jako blesky; sparśana — jehož dotek; visphuliṅge — vytváří ohnivé jiskry; niṣpiṇḍhi niṣpiṇḍhi — rozdrť, rozdrť; ajita-priyā — velice drahý Nejvyšší Osobnosti Božství; asi — jsi; kuṣmāṇḍa — šotci zvaní Kuṣmāṇḍové; vaināyaka — duchové zvaní Vaināyakové; yakṣa — duchové zvaní Yakṣové; rakṣaḥ — duchové zvaní Rākṣasové; bhūta — duchové zvaní Bhūtové; grahān — a zlí démoni zvaní Grahové; cūrṇaya — roztluč na prach; cūrṇaya — roztluč na prach; arīn — mé nepřátele.

Překlad

Ó kyji v ruce Nejvyšší Osobnosti Božství, vytváříš ohnivé jiskry mocné jako blesky a jsi Pánovi nesmírně drahý. Já jsem také Jeho služebník. Pomoz mi proto laskavě rozdrtit zlé živé bytosti známé jako Kuṣmāṇḍové, Vaināyakové, Yakṣové, Rākṣasové, Bhūtové a Grahové. Prosím, roztluč je na prach.

6.8.25

Verš

tvaṁ yātudhāna-pramatha-preta-mātṛ-
piśāca-vipragraha-ghora-dṛṣṭīn
darendra vidrāvaya kṛṣṇa-pūrito
bhīma-svano ’rer hṛdayāni kampayan

Synonyma

tvam — ty; yātudhāna — Rākṣasy; pramatha — Pramathy; preta — Prety; mātṛ — Māty; piśāca — Piśāci; vipra-graha — duchy brāhmaṇů; ghora-dṛṣṭīn — se strašlivýma očima; darendra — ó Pāñcajanyo, lasturo v rukách Pána; vidrāvaya — zažeň; kṛṣṇa-pūritaḥ — naplněná vzduchem z úst Kṛṣṇy; bhīma-svanaḥ — s hrůzostrašným zvukem; areḥ — nepřítele; hṛdayāni — hloubi srdce; kampayan — rozechvívající.

Překlad

Ó nejlepší z lastur, ó Pāñcajanyo v Pánových rukách, neustále tě plní dech Pána Kṛṣṇy. Vydáváš proto hrůzostrašnou zvukovou vibraci, která rozechvívá srdce nepřátel, jako jsou Rākṣasové, duchové Pramatha, Pretové, Māty, Piśācové a duchové brāhmaṇů se strašlivýma očima.

6.8.26

Verš

tvaṁ tigma-dhārāsi-varāri-sainyam
īśa-prayukto mama chindhi chindhi
cakṣūṁṣi carmañ chata-candra chādaya
dviṣām aghonāṁ hara pāpa-cakṣuṣām

Synonyma

tvam — ty; tigma-dhāra-asi-vara — ó nejlepší z mečů s ostrými hranami; ari-sainyam — vojáky nepřítele; īśa-prayuktaḥ — používaný Nejvyšší Osobností Božství; mama — mého; chindhi chindhi — rozsekej na kousky, rozsekej na kousky; cakṣūṁṣi — oči; carman — ó štíte; śata-candra — se zářícími kruhy, které jsou jako stovka měsíců; chādaya — prosím zakryj; dviṣām — těch, kteří se staví proti mně; aghonām — kteří jsou nanejvýš hříšní; hara — prosím odstraň; pāpa-cakṣuṣām — těch, jejichž oči jsou hříšné.

Překlad

Ó králi ostrých mečů, používá tě Nejvyšší Osobnost Božství. Prosím, rozsekej na kousky vojáky mých nepřátel. Prosím, rozsekej je na kousky! Ó štíte se stovkou zářících kruhů podobných měsícům, zakryj prosím oči hříšných nepřátel. Vyškrábej jim jejich hříšné oči.

6.8.27-28

Verš

yan no bhayaṁ grahebhyo ’bhūt
ketubhyo nṛbhya eva ca
sarīsṛpebhyo daṁṣṭribhyo
bhūtebhyo ’ṁhobhya eva ca

sarvāṇy etāni bhagavan-
nāma-rūpānukīrtanāt
prayāntu saṅkṣayaṁ sadyo
ye naḥ śreyaḥ-pratīpakāḥ

Synonyma

yat — co; naḥ — náš; bhayam — strach; grahebhyaḥ — z démonů Graha; abhūt — byl; ketubhyaḥ — z meteorů či padajících hvězd; nṛbhyaḥ — ze zlých lidských bytostí; eva ca — také; sarīsṛpebhyaḥ — z hadů a štírů; daṁṣṭribhyaḥ — ze zvířat s ostrými zuby, jako jsou tygři, vlci a kanci; bhūtebhyaḥ — z duchů či hmotných prvků (země, voda, oheň atd.); aṁhobhyaḥ — z hříšných činností; eva ca — jakož i; sarvāṇi etāni — všechny tyto; bhagavat-nāma-rūpa-anukīrtanāt — oslavováním transcendentální podoby, jména, vlastností a příslušenství Nejvyšší Osobnosti Božství; prayāntu — nechť jdou; saṅkṣayam — k úplnému zničení; sadyaḥ — okamžitě; ye — co; naḥ — naše; śreyaḥ-pratīpakāḥ — překážky bránící blahobytu.

Překlad

Kéž nás oslavování transcendentálního jména, podoby, vlastností a příslušenství Nejvyšší Osobnosti Božství chrání před vlivem nepříznivých planet, meteorů, zlých lidských bytostí, hadů, štírů a zvířat, jako jsou tygři a vlci. Kéž nás chrání před duchy a hmotnými prvky, jako je země, voda, oheň a vzduch, a také před blesky a našimi dřívějšími hříchy. Z těchto překážek, které brání příznivému životu, máme neustále strach — kéž je proto zpívání Hare Kṛṣṇa mahā-mantry zcela zničí.

6.8.29

Verš

garuḍo bhagavān stotra-
stobhaś chandomayaḥ prabhuḥ
rakṣatv aśeṣa-kṛcchrebhyo
viṣvaksenaḥ sva-nāmabhiḥ

Synonyma

garuḍaḥ — Śrī Garuḍa, který nosí Pána Viṣṇua; bhagavān — stejně mocný jako Nejvyšší Osobnost Božství; stotra-stobhaḥ — který je oslavován vybranými verši a písněmi; chandaḥ-mayaḥ — zosobněné Vedy; prabhuḥ — pán; rakṣatu — kéž chrání; aśeṣa-kṛcchrebhyaḥ — před neomezeným utrpením; viṣvaksenaḥ — Pán Viṣvaksena; sva-nāmabhiḥ — Svými svatými jmény.

Překlad

Śrī Garuḍa, který nosí Pána Viṣṇua, je nanejvýš hoden uctívání, neboť je stejně mocný jako Samotný Nejvyšší Pán. Je zosobněnými Vedami a je uctíván vybranými verši. Kéž nás chrání před všemi riskantními situacemi a kéž nás Pán Viṣvaksena, Osobnost Božství, rovněž chrání před každým nebezpečím Svými svatými jmény.

6.8.30

Verš

sarvāpadbhyo harer nāma-
rūpa-yānāyudhāni naḥ
buddhīndriya-manaḥ-prāṇān
pāntu pārṣada-bhūṣaṇāḥ

Synonyma

sarva-āpadbhyaḥ — před veškerým nebezpečím; hareḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; nāma — svaté jméno; rūpa — transcendentální podoba; yāna — přepravci; āyudhāni — a všechny zbraně; naḥ — naši; buddhi — inteligenci; indriya — smysly; manaḥ — mysl; prāṇān — životní vzduch; pāntu — kéž chrání a udržují; pārṣada-bhūṣaṇāḥ — ozdoby, které jsou osobními společníky.

Překlad

Kéž svatá jména, transcendentální podoby a přepravci Nejvyšší Osobnosti Božství a všechny Pánovy zbraně, které Ho zdobí jako osobní společníci, chrání naši inteligenci, smysly, mysl a životní vzduch před všemi nebezpečími.

Význam

Transcendentální Pán, Osobnost Božství, má různé společníky a Jeho zbraně a přepravce patří mezi ně. V duchovním světě není nic hmotné. Meč, luk, kyj, disk a vše, co zdobí osobní tělo Pána, je duchovní životní silou. Pán je proto známý jako advaya-jñāna, což znamená, že není rozdíl mezi Ním a Jeho jmény, podobami, vlastnostmi, zbraněmi a tak dále. Všechno, co k Němu patří, spadá do stejné kategorie duchovní existence. To vše slouží Pánu v různých duchovních podobách.

6.8.31

Verš

yathā hi bhagavān eva
vastutaḥ sad asac ca yat
satyenānena naḥ sarve
yāntu nāśam upadravāḥ

Synonyma

yathā — stejně jako; hi — vskutku; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; eva — nepochybně; vastutaḥ — z konečného hlediska; sat — projevené; asat — neprojevené; ca — a; yat — cokoliv; satyena — pravdou; anena — touto; naḥ — naše; sarve — všechny; yāntu — nechť jdou; nāśam — ke zničení; upadravāḥ — rušivé jevy.

Překlad

Jemný a hrubý vesmírný projev je hmotný, ale přesto se neliší od Nejvyššího Pána, neboť On je konečnou příčinou všech příčin. Příčina a následek jsou ve skutečnosti totožné, neboť příčina je v následku přítomná. Absolutní Pravda, Nejvyšší Osobnost Božství, tedy dokáže kteroukoliv ze Svých mocných částí zničit všechna nebezpečí, která nám hrozí.

6.8.32-33

Verš

yathaikātmyānubhāvānāṁ
vikalpa-rahitaḥ svayam
bhūṣaṇāyudha-liṅgākhyā
dhatte śaktīḥ sva-māyayā

tenaiva satya-mānena
sarva-jño bhagavān hariḥ
pātu sarvaiḥ svarūpair naḥ
sadā sarvatra sarva-gaḥ

Synonyma

yathā — stejně jako; aikātmya — co se týče jednoty projevené v rozmanitosti; anubhāvānām — těch, kdo uvažují; vikalpa-rahitaḥ — nepřítomnost rozdílu; svayam — On Sám; bhūṣaṇa — ozdoby; āyudha — zbraně; liṅga-ākhyāḥ — charakteristiky a různá jména; dhatte — vlastní; śaktīḥ — energie, jako je bohatství, vliv, moc, poznání, krása a odříkání; sva-māyayā — šířením Své duchovní energie; tena eva — tím; satya-mānena — správné pochopení; sarva-jñaḥ — vševědoucí; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; hariḥ — Jenž může odstranit veškerou iluzi živých bytostí; pātu — kéž chrání; sarvaiḥ — se všemi; sva-rūpaiḥ — Svými podobami; naḥ — nás; sadā — vždy; sarvatra — všude; sarva-gaḥ — Jenž je všeprostupující.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství, živé bytosti, hmotná energie, duchovní energie a celé stvoření jsou individuálními substancemi, nicméně z konečného hlediska tvoří dohromady nejvyšší jednotu, Osobnost Božství. Ti, kdo jsou pokročilí v duchovním poznání, proto vidí jednotu v rozmanitosti. Pánovy ozdoby těla, Jeho jméno, sláva, vlastnosti, podoby a zbraně v Jeho rukách jsou pro takové pokročilé osoby projevy moci Jeho energie. Podle jejich vznešeného duchovního porozumění je vševědoucí Pán, Jenž projevuje různé podoby, všudypřítomný. Kéž nás vždy a všude chrání před všemi pohromami.

Význam

Ten, kdo je vysoce pokročilý v duchovním poznání, ví, že neexistuje nic než Nejvyšší Osobnost Božství. To rovněž potvrzuje Bhagavad-gītā (9.4), kde Pán Kṛṣṇa říká: mayā tatam idaṁ sarvam, čímž vyjadřuje, že vše, co vidíme, je expanzí Jeho energie. Totéž potvrzuje Viṣṇu Purāṇa (1.22.52):

ekadeśa-sthitasyāgner
jyotsnā vistāriṇī yathā
parasya brahmaṇaḥ śaktis
tathedam akhilaṁ jagat

Stejně jako oheň šíří své teplo a světlo všude, přestože se nachází na jednom místě, všemocný Pán, Nejvyšší Osobnost Božství, setrvává ve Svém duchovním sídle, ale přesto se šíří všude, po hmotném i duchovním světě, prostřednictvím Svých různých energií. Jelikož příčina i následek jsou Nejvyšší Pán, není mezi nimi rozdíl. Pánovy ozdoby a zbraně se jakožto expanze Jeho duchovní energie od Něho neliší. Mezi Pánem a Jeho různě projevenými energiemi není žádný rozdíl. To rovněž potvrzuje Padma Purāṇa:

nāma cintāmaṇiḥ kṛṣṇaś
caitanya-rasa-vigrahaḥ
pūrṇaḥ śuddho nitya-mukto
'bhinnatvān nāma-nāminoḥ

Svaté jméno Pána je s Pánem úplně totožné, nikoliv částečně. Slovo pūrṇa znamená “úplný”. Pán je všemocný a vševědoucí, a podobně Jeho jméno, podoba, vlastnosti, příslušenství a vše, co k Němu patří, je úplné, čisté, věčné a prosté hmotného znečištění. Modlitba k ozdobám a přepravcům Pána je oprávněná, neboť jsou na stejné úrovni jako Pán. Jelikož je Pán všeprostupující, existuje ve všem a vše existuje v Něm; proto má i uctívání Pánových zbraní či ozdob stejnou sílu jako uctívání Pána. Māyāvādīni odmítají uznat podobu Pána či říkají, že Pánova podoba je māyā, iluzorní. Je však třeba vědět, že tento názor je nepřijatelný. I když je Pánova původní podoba totožná s Jeho neosobní expanzí, Pán si Svou podobu, vlastnosti a sídlo věčně zachovává. Proto v této modlitbě stojí: pātu sarvaiḥ svarūpair naḥ sadā sarvatra sarva-gaḥ — “Kéž nás Pán, který ve Svých různých podobách prostupuje vším, všude chrání.” Pán je vždy všudypřítomný prostřednictvím Svého jména, podoby, vlastností a příslušenství, a to vše má stejnou moc chránit oddané. Śrīla Madhvācārya to vysvětluje následovně:

eka eva paro viṣṇur
bhūṣāheti dhvajeṣv ajaḥ
tat-tac-chakti-pradatvena
svayam eva vyavasthitaḥ
satyenānena māṁ devaḥ
pātu sarveśvaro hariḥ

6.8.34

Verš

vidikṣu dikṣūrdhvam adhaḥ samantād
antar bahir bhagavān nārasiṁhaḥ
prahāpayaḻ loka-bhayaṁ svanena
sva-tejasā grasta-samasta-tejāḥ

Synonyma

vidikṣu — ve všech zákoutích; dikṣu — na všech stranách (východě, západě, severu a jihu); ūrdhvam — nad; adhaḥ — pod; samantāt — všude; antaḥ — uvnitř; bahiḥ — vně; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; nārasiṁhaḥ — v podobě Nṛsiṁhadeva (napůl lva a napůl člověka); prahāpayan — zcela ničící; loka-bhayam — strach ze zvířat, jedu, zbraní, vody, vzduchu, ohně a tak dále; svanena — Svým řevem nebo Svým jménem vysloveným ústy Jeho oddaného Prahlāda Mahārāje; sva-tejasā — Jeho osobní září; grasta — překryté; samasta — všechny ostatní; tejāḥ — vlivy.

Překlad

Prahlāda Mahārāja hlasitě pronášel svaté jméno Pána Nṛsiṁhadeva. Kéž nás Pán Nṛsiṁha, Jenž řve v zájmu Svého oddaného Prahlāda Mahārāje, chrání před veškerým strachem z nebezpečí jedu, zbraní, vody, ohně, vzduchu a podobně, která na všech stranách nastražili silní vůdci. Kéž Pán překryje jejich vliv Svým vlastním transcendentálním vlivem. Kéž nás Nṛsiṁhadeva chrání ze všech stran a ve všech zákoutích, nahoře, dole, uvnitř i vně.

6.8.35

Verš

maghavann idam ākhyātaṁ
varma nārāyaṇātmakam
vijeṣyase ’ñjasā yena
daṁśito ’sura-yūthapān

Synonyma

maghavan — ó králi Indro; idam — toto; ākhyātam — popsané; varma — mystický štít; nārāyaṇa-ātmakam — ve vztahu k Nārāyaṇovi; vijeṣyase — přemůžeš; añjasā — velice snadno; yena — jímž; daṁśitaḥ — chráněn; asura-yūthapān — hlavní vůdce démonů.

Překlad

Viśvarūpa pokračoval: Ó Indro, nyní jsem ti popsal mystický štít, který se vztahuje k Pánu Nārāyaṇovi. Když se tímto ochranným pláštěm zahalíš, jistě dokážeš porazit vůdce démonů.

6.8.36

Verš

etad dhārayamāṇas tu
yaṁ yaṁ paśyati cakṣuṣā
padā vā saṁspṛśet sadyaḥ
sādhvasāt sa vimucyate

Synonyma

etat — toto; dhārayamāṇaḥ — ten, kdo použije; tu — ale; yam yam — kohokoliv; paśyati — vidí; cakṣuṣā — svýma očima; padā — svýma nohama; vā — nebo; saṁspṛśet — dotkne se; sadyaḥ — okamžitě; sādhvasāt — od všeho strachu; saḥ — on; vimucyate — je osvobozen.

Překlad

Použije-li člověk tento štít, pak každý, koho uvidí svýma očima nebo se dotkne svýma nohama, je okamžitě zbaven všech výše uvedených nebezpečí.

6.8.37

Verš

na kutaścid bhayaṁ tasya
vidyāṁ dhārayato bhavet
rāja-dasyu-grahādibhyo
vyādhy-ādibhyaś ca karhicit

Synonyma

na — ne; kutaścit — odkudkoliv; bhayam — strach; tasya — jeho; vidyām — tuto mystickou modlitbu; dhārayataḥ — když používá; bhavet — může se vyskytnout; rāja — od vlády; dasyu — od darebáků a zlodějů; graha-ādibhyaḥ — od démonů a podobně; vyādhi-ādibhyaḥ — od nemocí a podobně; ca — také; karhicit — kdykoliv.

Překlad

Tato modlitba, Nārāyaṇa-kavaca, obsahuje subtilní poznání transcendentálně spojené s Nārāyaṇem. Ten, kdo ji použije, nebude nikdy obtěžován nebo ohrožován vládou, lupiči, zlými démony či jakoukoliv nemocí.

6.8.38

Verš

imāṁ vidyāṁ purā kaścit
kauśiko dhārayan dvijaḥ
yoga-dhāraṇayā svāṅgaṁ
jahau sa maru-dhanvani

Synonyma

imām — tuto; vidyām — modlitbu; purā — dříve; kaścit — někdo; kauśikaḥ — Kauśika; dhārayan — použil; dvijaḥ — brāhmaṇa; yoga-dhāraṇayā — mystickou silou; sva-aṅgam — své tělo; jahau — opustil; saḥ — on; maru-dhanvani — na poušti.

Překlad

Ó nebeský králi, tuto kavacu použil brāhmaṇa jménem Kauśika, když na poušti pomocí mystické síly záměrně opustil tělo.

6.8.39

Verš

tasyopari vimānena
gandharva-patir ekadā
yayau citrarathaḥ strībhir
vṛto yatra dvija-kṣayaḥ

Synonyma

tasya — jeho mrtvé tělo; upari — nad; vimānena — letadlem; gandharva-patiḥ — král Gandharvaloky, Citraratha; ekadā — jednou; yayau — cestoval; citrarathaḥ — Citraratha; strībhiḥ — mnoha krásnými ženami; vṛtaḥ — obklopený; yatra — kde; dvija-kṣayaḥ — brāhmaṇa Kauśika zemřel.

Překlad

Král Gandharvaloky Citraratha, obklopen mnoha krásnými ženami, jednou letěl ve svém letadle nad místem, kde leželo tělo tohoto brāhmaṇy, který tam zemřel.

6.8.40

Verš

gaganān nyapatat sadyaḥ
savimāno hy avāk-śirāḥ
sa vālikhilya-vacanād
asthīny ādāya vismitaḥ
prāsya prācī-sarasvatyāṁ
snātvā dhāma svam anvagāt

Synonyma

gaganāt — z nebe; nyapatat — spadl; sadyaḥ — náhle; sa-vimānaḥ — se svým letadlem; hi — jistě; avāk-śirāḥ — hlavou dolů; saḥ — on; vālikhilya — velkých mudrců zvaných Vālikhilyové; vacanāt — na pokyn; asthīni — všechny kosti; ādāya — vzal; vismitaḥ — užaslý; prāsya — hodil; prācī-sarasvatyām — do řeky Sarasvatī, která teče na východ; snātvā — vykoupal se v té řece; dhāma — do sídla; svam — svého; anvagāt — vrátil se.

Překlad

Náhle byl Citraratha donucen spadnout se svým letadlem po hlavě z nebe. V úžasu hodil na pokyn Vālikhilyů, velkých mudrců, brāhmaṇovy kosti do blízké řeky Sarasvatī. To musel učinit a ještě se v té řece vykoupat, než se mohl vrátit do svého sídla.

6.8.41

Verš

śrī-śuka uvāca
ya idaṁ śṛṇuyāt kāle
yo dhārayati cādṛtaḥ
taṁ namasyanti bhūtāni
mucyate sarvato bhayāt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; yaḥ — každý, kdo; idam — toto; śṛṇuyāt — vyslechne; kāle — v době strachu; yaḥ — každý, kdo; dhārayati — použije tuto modlitbu; ca — také; ādṛtaḥ — s vírou a hlubokým obdivem; tam — jemu; namasyanti — skládají uctivé poklony; bhūtāni — všechny živé bytosti; mucyate — je osvobozen; sarvataḥ — od všeho; bhayāt — co nahání strach.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Můj milý Mahārāji Parīkṣite, když ten, kdo má strach z čehokoliv v hmotném světě, použije tuto kavacu nebo o ní s vírou a úctou naslouchá, je ihned osvobozen od veškerého nebezpečí a uctívají ho všechny živé bytosti.

6.8.42

Verš

etāṁ vidyām adhigato
viśvarūpāc chatakratuḥ
trailokya-lakṣmīṁ bubhuje
vinirjitya mṛdhe ’surān

Synonyma

etām — tato; vidyām — modlitba; adhigataḥ — získaná; viśvarūpāt — od brāhmaṇy Viśvarūpy; śata-kratuḥ — Indra, král nebes; trailokya-lakṣmīm — veškeré bohatství tří světů; bubhuje — užíval si; vinirjitya — když porazil; mṛdhe — v bitvě; asurān — všechny démony.

Překlad

Král Indra, jenž vykonal sto obětí koně, získal tuto ochrannou modlitbu od Viśvarūpy. Porazil démony a poté si užíval veškerého bohatství tří světů.

Význam

Tento mystický štít z mantry, který dal Viśvarūpa Indrovi, nebeskému králi, působil tak mocně, že Indra dokázal porazit asury a bez problémů si mohl užívat bohatství tří světů. Madhvācārya v této souvislosti podotýká:

vidyāḥ karmāṇi ca sadā
guroḥ prāptāḥ phala-pradāḥ
anyathā naiva phaladāḥ
prasannoktāḥ phala-pradāḥ

Veškeré mantry je nutné přijmout od pravého duchovního mistra; jinak nebudou účinné. To rovněž udává Bhagavad-gītā (4.34):

tad viddhi praṇipātena
paripraśnena sevayā
upadekṣyanti te jñānaṁ
jñāninas tattva-darśinaḥ

“Snaž se poznat pravdu tím, že se obrátíš na duchovního mistra. Pokorně se ho dotazuj a zároveň mu služ. Seberealizované duše ti mohou předat poznání, neboť uzřely pravdu.” Všechny mantry je třeba přijmout od autorizovaného gurua. Žák se musí odevzdat u lotosových nohou gurua a po všech stránkách ho uspokojit. V Padma Purāṇě je také řečeno: sampradāya-vihīnā ye mantrās te niṣphalā matāḥ. Existují čtyři sampradāyi neboli učednické posloupnosti — Brahma-sampradāya, Rudra-sampradāya, Śrī-sampradāya a Kumāra-sampradāya. Chce-li někdo rozvinout duchovní schopnosti, musí své mantry získat od jedné z těchto pravých sampradāyí; jinak nikdy nepokročí v duchovním životě.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k osmé kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Štít Nārāyaṇa-kavaca”.

KAPITOLA DEVÁTÁ

Zjevení démona Vṛtrāsury

6.9.1

Verš

śrī-śuka uvāca
tasyāsan viśvarūpasya
śirāṁsi trīṇi bhārata
soma-pīthaṁ surā-pītham
annādam iti śuśruma

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; tasya — jeho; āsan — byly; viśvarūpasya — Viśvarūpy, kněze polobohů; śirāṁsi — hlavy; trīṇi — tři; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite; soma-pītham — používaná na pití nápoje soma; surā-pītham — používaná na pití vína; anna-adam — používaná na jedení; iti — takto; śuśruma — vyslechl jsem prostřednictvím systému paramparā.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Viśvarūpa, který byl zaměstnán jako kněz polobohů, měl tři hlavy. Jednu používal na pití nápoje zvaného soma-rasa, druhou na pití vína a třetí na jedení. Ó králi Parīkṣite, tak jsem to vyslechl od autorit.

Význam

Nebeské království, jeho krále a další obyvatele a jejich různé činnosti nemůžeme přímo vnímat, protože na nebeské planety nemáme přístup. I když moderní vědci vynalezli mnoho výkonných vesmírných lodí, nemohou se dostat ani na Měsíc, o jiných planetách nemluvě. Přímou zkušeností se nemůžeme dozvědět nic, co je mimo dosah lidského vnímání. Musíme naslouchat autoritám. Śukadeva Gosvāmī, velká osobnost, proto říká: “To, co ti popisuji, ó králi, jsem vyslechl z autoritativních zdrojů.” To je védský systém. Védské poznání se nazývá śruti, protože musí být přijato vyslechnutím od autorit. Je za hranicemi našeho iluzorního experimentálního poznání.

6.9.2

Verš

sa vai barhiṣi devebhyo
bhāgaṁ pratyakṣam uccakaiḥ
adadad yasya pitaro
devāḥ sapraśrayaṁ nṛpa

Synonyma

saḥ — on (Viśvarūpa); vai — vskutku; barhiṣi — do obětního ohně; devebhyaḥ — příslušným polobohům; bhāgam — náležitý podíl; pratyakṣam — viditelně; uccakaiḥ — hlasitým pronášením manter; adadat — nabízel; yasya — jehož; pitaraḥ — otcové; devāḥ — polobozi; sa-praśrayam — velice pokorně, vlídným hlasem; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, polobozi byli Viśvarūpovi příbuzní z otcovy strany, a on proto před očima všech obětoval do ohně přečištěné máslo za pronášení manter, jako je “indrāya idaṁ svāhā” (“toto je určeno pro krále Indru”) a “idam agnaye” (“toto je pro poloboha ohně”). Hlasitě recitoval tyto mantry a každému z polobohů obětoval jeho příslušný podíl.

6.9.3

Verš

sa eva hi dadau bhāgaṁ
parokṣam asurān prati
yajamāno ’vahad bhāgaṁ
mātṛ-sneha-vaśānugaḥ

Synonyma

saḥ — on (Viśvarūpa); eva — vskutku; hi — jistě; dadau — nabízel; bhāgam — podíl; parokṣam — bez vědomí polobohů; asurān — démonům; prati — jim; yajamānaḥ — při vykonávání oběti; avahat — nabízel; bhāgam — podíl; mātṛ-sneha — láskou ke své matce; vaśa-anugaḥ — hnaný.

Překlad

I když nabízel přečištěné máslo do obětního ohně jménem polobohů, bez jejich vědomí nabízel obětiny také démonům, protože ti byli jeho příbuznými z matčiny strany.

Význam

Viśvarūpa cítil náklonnost k rodinám polobohů i démonů, a proto uspokojoval Nejvyššího Pána jménem obou dynastií. Když do ohně nabízel obětiny jménem asurů, činil tak tajně, aby o tom polobozi nevěděli.

6.9.4

Verš

tad deva-helanaṁ tasya
dharmālīkaṁ sureśvaraḥ
ālakṣya tarasā bhītas
tac-chīrṣāṇy acchinad ruṣā

Synonyma

tat — to; deva-helanam — přestupek vůči polobohům; tasya — jeho (Viśvarūpy); dharma-alīkam — podvádějící co se týče náboženských zásad (předstíral, že je knězem polobohů, ale tajně jednal rovněž jako kněz démonů); sura-īśvaraḥ — král polobohů; ālakṣya — sledoval; tarasā — rychle; bhītaḥ — s obavami (že démoni získají moc díky Viśvarūpovým požehnáním); tat — jeho (Viśvarūpovy); śīrṣāṇi — hlavy; acchinat — sťal; ruṣā — rozzuřeně.

Překlad

Jednou se však nebeský král Indra dozvěděl, že Viśvarūpa polobohy tajně podvádí, když nabízí obětiny jménem démonů. Měl velké obavy, že ho démoni porazí, a rozzuřeně sťal Viśvarūpovi jeho tři hlavy.

6.9.5

Verš

soma-pīthaṁ tu yat tasya
śira āsīt kapiñjalaḥ
kalaviṅkaḥ surā-pītham
annādaṁ yat sa tittiriḥ

Synonyma

soma-pītham — používaná na pití soma-rasy; tu — však; yat — která; tasya — jeho (Viśvarūpy); śiraḥ — hlava; āsīt — stala se; kapiñjalaḥ — koroptev druhu frankolín; kalaviṅkaḥ — vrabec; surā-pītham — používaná na pití vína; anna-adam — používaná na jedení; yat — která; saḥ — ta; tittiriḥ — obyčejná koroptev.

Překlad

Hlava, kterou Viśvarūpa používal na pití soma-rasy, se potom proměnila v kapiñjalu (frankolína, druh koroptve). Z hlavy, kterou používal na pití vína, se stal kalaviṅka (vrabec) a hlava používaná na jedení se proměnila v tittiri (obyčejnou koroptev).

6.9.6

Verš

brahma-hatyām añjalinā
jagrāha yad apīśvaraḥ
saṁvatsarānte tad aghaṁ
bhūtānāṁ sa viśuddhaye
bhūmy-ambu-druma-yoṣidbhyaś
caturdhā vyabhajad dhariḥ

Synonyma

brahma-hatyām — hříšná reakce za zabití brāhmaṇy; añjalinā — se sepjatýma rukama; jagrāha — přijal zodpovědnost za; yat api — ačkoliv; īśvaraḥ — velice mocný; saṁvatsara-ante — po roce; tat agham — tu hříšnou reakci; bhūtānām — hmotných prvků; saḥ — on; viśuddhaye — pro očištění; bhūmi — zemi; ambu — vodě; druma — stromům; yoṣidbhyaḥ — a ženám; caturdhā — na čtyři části; vyabhajat — rozdělil; hariḥ — král Indra.

Překlad

I když byl Indra tak mocný, že mohl hříšné reakce za zabití brāhmaṇy neutralizovat, kajícně se sepjatýma rukama břemeno těchto reakcí přijal. Jeden rok trpěl a poté, aby se očistil, rozdělil reakce za toto hříšné zabití mezi zemi, vodu, stromy a ženy.

6.9.7

Verš

bhūmis turīyaṁ jagrāha
khāta-pūra-vareṇa vai
īriṇaṁ brahma-hatyāyā
rūpaṁ bhūmau pradṛśyate

Synonyma

bhūmiḥ — země; turīyam — jednu čtvrtinu; jagrāha — přijala; khāta-pūra — zaplnění děr; vareṇa — kvůli požehnání; vai — vskutku; īriṇam — pouště; brahma-hatyāyāḥ — reakce za zabití brāhmaṇy; rūpam — podoba; bhūmau — na Zemi; pradṛśyate — je vidět.

Překlad

Indra dal zemi požehnání, že se díry v ní automaticky zaplní, a země za to na oplátku přijala jednu čtvrtinu hříšných reakcí za zabití brāhmaṇy. Kvůli těmto hříšným reakcím nacházíme na zemském povrchu mnoho pouští.

Význam

Pouště jsou projevem nemocného stavu země, a proto na nich nelze vykonávat žádné příznivé obřady. Ti, kdo mají předurčeno žít na poušti, sdílejí reakce za hřích zvaný brahma-hatyā, zabití brāhmaṇy.

6.9.8

Verš

turyaṁ cheda-viroheṇa
vareṇa jagṛhur drumāḥ
teṣāṁ niryāsa-rūpeṇa
brahma-hatyā pradṛśyate

Synonyma

turyam — jednu čtvrtinu; cheda — ačkoliv uříznuté; viroheṇa — znovu dorostou; vareṇa — kvůli požehnání; jagṛhuḥ — přijaly; drumāḥ — stromy; teṣām — jejich; niryāsa-rūpeṇa — tekutinou vytékající ze stromů; brahma-hatyā — reakce za zabití brāhmaṇy; pradṛśyate — je vidět.

Překlad

Stromům dal Indra požehnání, že jejich větve a ratolesti po odříznutí opět dorostou, a ony za to na oplátku přijaly jednu čtvrtinu reakcí za zabití brāhmaṇy. Tyto reakce lze vidět na tom, že ze stromů vytéká šťáva (kterou je proto zakázáno pít).

6.9.9

Verš

śaśvat-kāma-vareṇāṁhas
turīyaṁ jagṛhuḥ striyaḥ
rajo-rūpeṇa tāsv aṁho
māsi māsi pradṛśyate

Synonyma

śaśvat — neustálé; kāma — sexuální touhy; vareṇa — kvůli požehnání; aṁhaḥ — hříšná reakce za zabití brāhmaṇy; turīyam — jednu čtvrtinu; jagṛhuḥ — přijaly; striyaḥ — ženy; rajaḥ-rūpeṇa — v podobě menstruačního období; tāsu — v nich; aṁhaḥ — hříšná reakce; māsi māsi — každý měsíc; pradṛśyate — je viditelná.

Překlad

Ženy přijaly jednu čtvrtinu hříšných reakcí na oplátku za Indrovo požehnání, že si budou moci neustále užívat chtivých tužeb — i během těhotenství, dokud sex neškodí embryu. Výsledkem těchto reakcí je, že projevují každý měsíc známky menstruace.

Význam

Ženy jsou všeobecně velice chtivé a jejich neustálý chtíč není očividně nikdy uspokojen. Na oplátku za požehnání Pána Indry, že jejich chtivé touhy nebudou mít nikdy konce, přijaly ženy jednu čtvrtinu hříšných reakcí za zabití brāhmaṇy.

6.9.10

Verš

dravya-bhūyo-vareṇāpas
turīyaṁ jagṛhur malam
tāsu budbuda-phenābhyāṁ
dṛṣṭaṁ tad dharati kṣipan

Synonyma

dravya — jiné věci; bhūyaḥ — zvýšení množství; vareṇa — kvůli požehnání; āpaḥ — voda; turīyam — čtvrtinu; jagṛhuḥ — přijala; malam — hříšná reakce; tāsu — ve vodě; budbuda-phenābhyām — bublinami a pěnou; dṛṣṭam — viditelná; tat — to; harati — člověk nabírá; kṣipan — vyhazuje.

Překlad

A voda na oplátku za Indrovo požehnání, že bude zvětšovat množství jiných látek, se kterými se smísí, přijala také jednu čtvrtinu hříšných reakcí. Proto jsou v ní bubliny a pěna, kterým je třeba se při jejím nabírání vyhýbat.

Význam

Když smísíme vodu s mlékem, ovocnou šťávou nebo jinými podobnými látkami, zvětší se tím jejich množství a nikdo neví, čeho přibylo. Na oplátku za toto požehnání přijala voda jednu čtvrtinu Indrových hříšných reakcí. Tyto hříšné reakce lze vidět v podobě pěny a bublin, kterým se má proto člověk při nabírání pitné vody vyhýbat.

6.9.11

Verš

hata-putras tatas tvaṣṭā
juhāvendrāya śatrave
indra-śatro vivardhasva
mā ciraṁ jahi vidviṣam

Synonyma

hata-putraḥ — jenž ztratil svého syna; tataḥ — poté; tvaṣṭā — Tvaṣṭā; juhāva — vykonal oběť; indrāya — Indry; śatrave — aby stvořil nepřítele; indra-śatro — ó nepříteli Indry; vivardhasva — vzrůstej; mā — ne; ciram — za dlouhou dobu; jahi — zabij; vidviṣam — svého nepřítele.

Překlad

Poté, co byl Viśvarūpa zabit, vykonal jeho otec, Tvaṣṭā, obřady určené k zabití Indry. Nabízel obětiny do obětního ohně se slovy: “Ó nepříteli Indry, vzrůstej, abys mohl neprodleně zabít svého nepřítele.”

Význam

Tvaṣṭovo pronášení mantry mělo určitý nedostatek, protože ji místo krátce vyslovoval dlouze, a tím se změnil její smysl. Tvaṣṭā chtěl recitovat slovo indra-śatro, “ó nepříteli Indry”. V této mantře je slovo indra v přivlastňovacím pádu (ṣaṣṭhī) a slovo indra-śatro je složenina zvaná tat-puruṣa (tatpuruṣa-samāsa). Tvaṣṭā však nevyslovil mantru krátce, ale dlouze, a tím se “nepřítel Indry” změnil na “Indru, který je nepřítelem”. Místo bytosti nepřátelské vůči Indrovi se proto zjevilo tělo Vṛtrāsury, jehož Indra považoval za svého nepřítele.

6.9.12

Verš

athānvāhārya-pacanād
utthito ghora-darśanaḥ
kṛtānta iva lokānāṁ
yugānta-samaye yathā

Synonyma

atha — potom; anvāhārya-pacanāt — z ohně zvaného Anvāhārya; utthitaḥ — povstala; ghora-darśanaḥ — hrůzostrašného vzhledu; kṛtāntaḥ — zosobněná zkáza; iva — jako; lokānām — všech planet; yuga-anta — konce věku; samaye — v době; yathā — jako.

Překlad

Z jižní strany obětního ohně zvaného Anvāhārya poté vystoupila hrůzostrašná bytost, která vypadala jako ničitel celého stvoření na konci věku.

6.9.13-17

Verš

viṣvag vivardhamānaṁ tam
iṣu-mātraṁ dine dine
dagdha-śaila-pratīkāśaṁ
sandhyābhrānīka-varcasam

tapta-tāmra-śikhā-śmaśruṁ
madhyāhnārkogra-locanam
dedīpyamāne tri-śikhe
śūla āropya rodasī

nṛtyantam unnadantaṁ ca
cālayantaṁ padā mahīm
darī-gambhīra-vaktreṇa
pibatā ca nabhastalam

lihatā jihvayarkṣāṇi
grasatā bhuvana-trayam
mahatā raudra-daṁṣṭreṇa
jṛmbhamāṇaṁ muhur muhuḥ
vitrastā dudruvur lokā
vīkṣya sarve diśo daśa

Synonyma

viṣvak — na všechny strany; vivardhamānam — rostoucí; tam — jeho; iṣu-mātram — let šípu; dine dine — den za dnem; dagdha — spálená; śaila — hora; pratīkāśam — připomínající; sandhyā — večer; abhra-anīka — jako shluk mraků; varcasam — zářící; tapta — roztavená; tāmra — jako měď; śikhā — vlasy; śmaśrum — knír a vousy; madhyāhna — v poledne; arka — jako slunce; ugra-locanam — s mocným pohledem; dedīpyamāne — oslnivý; tri-śikhe — se třemi špicemi; śūle — na svém bodci; āropya — umístěné; rodasī — nebe a Zemi; nṛtyantam — tančící; unnadantam — řvoucí; ca — a; cālayantam — pohybující; padā — svou nohou; mahīm — Zemí; darī-gambhīra — hlubokými jako jeskyně; vaktreṇa — ústy; pibatā — pijící; ca — také; nabhastalam — nebe; lihatā — olizující; jihvayā — jazykem; ṛkṣāṇi — hvězdy; grasatā — polykající; bhuvana-trayam — tři světy; mahatā — obrovskými; raudra-daṁṣṭreṇa — s hrozivými zuby; jṛmbhamāṇam — zívající; muhuḥ muhuḥ — znovu a znovu; vitrastāḥ — plni strachu; dudruvuḥ — utíkali; lokāḥ — lidé; vīkṣya — když viděli; sarve — všechny; diśaḥ daśa — deset stran.

Překlad

Démonovo tělo den za dnem rostlo jako šípy vystřelené na čtyři strany. Jak byl vysoký a načernalý, vypadal jako spálená hora a zářil jako shluk mraků na večerním nebi. Jeho chlupy, vousy a knír měly barvu roztavené mědi a jeho oči byly bodavé jako polední slunce. Vypadal nepřemožitelný, jako kdyby držel tři světy na bodcích svého oslnivého trojzubce. Svým tancem a řevem rozechvíval celý zemský povrch jako při zemětřesení. Když znovu a znovu zíval, zdálo se, že svými ústy, hlubokými jako jeskyně, chce spolknout celé nebe. Vypadalo to, jako by jazykem olizoval všechny hvězdy na nebi a svými dlouhými, ostrými zuby požíral celý vesmír. Při pohledu na tohoto obrovského démona se všichni ve strachu rozutekli na všechny strany.

6.9.18

Verš

yenāvṛtā ime lokās
tapasā tvāṣṭra-mūrtinā
sa vai vṛtra iti proktaḥ
pāpaḥ parama-dāruṇaḥ

Synonyma

yena — jímž; āvṛtāḥ — zakryté; ime — všechny tyto; lokāḥ — planety; tapasā — askezí; tvāṣṭra-mūrtinā — v podobě syna Tvaṣṭy; saḥ — on; vai — vskutku; vṛtraḥ — Vṛtra; iti — takto; proktaḥ — zvaný; pāpaḥ — zosobněný hřích; parama-dāruṇaḥ — nanejvýš hrůzostrašný.

Překlad

Tento hrůzostrašný démon, který byl ve skutečnosti synem Tvaṣṭy, zakryl mocí své askeze všechny planetární systémy. Dostal proto jméno Vṛtra, “ten, který vše zakrývá”.

Význam

Ve Vedách je řečeno: sa imā lokān āvṛṇot tad vṛtrasya vṛtratvam — jelikož démon zakryl všechny planetární systémy, jeho jméno bylo Vṛtrāsura.

6.9.19

Verš

taṁ nijaghnur abhidrutya
sagaṇā vibudharṣabhāḥ
svaiḥ svair divyāstra-śastraughaiḥ
so ’grasat tāni kṛtsnaśaḥ

Synonyma

tam — jeho; nijaghnuḥ — napadli; abhidrutya — běželi k; sa-gaṇāḥ — s vojáky; vibudha-ṛṣabhāḥ — všichni velcí polobozi; svaiḥ svaiḥ — svými příslušnými; divya — transcendentálními; astra — luky a šípy; śastra-oghaiḥ — různými zbraněmi; saḥ — on (Vṛtra); agrasat — spolkl; tāni — je (zbraně); kṛtsnaśaḥ — všechny.

Překlad

Polobozi v čele s Indrou zaútočili na démona se svými vojáky a ohrožovali ho svými transcendentálními luky a šípy a dalšími zbraněmi, ale Vṛtrāsura všechny jejich zbraně spolkl.

6.9.20

Verš

tatas te vismitāḥ sarve
viṣaṇṇā grasta-tejasaḥ
pratyañcam ādi-puruṣam
upatasthuḥ samāhitāḥ

Synonyma

tataḥ — poté; te — oni (polobozi); vismitāḥ — užaslí; sarve — všichni; viṣaṇṇāḥ — velmi zasmušilí; grasta-tejasaḥ — když ztratili všechnu svou sílu; pratyañcam — k Nadduši; ādi-puruṣam — původní osobě; upatasthuḥ — modlili se; samāhitāḥ — všichni se shromáždili.

Překlad

Když polobozi viděli démonovu moc, zmocnil se jich úžas, byli zklamaní a zcela ztratili svou sílu. Všichni se proto shromáždili, aby se uctíváním pokusili potěšit Nadduši, Nejvyšší Osobnost Božství, Nārāyaṇa.

6.9.21

Verš

śrī-devā ūcuḥ
vāyv-ambarāgny-ap-kṣitayas tri-lokā
brahmādayo ye vayam udvijantaḥ
harāma yasmai balim antako ’sau
bibheti yasmād araṇaṁ tato naḥ

Synonyma

śrī-devāḥ ūcuḥ — polobozi pravili; vāyu — složené ze vzduchu; ambara — nebe; agni — ohně; ap — vody; kṣitayaḥ — a země; tri-lokāḥ — tři světy; brahma-ādayaḥ — počínaje Pánem Brahmou; ye — kdo; vayam — my; udvijantaḥ — máme veliký strach; harāma — nabízíme; yasmai — Jemuž; balim — dar; antakaḥ — ničitel, smrt; asau — ten; bibheti — bojí se; yasmāt — od Něhož; araṇam — útočiště; tataḥ — proto; naḥ — naše.

Překlad

Polobozi pravili: Tři světy jsou tvořeny pěti prvky — éterem, vzduchem, ohněm, vodou a zemí — jimž vládnou různí polobozi, počínaje Pánem Brahmou. Jelikož se velice bojíme, že časový faktor ukončí naši existenci, nabízíme času dary tím způsobem, že vykonáváme své činnosti pod jeho řízením. Samotný časový faktor se však bojí Nejvyšší Osobnosti Božství. Uctívejme proto nyní Nejvyššího Pána, který jediný nám může poskytnout plnou ochranu.

Význam

Když se někdo bojí, že bude zabit, musí přijmout útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství. Pána uctívají všichni polobozi v čele s Brahmou, přestože jsou to vládci různých prvků hmotného světa. Slova bibheti yasmāt vyjadřují, že všichni démoni — bez ohledu na to, jak velcí a mocní — se bojí Nejvyšší Osobnosti Božství. Polobozi, kteří měli strach ze smrti, přijali útočiště u Pána a přednesli Mu tyto modlitby. Přestože časový faktor nahání hrůzu každému, i zosobněný strach se bojí Nejvyššího Pána, Jenž je proto známý jako abhaya, nebojácný. Odevzdání se Nejvyššímu Pánovi přináší skutečnou nebojácnost, a proto se polobozi rozhodli uchýlit k Němu.

6.9.22

Verš

avismitaṁ taṁ paripūrṇa-kāmaṁ
svenaiva lābhena samaṁ praśāntam
vinopasarpaty aparaṁ hi bāliśaḥ
śva-lāṅgulenātititarti sindhum

Synonyma

avismitam — který není nikdy udiven; tam — Jemu; paripūrṇa-kāmam — který je plně spokojený; svena — Svými vlastními; eva — vskutku; lābhena — výsledky, jichž dosáhl; samam — vyrovnaný; praśāntam — stálý; vinā — mimo; upasarpati — vyhledává; aparam — jiného; hi — vskutku; bāliśaḥ — hlupák; śva — psa; lāṅgulena — pomocí ocasu; atititarti — chce překonat; sindhum — moře.

Překlad

Pán je prostý veškerých hmotných pojetí existence a nikdy ho nic neudiví; je vždy plný radosti a zcela spokojený díky Své vlastní duchovní dokonalosti. Nemá žádná hmotná označení, a proto je stálý a nepřipoutaný. Tato Nejvyšší Osobnost Božství je jediným útočištěm všech. Každý, kdo si přeje, aby ho chránil někdo jiný, je veliký hlupák, který chce přeplavat moře tak, že se bude držet za ocas psa.

Význam

Psi umějí plavat, ale pokud pes skočí do oceánu a někdo chce tento oceán přeplavat tak, že se ho chytí za ocas, je to nepochybně prvotřídní hlupák. Žádný pes nedokáže přeplavat oceán a žádný člověk také nemůže překonat oceán tím, že se bude držet za psí ocas. Stejně tak ten, kdo chce překonat oceán nevědomosti, se nemá obracet na žádného poloboha ani nikoho jiného, ale má hledat útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství, kde neexistuje strach. Śrīmad-Bhāgavatam (10.14.58) proto říká:

samāśritā ye pada-pallava-plavaṁ
mahat-padaṁ puṇya-yaśo-murāreḥ
bhavāmbudhir vatsa-padaṁ paraṁ padaṁ
padaṁ padaṁ yad vipadāṁ na teṣām

Pánovy lotosové nohy jsou nezničitelná loď, a kdo se na ni uchýlí, může snadno překonat oceán nevědomosti. Oddanému proto nehrozí žádné nebezpečí, i když žije v tomto hmotném světě, který je plný nebezpečí na každém kroku. Každý by měl hledat útočiště u toho, kdo je všemocný, a ne se snažit najít ochranu ve svých vlastních smyšlenkách.

6.9.23

Verš

yasyoru-śṛṅge jagatīṁ sva-nāvaṁ
manur yathābadhya tatāra durgam
sa eva nas tvāṣṭra-bhayād durantāt
trātāśritān vāricaro ’pi nūnam

Synonyma

yasya — Jehož; uru — velice silný a vysoký; śṛṅge — na roh; jagatīm — v podobě světa; sva-nāvam — svou loď; manuḥ — Manu, král Satyavrata; yathā — stejně jako; ābadhya — když přivázal; tatāra — překonal; durgam — velice obtížné překonat (povodeň); saḥ — On (Nejvyšší Osobnost Božství); eva — jistě; naḥ — nás; tvāṣṭra-bhayāt — před strachem ze syna Tvaṣṭy; durantāt — nekonečným; trātā — ten, kdo osvobodí; āśritān — ty, kdo jsou závislí (jako jsme my); vāri-caraḥ api — i když přijal podobu ryby; nūnam — vskutku.

Překlad

Manu jménem král Satyavrata se kdysi zachránil tak, že přivázal celý svět coby malou loď k rohu Matsyi avatāra, inkarnace ryby. Milostí Matsyi avatāra se Manu zachránil před velkým nebezpečím potopy. Kéž nás tatáž inkarnace ryby ochrání před velkým, hrůzostrašným nebezpečím, jež vyvolává syn Tvaṣṭy.

6.9.24

Verš

purā svayambhūr api saṁyamāmbhasy
udīrṇa-vātormi-ravaiḥ karāle
eko ’ravindāt patitas tatāra
tasmād bhayād yena sa no ’stu pāraḥ

Synonyma

purā — dříve (v průběhu stvoření); svayambhūḥ — Pán Brahmā; api — také; saṁyama-ambhasi — ve vodách potopy; udīrṇa — vysoké; vāta — větru; ūrmi — a vln; ravaiḥ — zvuky; karāle — strašné; ekaḥ — sám; aravindāt — z lotosového trůnu; patitaḥ — téměř spadl; tatāra — unikl; tasmāt — z této; bhayāt — hrozivé situace; yena — díky Němuž (Pánu); saḥ — On; naḥ — nás; astu — nechť je; pāraḥ — vysvobození.

Překlad

Na počátku stvoření zdvihl děsivý vítr bouřlivé vlny na vodách potopy, které vydávaly tak strašlivý zvuk, že Pán Brahmā téměř spadl ze svého lotosového trůnu do vod zkázy. S pomocí Pána však byl zachráněn. Nyní i my očekáváme, že nás Pán zachrání z této nebezpečné situace.

6.9.25

Verš

ya eka īśo nija-māyayā naḥ
sasarja yenānusṛjāma viśvam
vayaṁ na yasyāpi puraḥ samīhataḥ
paśyāma liṅgaṁ pṛthag īśa-māninaḥ

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; ekaḥ — jeden; īśaḥ — vládce; nija-māyayā — Svou transcendentální energií; naḥ — nás; sasarja — stvořil; yena — díky Němuž (Jehož milostí); anusṛjāma — rovněž tvoříme; viśvam — vesmír; vayam — my; na — ne; yasya — Jehož; api — ačkoliv; puraḥ — před sebou; samīhataḥ — Jeho, který jedná; paśyāma — vidíme; liṅgam — podobu; pṛthak — oddělené; īśa — za vládce; māninaḥ — považujeme se.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, který nás stvořil Svou vnější energií a Jehož milostí pokračujeme v tvoření vesmíru, je před námi vždy přítomný jako Nadduše, ale my Jeho podobu nevidíme. Nejsme schopni Ho vidět, protože si všichni myslíme, že jsme oddělení a nezávislí bozi.

Význam

Zde je vysvětleno, proč podmíněná duše nemůže vidět Nejvyšší Osobnost Božství tváří v tvář. I když se před námi Pán zjevuje jako Pán Kṛṣṇa nebo Pán Rāmacandra a žije v lidské společnosti jako vůdce nebo král, podmíněná duše Mu nemůže porozumět. Avajānanti māṁ mūḍhā mānuṣīṁ tanum āśritam — darebáci (mūḍhové) považují Nejvyššího Pána za obyčejnou lidskou bytost a vysmívají se Mu. Bez ohledu na to, jak jsme nepatrní, si myslíme, že jsme také Bůh a že dokážeme stvořit vesmír nebo dalšího Boha. To je důvod, proč nemůžeme vidět nebo chápat Nejvyšší Osobnost Božství. Śrīla Madhvācārya v této souvislosti říká:

liṅgam eva paśyāmaḥ
kadācid abhimānas tu
devānām api sann iva
prāyaḥ kāleṣu nāsty eva

tāratamyena so ’pi tu

Všichni jsme různou měrou podmínění, ale přitom si myslíme, že jsme Bůh. Z tohoto důvodu nemůžeme pochopit, kdo Bůh je, nebo Ho vidět tváří v tvář.
We are all conditioned to various degrees, but we think that we are God. This is why we cannot understand who God is or see Him face to face.

6.9.26-27

Verš

yo naḥ sapatnair bhṛśam ardyamānān
devarṣi-tiryaṅ-nṛṣu nitya eva
kṛtāvatāras tanubhiḥ sva-māyayā
kṛtvātmasāt pāti yuge yuge ca

tam eva devaṁ vayam ātma-daivataṁ
paraṁ pradhānaṁ puruṣaṁ viśvam anyam
vrajāma sarve śaraṇaṁ śaraṇyaṁ
svānāṁ sa no dhāsyati śaṁ mahātmā

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; naḥ — nás; sapatnaiḥ — našimi nepřáteli, démony; bhṛśam — téměř vždy; ardyamānān — pronásledované; deva — mezi polobohy; ṛṣi — světci; tiryak — zvířaty; nṛṣu — a lidmi; nityaḥ — vždy; eva — jistě; kṛta-avatāraḥ — objevuje se jako inkarnace; tanubhiḥ — s různými podobami; sva-māyayā — působením Své vnitřní energie; kṛtvā ātmasāt — považující za Jemu velice blízké a drahé; pāti — chrání; yuge yuge — v každém věku; ca — a; tam — Jeho; eva — vskutku; devam — Nejvyššího Pána; vayam — nás všechny; ātma-daivatam — Pán všech živých bytostí; param — transcendentální; pradhānam — původní příčina celkové hmotné energie; puruṣam — nejvyšší poživatel; viśvam — Jehož energie tvoří tento vesmír; anyam — umístěný odděleně; vrajāma — vyhledáváme; sarve — všech; śaraṇam — útočiště; śaraṇyam — vhodný jako útočiště; svānām — Svým oddaným; saḥ — On; naḥ — nám; dhāsyati — dá; śam — štěstí; mahātmā — Nadduše.

Překlad

Působením Své nepochopitelné vnitřní energie se Nejvyšší Osobnost Božství expanduje do různých transcendentálních těl coby Vāmanadeva, inkarnace síly mezi polobohy; Paraśurāma, inkarnace mezi světci; Nṛsiṁhadeva a Varāha, inkarnace mezi zvířaty, a Matsya a Kūrma, inkarnace mezi vodními živočichy. Přijímá různá transcendentální těla mezi všemi druhy živých bytostí, a mezi lidskými bytostmi se zjevuje především jako Pán Kṛṣṇa a Pán Rāma. Ze Své bezpříčinné milosti chrání polobohy, které neustále sužují démoni. Je nejvyšším uctívaným Božstvem všech živých bytostí a nejvyšší příčinou zastoupenou v podobě mužské a ženské tvůrčí energie. I když se liší od tohoto vesmíru, existuje ve Své vesmírné podobě (virāṭ-rūpě). Nyní, když máme strach, se uchylme k Němu. Jsme si jisti, že Nejvyšší Pán, Nejvyšší Duše, nás ochrání.

Význam

Tento verš odhaluje, že Nejvyšší Osobnost Božství, Viṣṇu, je původní příčinou stvoření. Śrīdhara Svāmī ve svém komentáři Bhāvārtha-dīpikā reaguje na myšlenku, že prakṛti a puruṣa jsou příčiny vesmírného projevu. Jak je uvedeno zde: paraṁ pradhānaṁ puruṣaṁ viśvam anyam—“Je nejvyšší příčinou, zastoupenou v podobě mužské a ženské tvůrčí energie. I když se liší od tohoto vesmíru, existuje ve Své vesmírné podobě (virāṭ-rūpě).” Slovo prakṛti, které označuje zdroj tvoření, se vztahuje na hmotnou energii Nejvyššího Pána a slovo puruṣa označuje živé bytosti, které jsou Pánovou vyšší energií. Prakṛti i puruṣa nakonec vstoupí do Nejvyššího Pána, jak uvádí Bhagavad-gītā (prakṛtiṁ yānti māmikām).

I když prakṛti a puruṣa navenek vypadají jako příčiny hmotného projevu, obojí jsou emanace různých energií Nejvyššího Pána. Nejvyšší Pán je tedy příčinou prakṛti a puruṣi; je původní příčinou (sarva-kāraṇa-kāraṇam). Nāradīya Purāṇa říká:

avikāro 'pi paramaḥ
prakṛtis tu vikāriṇī
anupraviśya govindaḥ
prakṛtiś cābhidhīyate

Prakṛti i puruṣa jakožto nižší a vyšší energie jsou emanace z Nejvyšší Osobnosti Božství. Bhagavad-gītā vysvětluje, že Pán vstupuje do prakṛti, a ta potom vytváří různé projevy (gām āviśya). Prakṛti neexistuje nezávisle či mimo dosah Jeho energií. Vāsudeva, Pán Śrī Kṛṣṇa, je původní příčinou všeho. Proto Pán říká v Bhagavad-gītě (10.8):

ahaṁ sarvasya prabhavo
mattaḥ sarvaṁ pravartate
iti matvā bhajante māṁ
budhā bhāva-samanvitāḥ

“Jsem zdrojem všech duchovních i hmotných světů. Vše pochází ze Mě. Moudří, kteří to dobře vědí, Mi oddaně slouží a uctívají Mě celým svým srdcem.” Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (2.9.33) Pán také říká: aham evāsam evāgre — “Pouze Já jsem existoval před stvořením.” To potvrzuje Brahmāṇḍa Purāṇa následovně:

smṛtir avyavadhānena
prakṛtitvam iti sthitiḥ
ubhayātmaka-sūtitvād
vāsudevaḥ paraḥ pumān
prakṛtiḥ puruṣaś ceti
śabdair eko 'bhidhīyate

Za účelem stvoření vesmíru jedná Pán nepřímo jako puruṣa a přímo jako prakṛti. Jelikož obě energie emanují z Pána Vāsudeva, všeprostupující Nejvyšší Osobnosti Božství, On Sám je prakṛti i puruṣa. Vāsudeva je tedy příčinou všeho (sarva-kāraṇa-kāraṇam).

6.9.28

Verš

śrī-śuka uvāca
iti teṣāṁ mahārāja
surāṇām upatiṣṭhatām
pratīcyāṁ diśy abhūd āviḥ
śaṅkha-cakra-gadā-dharaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; iti — takto; teṣām — jich; mahārāja — ó králi; surāṇām — polobohů; upatiṣṭhatām — modlících se; pratīcyām — uvnitř; diśi — ve směru; abhūt — stal se; āviḥ — viditelný; śaṅkha-cakra-gadā-dharaḥ — nesoucí transcendentální zbraně: lasturu, disk a kyj.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Můj milý králi, když všichni polobozi přednášeli Pánu své modlitby, Śrī Hari, Nejvyšší Osobnost Božství, nesoucí Své zbraně — lasturu, disk a kyj — se objevil nejprve v jejich srdcích a poté před nimi.

6.9.29-30

Verš

ātma-tulyaiḥ ṣoḍaśabhir
vinā śrīvatsa-kaustubhau
paryupāsitam unnidra-
śarad-amburuhekṣaṇam

dṛṣṭvā tam avanau sarva
īkṣaṇāhlāda-viklavāḥ
daṇḍavat patitā rājañ
chanair utthāya tuṣṭuvuḥ

Synonyma

ātma-tulyaiḥ — téměř jako On; ṣoḍaśabhiḥ — šestnácti (služebníky); vinā — bez; śrīvatsa-kaustubhau — znaku Śrīvatsa a drahokamu Kaustubha; paryupāsitam — obsluhovaný na všech stranách; unnidra — kvetoucí; śarat — podzimu; amburuha — jako lotosy; īkṣaṇam — s očima; dṛṣṭvā — když viděli; tam — Jeho (Nejvyšší Osobnost Božství, Nārāyaṇa); avanau — na zem; sarve — všichni; īkṣaṇa — z toho, že přímo viděli; āhlāda — štěstím; viklavāḥ — zaplaveni; daṇḍa-vat — jako tyč; patitāḥ — padli; rājan — ó králi; śanaiḥ — pomalu; utthāya — vstávali; tuṣṭuvuḥ — pronášeli modlitby.

Překlad

Nārāyaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, doprovázelo a obsluhovalo šestnáct osobních služebníků, kteří byli ozdobeni šperky a vypadali přesně jako On, jen neměli znak Śrīvatsa a drahokam Kaustubha. Ó králi, když polobozi spatřili Nejvyššího Pána v tomto postoji, jak se usmívá, s očima jako okvětní lístky na podzim vyrostlých lotosů, všichni byli zaplaveni štěstím a okamžitě padli na zem jako tyče (složili daṇḍavat). Pak pomalu vstali a potěšili Pána svými modlitbami.

Význam

Na Vaikuṇṭhaloce má Nejvyšší Osobnost Božství čtyři ruce a ozdoby, jako je znak Śrīvatsa na hrudi a drahokam zvaný Kaustubha. To jsou zvláštní znamení Nejvyššího Pána. S výjimkou těchto znamení mají Pánovi osobní služebníci a další oddaní z Vaikuṇṭhy tytéž rysy jako On.

6.9.31

Verš

śrī-devā ūcuḥ
namas te yajña-vīryāya
vayase uta te namaḥ
namas te hy asta-cakrāya
namaḥ supuru-hūtaye

Synonyma

śrī-devāḥ ūcuḥ — polobozi řekli; namaḥ — poklony; te — Tobě; yajña-vīryāya — Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, Jenž může udílet výsledky oběti; vayase — Jenž je časovým faktorem, který ukončuje výsledky yajñi; uta — ačkoliv; te — Tobě; namaḥ — poklony; namaḥ — poklony; te — Tobě; hi — vskutku; asta-cakrāya — Jenž vrhá disk; namaḥ — uctivé poklony; supuru-hūtaye — Jenž má různá transcendentální jména.

Překlad

Polobozi řekli: Ó Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství, jsi způsobilý udílet výsledky oběti a jsi také časovým faktorem, který všechny tyto výsledky v pravý čas ničí. Jsi tím, kdo posílá cakru, aby zabíjela démony. Ó Pane, který máš mnoho různých jmen, skládáme Ti uctivé poklony.

6.9.32

Verš

yat te gatīnāṁ tisṛṇām
īśituḥ paramaṁ padam
nārvācīno visargasya
dhātar veditum arhati

Synonyma

yat — které; te — Tebe; gatīnām tisṛṇām — tří míst určení (nebeských planet, zemských planet a pekla); īśituḥ — Jenž jsi vládcem; paramam padam — svrchované sídlo, Vaikuṇṭhaloka; na — ne; arvācīnaḥ — ten, kdo se zjevuje po; visargasya — stvoření; dhātaḥ — ó nejvyšší vládce; veditum — chápat; arhati — je schopen.

Překlad

Ó nejvyšší vládce, ovládáš tři místa určení (povýšení na nebeské planety, zrození jako lidská bytost a odsouzení do pekla), ale Tvým svrchovaným sídlem je Vaikuṇṭha-dhām. Jelikož jsme se zjevili poté, co jsi stvořil tento vesmírný projev, nemůžeme Tvým činnostem porozumět. Nejsme schopni Ti proto nabídnout nic než hluboké poklony.

Význam

Nezkušený člověk obvykle neví, o co by měl Nejvyšší Osobnost Božství žádat. Každý spadá pod pravomoc stvořeného hmotného světa a nikdo neví, jaké požehnání má chtít, když se modlí k Nejvyššímu Pánu. Lidé se obvykle modlí o povýšení na nebeské planety, protože nemají žádné informace o Vaikuṇṭhaloce. Śrīla Madhvācārya cituje následující verš:

deva-lokāt pitṛ-lokāt
nirayāc cāpi yat param
tisṛbhyaḥ paramaṁ sthānaṁ
vaiṣṇavaṁ viduṣāṁ gatiḥ

Existují různé planetární soustavy, známé jako Devaloka (planety polobohů), Pitṛloka (planeta Pitů) a Niraya (pekelné planety). Když někdo tyto planetární soustavy transcenduje a vstoupí na Vaikuṇṭhaloku, dosáhne konečného útočiště vaiṣṇavů. Vaiṣṇavové nemají s jinými planetárními soustavami nic společného.

6.9.33

Verš

oṁ namas te ’stu bhagavan nārāyaṇa vāsudevādi-puruṣa mahā-puruṣa mahānubhāva parama-maṅgala parama-kalyāṇa parama-kāruṇika kevala jagad-ādhāra lokaika-nātha sarveśvara lakṣmī-nātha paramahaṁsa-parivrājakaiḥ parameṇātma-yoga-samādhinā paribhāvita-parisphuṭa-pāramahaṁsya-dharmeṇodghāṭita-tamaḥ-kapāṭa-dvāre citte ’pāvṛta ātma-loke svayam upalabdha-nija-sukhānubhavo bhavān.

Synonyma

oṁ — ó Pane; namaḥ — uctivé poklony; te — Tobě; astu — nechť jsou; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; nārāyaṇa — útočiště všech živých bytostí, Nārāyaṇa; vāsudeva — Pán Vāsudeva, Śrī Kṛṣṇa; ādi-puruṣa — původní osoba; mahā-puruṣa — nejvznešenější osobnost; mahā-anubhāva — svrchovaně bohatý; parama-maṅgala — nejpříznivější; parama-kalyāṇa — nejvyšší požehnání; parama-kāruṇika — nanejvýš milostivý; kevala — neměnný; jagat-ādhāra — opora vesmírného projevu; loka-eka-nātha — jediný majitel všech planetárních soustav; sarva-īśvara — nejvyšší vládce; lakṣmī-nātha — manžel bohyně štěstí; paramahaṁsa-parivrājakaiḥ — nejpřednějšími sannyāsīny, kteří putují po celém světě; parameṇa — nejvyšším; ātma-yoga-samādhinā — pohroužením v bhakti-yoze; paribhāvita — plně očištěni; parisphuṭa — a plně projeven; pāramahaṁsya-dharmeṇa — vykonáváním transcendentálního procesu oddané služby; udghāṭita — otevřené dokořán; tamaḥ — iluzorní existence; kapāṭa — v níž dveře; dvāre — existující jako vstup; citte — v mysli; apāvṛte — bez znečištění; ātma-loke — v duchovním světě; svayam — osobně; upalabdha — prožívající; nija — osobní; sukha-anubhavaḥ — vnímání štěstí; bhavān — Tebe.

Překlad

Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, ó Nārāyaṇe, ó Vāsudeve, původní osobo! Ó nejvznešenější, ó největší zážitku, ó zosobněné dobro! Ó nejvyšší požehnání, svrchovaně milostivý a neměnný! Ó oporo vesmírného projevu, jediný majiteli všech planetárních soustav, vládce všeho a manželi bohyně štěstí! Realizují Tě ti nejlepší sannyāsīni, kteří putují po světě, aby kázali vědomí Kṛṣṇy, plně pohrouženi v samādhi prostřednictvím bhakti-yogy. Jelikož se jejich mysli soustřeďují na Tebe, mohou ve svých plně očištěných srdcích přijmout pojetí Tvé osobnosti. Když je temnota z jejich srdcí zcela odstraněna a Ty se jim zjevíš, transcendentální blažeností, kterou prožívají, je Tvá transcendentální podoba. Nikdo jiný než oni Tě nemůže realizovat. Proto Ti skládáme uctivé poklony.

Význam

Nejvyšší Osobnost Božství má četná transcendentální jména, jež odpovídají různým úrovním zjevení pro různé kategorie oddaných a transcendentalistů. Když je Pán realizován v neosobní podobě, nazývá se Nejvyšší Brahman, když je realizován jako Paramātmā, nazývá se antaryāmī, a když se expanduje do různých podob pro hmotné stvoření, nazývá se Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu, Garbhodakaśāyī Viṣṇu a Kāraṇodakaśāyī Viṣṇu. Když je realizován jako Vāsudeva, Saṅkarṣaṇa, Pradyumna a Aniruddha — Caturvyūha, za třemi podobami Viṣṇua — je Vaikuṇṭha Nārāyaṇem. Nad realizací Nārāyaṇa je realizace Baladeva a ještě výše je realizace Kṛṣṇy. Všechny tyto realizace je možné získat, když se člověk plně zaměstná oddanou službou. Zakryté nitro jeho srdce se tehdy zcela otevře pro přijetí porozumění Nejvyšší Osobnosti Božství, projevené v různých podobách.

6.9.34

Verš

duravabodha iva tavāyaṁ vihāra-yogo yad aśaraṇo ’śarīra idam anavekṣitāsmat-samavāya ātmanaivāvikriyamāṇena saguṇam aguṇaḥ sṛjasi pāsi harasi.

Synonyma

duravabodhaḥ — obtížné pochopit; iva — vskutku; tava — Tvoje; ayam — toto; vihāra-yogaḥ — působení v zábavách hmotného stvoření, udržování a zničení; yat — co; aśaraṇaḥ — nezávisí na jakékoliv jiné podpoře; aśarīraḥ — bez hmotného těla; idam — toto; anavekṣita — bez čekání na; asmat — nás; samavāyaḥ — spolupráci; ātmanā — Tebou Samotným; eva — vskutku; avikriyamāṇena — beze změny; sa-guṇam — hmotné kvality přírody; aguṇaḥ — ačkoliv transcendentální takovým hmotným kvalitám; sṛjasi — tvoříš; pāsi — udržuješ; harasi — ničíš.

Překlad

Ó Pane, Ty nepotřebuješ žádnou podporu, a přestože nemáš hmotné tělo, nepotřebuješ naši spolupráci. Jelikož jsi příčinou vesmírného projevu a dodáváš jeho hmotné složky, aniž by ses tím měnil, Ty Sám tvoříš, udržuješ a ničíš tento vesmírný projev. Přestože jsi však zdánlivě zaměstnaný hmotnou činností, jsi transcendentální všem hmotným kvalitám. Tyto Tvé transcendentální činnosti je proto nesmírně obtížné pochopit.

Význam

Brahma-saṁhitā (5.37) říká: goloka eva nivasaty akhilātma-bhūtaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇa, sídlí neustále na Goloce Vṛndāvaně. Rovněž je řečeno: vṛndāvanaṁ parityajya padam ekaṁ na gacchati — Kṛṣṇa nikdy neopustí Vṛndāvan ani na krok. Přestože však Kṛṣṇa setrvává ve Svém sídle zvaném Goloka Vṛndāvana, je zároveň všeprostupující, a tím pádem všudypřítomný. To je pro podmíněnou duši velice těžké pochopit, ale oddaní chápou, jak může být Kṛṣṇa ve Svém sídle a zároveň všude, aniž by podléhal jakékoliv změně. Polobozi jsou považováni za různé údy těla Nejvyššího Pána, přestože Nejvyšší Pán nemá hmotné tělo a nepotřebuje ničí pomoc. Rozpíná se všude (mayā tatam idaṁ sarvaṁ jagad avyakta-mūrtinā), ale není všude přítomný ve Své duchovní podobě. Māyāvādská filozofie říká, že Nejvyšší Pravda nepotřebuje transcendentální podobu, protože je všeprostupující. Māyāvādīni předpokládají, že jelikož je Pánova podoba rozšířena všude, Pán nemá žádnou podobu. To však není pravda. Pán si zachovává Svou transcendentální podobu a zároveň se rozpíná všude, v každém koutě hmotného stvoření.

6.9.35

Verš

atha tatra bhavān kiṁ devadattavad iha guṇa-visarga-patitaḥ pāratantryeṇa sva-kṛta-kuśalākuśalaṁ phalam upādadāty āhosvid ātmārāma upaśama-śīlaḥ samañjasa-darśana udāsta iti ha vāva na vidāmaḥ.

Synonyma

atha — proto; tatra — v tom; bhavān — Ty, ó Pane; kim — zdali; deva-datta-vat — jako obyčejná lidská bytost, nucená plody svých činností; iha — v tomto hmotném světě; guṇa-visarga-patitaḥ — pokleslá do hmotného těla dávaného do pohybu kvalitami hmotné přírody; pāratantryeṇa — závislostí na času, prostoru, jednání a přírodě; sva-kṛta — osobně vykonané; kuśala — příznivé; akuśalam — nepříznivé; phalam — výsledky jednání; upādadāti — přijímá; āhosvit — nebo; ātmārāmaḥ — zcela spokojený sám v sobě; upaśama-śīlaḥ — povahou sebeovládnutý; samañjasa-darśanaḥ — nepostrádající úplné duchovní energie; udāste — zůstává neutrální jako svědek; iti — takto; ha vāva — jistě; na vidāmaḥ — nechápeme.

Překlad

Toto jsou naše otázky. Obyčejná podmíněná duše podléhá hmotným zákonům, a proto přijímá plody svého jednání. Ó Pane, existuješ i Ty v tomto hmotném světě jako obyčejná lidská bytost v těle vytvořeném hmotnými kvalitami? Užíváš si dobrých výsledků a trpíš špatnými výsledky jednání pod vlivem času, minulých činností a tak dále? Nebo jsi zde naopak přítomný pouze jako neutrální svědek, který je soběstačný, prostý všech hmotných tužeb a vždy plný duchovní energie? Nechápeme Tvé skutečné postavení.

Význam

V Bhagavad-gītě Kṛṣṇa říká, že sestupuje do hmotného světa, aby osvobodil oddané a zabil démony či neoddané (paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām). Tyto dva druhy jednání jsou pro Absolutní Pravdu stejné. Když Pán přichází potrestat démony, dává jim Svou milost, a když osvobozuje Své oddané a pomáhá jim, činí stejně tak. Pán tedy obdarovává Svou přízní podmíněné duše bez rozdílu. Když podmíněná duše pomáhá druhým, jedná zbožně, a když jim ubližuje, jedná bezbožně, ale Pán není zbožný ani bezbožný; je vždy úplný ve Své duchovní energii, prostřednictvím které projevuje stejnou milost těm, kdo si zasluhují trest i ochranu. Pán je apāpa-viddham — nikdy Ho neznečišťují reakce za takzvané hříšné činnosti. Když byl Kṛṣṇa přítomný na této Zemi, zabil mnoho nepřátelských neoddaných, ale ti všichni získali osvobození sārūpya, jinými slovy, vrátili se do svých původních duchovních těl. Ten, kdo nezná Pánovo postavení, říká, že Bůh je k němu nevlídný, zatímco k ostatním je milostivý. Ve skutečnosti Pán říká v Bhagavad-gītě (9.29): samo 'haṁ sarva-bhūteṣu na me dveṣyo 'sti na priyaḥ — “Stavím se ke každému stejně. Nikdo není Můj nepřítel a nikdo není Můj přítel.” Zároveň však říká: ye bhajanti tu māṁ bhaktyā mayi te teṣu cāpy aham — “Stane-li se někdo Mým oddaným a plně se Mi odevzdá, věnuji mu zvláštní pozornost.”

6.9.36

Verš

na hi virodha ubhayaṁ bhagavaty aparimita-guṇa-gaṇa īśvare ’navagāhya-māhātmye ’rvācīna-vikalpa-vitarka-vicāra-pramāṇābhāsa-kutarka-śāstra-kalilāntaḥkaraṇāśraya-duravagraha-vādināṁ vivādānavasara uparata-samasta-māyāmaye kevala evātma-māyām antardhāya ko nv artho durghaṭa iva bhavati svarūpa-dvayābhāvāt.

Synonyma

na — ne; hi — jistě; virodhaḥ — rozpor; ubhayam — obojí; bhagavati — v Nejvyšší Osobnosti Božství; aparimita — neomezené; guṇa-gaṇe — Jehož transcendentální vlastnosti; īśvare — v nejvyšším vládci; anavagāhya — mající; māhātmye — nezměrné schopnosti a sláva; arvācīna — nedávní; vikalpa — s mnoha dvojznačnými úvahami; vitarka — protiargumenty; vicāra — soudy; pramāṇa-ābhāsa — nedokonalý důkaz; kutarka — zbytečné argumenty; śāstra — neautorizovanými písmy; kalila — vzrušené; antaḥkaraṇa — mysli; āśraya — jejichž útočiště; duravagraha — zlomyslně a zarputile; vādinām — teoretiků; vivāda — rozporů; anavasare — mimo dosah; uparata — odtažený; samasta — od nich všech; māyā-maye — iluzorní energie; kevale — nemající Sobě rovného; eva — vskutku; ātma-māyām — iluzorní energie, která může učinit a zrušit nepochopitelné; antardhāya — umísťující mezi; kaḥ — co; nu — vskutku; arthaḥ — smysl; durghaṭaḥ — nemožné; iva — jako by bylo; bhavati — je; sva-rūpa — povah; dvaya — dvou; abhāvāt — vlivem nepřítomnosti.

Překlad

Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, v Tobě mohou být urovnány všechny protiklady. Ó Pane, jelikož jsi Nejvyšší Osoba, zdroj neomezených duchovních vlastností a nejvyšší vládce, Tvá neomezená sláva je pro podmíněné duše nepochopitelná. Mnoho moderních teologů se dohaduje o tom, co je správné a co je špatné, aniž by věděli, co je skutečně správné. Jejich argumenty jsou vždy falešné a jejich úsudky nikam nevedou, protože nemají žádná autorizovaná svědectví, s jejichž pomocí by o Tobě mohli získat poznání. Jelikož jsou jejich mysli vzrušené písmy, jež obsahují nesprávné závěry, nejsou schopni pochopit pravdu o Tobě. Kvůli znečištěné dychtivosti dojít ke správnému závěru nejsou jejich teorie schopny vyjevit Tebe, který jsi transcendentální jejich hmotným pojetím. Jsi jeden jediný, a proto v Tobě protiklady jako konání a nekonání nebo štěstí a neštěstí nejsou v rozporu. Tvá energie je tak velká, že může učinit i zrušit, cokoliv si přeješ. Co je pro Tebe s pomocí takové energie nemožné? Jelikož ve Tvém přirozeném postavení neexistuje dualita, můžeš vlivem Své energie činit vše.

Význam

Nejvyšší Pán je soběstačný, a tak je plný transcendentální blaženosti (ātmārāma). Tuto blaženost vychutnává dvěma způsoby — když vypadá šťastný a když vypadá nešťastný. Rozdíly a rozpory v Něm nemohou existovat, neboť právě z Něho pocházejí. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je zdrojem veškerého poznání, energie, síly, bohatství a vlivu; Jeho moc je bez hranic. Jelikož v plné míře oplývá všemi transcendentálními vlastnostmi, nemohou v Něm existovat žádné odporné projevy hmotného světa. Je transcendentální a duchovní, a proto se na Něho nevztahuje pojetí hmotného štěstí a neštěstí.

Neměli bychom se divit, že v Nejvyšší Osobnosti Božství nacházíme protiklady. Ve skutečnosti to ale žádné protiklady nejsou; to je smysl toho, že Pán je Nejvyšší. Jelikož je všemocný, nezávisí na argumentech podmíněné duše co se týče Jeho existence či neexistence. Těší Ho, když chrání Své oddané tím, že zabíjí jejich nepřátele. Zabíjení i ochraňování Mu působí požitek.

Od dualit je oproštěn nejen Pán, ale i Jeho oddaní. Vradžské dívky ve Vṛndāvanu prožívají transcendentální blaženost ve společnosti Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, a stejnou transcendentální blaženost cítí v odloučení, když Kṛṣṇa a Balarāma opustí Vṛndāvan a jedou do Mathury. V případě Nejvyššího Pána či Jeho čistých oddaných nepřipadají hmotné bolesti či radosti v úvahu, i když se o nich někdy navenek říká, že jsou nešťastní či šťastní. Ten, kdo je ātmārāma, je v obou případech blažený.

Neoddaní nechápou protiklady vyskytující se u Nejvyššího Pána a Jeho oddaných. Pán proto v Bhagavad-gītě říká: bhaktyā mām abhijānāti—transcendentální zábavy lze pochopit prostřednictvím oddané služby; pro neoddané jsou nepochopitelné. Acintyāḥ khalu ye bhāvā na tāṁs tarkeṇa yojayet — Nejvyššího Pána a Jeho podobu, jméno, zábavy a příslušenství nemohou neoddaní pochopit a nikdo by se těmto skutečnostem neměl snažit porozumět pouhými logickými dohady. Ty nikoho ke správnému závěru o Absolutní Pravdě nepřivedou.

6.9.37

Verš

sama-viṣama-matīnāṁ matam anusarasi yathā rajju-khaṇḍaḥ sarpādi-dhiyām.

Synonyma

sama — vyrovnaná či správná; viṣama — a nevyrovnaná či chybná; matīnām — těch, jejichž inteligence; matam — závěr; anusarasi — následuješ; yathā — stejně jako; rajju-khaṇḍaḥ — kus provazu; sarpa-ādi — had a podobně; dhiyām — těch, kdo vnímají.

Překlad

Provaz vyvolává hrůzu ve zmateném člověku, který ho považuje za hada, ale ne v tom, kdo má náležitou inteligenci a ví, že se jedná pouze o provaz. Stejně tak Ty jako Nadduše v srdci vyvoláváš u každého strach či nebojácnost úměrně jeho inteligenci, ale v Tobě Samotném žádná dualita neexistuje.

Význam

V Bhagavad-gītě (4.11) Pán říká: ye yathā māṁ prapadyante tāṁs tathaiva bhajāmy aham — “Každého odměňuji podle toho, nakolik se Mi odevzdává.” Nejvyšší Osobnost Božství je zdrojem všeho, včetně všeho poznání, veškeré pravdy a všech protikladů. Zde uvedený příklad je velice výstižný. Provaz je jedna pravda, ale někteří ho mylně považují za hada, zatímco jiní vědí, že se jedná o provaz. Stejně tak oddaní, kteří znají Nejvyššího Pána, v Něm nevidí rozpory, ale neoddaní Ho považují za zdroj všeho strachu, podobně jako hada. Když se například zjevil Nṛsiṁhadeva, Prahlāda Mahārāja Ho viděl jako nejvyšší zdroj útěchy, zatímco Prahlādův otec, který byl démon, Ho viděl jako smrt, která vše ukončuje. Jak uvádí Śrīmad-Bhāgavatam (11.2.37): bhayaṁ dvitīyābhiniveśataḥ syāt — strach pochází z pohroužení do duality. Ten, kdo je poučen o dualitě, zná strach i blaženost. Tentýž Nejvyšší Pán je zdrojem blaženosti pro oddané a strachu pro neoddané, kteří mají nedostatečné poznání. Bůh je jeden, ale lidé chápou Absolutní Pravdu z různých úhlů pohledu. Neinteligentní lidé vidí v Nejvyšším rozpory, ale rozvážní oddaní žádné rozpory nenacházejí.

6.9.38

Verš

sa eva hi punaḥ sarva-vastuni vastu-svarūpaḥ sarveśvaraḥ sakala-jagat-kāraṇa-kāraṇa-bhūtaḥ sarva-pratyag-ātmatvāt sarva-guṇābhāsopalakṣita eka eva paryavaśeṣitaḥ.

Synonyma

saḥ — On (Nejvyšší Osobnost Božství); eva — vskutku; hi — jistě; punaḥ — znovu; sarva-vastuni — ve všem, hmotném a duchovním; vastu-svarūpaḥ — substance; sarva-īśvaraḥ — vládce všeho; sakala-jagat — celého vesmíru; kāraṇa — příčin; kāraṇa-bhūtaḥ — existující jako příčina; sarva-pratyak-ātmatvāt — jelikož je Nadduší všech živých bytostí či jelikož je přítomný ve všem, i v atomu; sarva-guṇa — všech následků působení hmotných kvalit přírody (jako například inteligence a smyslů); ābhāsa — prostřednictvím projevů; upalakṣitaḥ — vnímaný; ekaḥ — jediný; eva — vskutku; paryavaśeṣitaḥ — kdo zůstává.

Překlad

Uvažující člověk vidí, že Nejvyšší Duše je ve skutečnosti základním principem všeho, i když je projevená různými způsoby. Celková hmotná energie je příčinou hmotného projevu, ale příčinou hmotné energie je Pán. On je tedy příčinou všech příčin, tím, kdo projevuje inteligenci a smysly. Je vnímán jako Nadduše všeho. Bez Něho by bylo vše mrtvé. Ty jakožto ona Nadduše, nejvyšší vládce, jsi jediný, kdo zůstává.

Význam

Slova sarva-vastuni vastu-svarūpaḥ vyjadřují, že Nejvyšší Pán je činným principem všeho. Brahma-saṁhitā (5.35) to popisuje takto:

eko 'py asau racayituṁ jagad-aṇḍa-koṭiṁ
yac-chaktir asti jagad-aṇḍa-cayā yad-antaḥ
aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-sthaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Osobnost Božství, Govindu, který jednou ze Svých úplných částí vstupuje do každého vesmíru a každého atomu, a v celém hmotném stvoření tak projevuje Svou nekonečnou energii.” Svou jednou úplnou částí — jako Paramātmā, antaryāmī — je Pán přítomný všude v neomezeně mnoha vesmírech. Je pratyak či antaryāmī všech živých bytostí. Pán říká v Bhagavad-gītě (13.3): kṣetrajñaṁ cāpi māṁ viddhi sarva-kṣetreṣu bhārata — “Ó potomku Bharaty, věz, že jsem také znalcem ve všech tělech.” Jelikož je Pán Nadduší, je činným principem každé živé bytosti, a dokonce i atomu (aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-sthaṁ). On je skutečnou realitou. Podle různých úrovní inteligence realizuje živá bytost přítomnost Nejvyššího ve všem prostřednictvím projevů Jeho energie. Celý svět je prostoupený třemi guṇami a každý může chápat Pánovu přítomnost podle toho, jaké guṇy ho ovlivňují.

6.9.39

Verš

atha ha vāva tava mahimāmṛta-rasa-samudra-vipruṣā sakṛd avalīḍhayā sva-manasi niṣyandamānānavarata-sukhena vismārita-dṛṣṭa-śruta-viṣaya-sukha-leśābhāsāḥ parama-bhāgavatā ekāntino bhagavati sarva-bhūta-priya-suhṛdi sarvātmani nitarāṁ nirantaraṁ nirvṛta-manasaḥ katham u ha vā ete madhumathana punaḥ svārtha-kuśalā hy ātma-priya-suhṛdaḥ sādhavas tvac-caraṇāmbujānusevāṁ visṛjanti na yatra punar ayaṁ saṁsāra-paryāvartaḥ.

Synonyma

atha ha — proto; vāva — vskutku; tava — Tvé; mahima — slávy; amṛta — nektaru; rasa — chutě; samudra — oceánu; vipruṣā — kapkou; sakṛt — jen jednou; avalīḍhayā — ochutnal; sva-manasi — v jeho mysli; niṣyandamāna — tekoucí; anavarata — neustále; sukhena — díky transcendentální blaženosti; vismārita — zapomenuté; dṛṣṭa — z hmotného pohledu; śruta — a zvuku; viṣaya-sukha — hmotného štěstí; leśa-ābhāsāḥ — matný odlesk nepatrné části; parama-bhāgavatāḥ — velcí, vznešení oddaní; ekāntinaḥ — kteří mají víru pouze v Nejvyššího Pána a nic jiného; bhagavati — v Nejvyšší Osobnost Božství; sarva-bhūta — všem živým bytostem; priya — který je nanejvýš drahý; suhṛdi — přítel; sarva-ātmani — Nadduše všech; nitarām — zcela; nirantaram — neustále; nirvṛta — se štěstím; manasaḥ — ti, jejichž mysli; katham — jak; u ha — potom; vā — nebo; ete — tito; madhu-mathana — ó hubiteli démona Madhua; punaḥ — znovu; sva-artha-kuśalāḥ — kteří jsou zkušení co se týče dosažení životního zájmu; hi — vskutku; ātma-priya-suhṛdaḥ — kteří Tě přijali jako Nadduši, nejdražšího milence a přítele; sādhavaḥ — oddaní; tvat-caraṇa-ambuja-anusevām — služby Tvým lotosovým nohám; visṛjanti — mohou se vzdát; na — ne; yatra — kde; punaḥ — znovu; ayam — tento; saṁsāra-paryāvartaḥ — koloběh zrození a smrti v hmotném světě.

Překlad

Ó hubiteli démona Madhua, proto v mysli těch, kteří byť jen jednou ochutnali pouhou kapku nektaru z oceánu Tvé slávy, proudí neustálá transcendentální blaženost. Takoví vznešení oddaní zapomínají na nepatrný odraz takzvaného hmotného štěstí, vytvořený hmotným zrakem a sluchem. Tito oddaní, oproštění od všech tužeb, jsou skutečnými přáteli všech živých bytostí. Jsou zkušení v dosažení skutečného cíle života, neboť odevzdávají své mysli Tobě a vychutnávají transcendentální blaženost. Ó Pane, Ty jsi duší a drahým přítelem těchto oddaných, kteří se nikdy nemusí vrátit do hmotného světa. Jak by se mohli vzdát oddané službě Tobě?

Význam

Zatímco neoddaní kvůli svému mizivému poznání a sklonům ke spekulaci nemohou pochopit skutečnou povahu Pána, oddaný, který jednou ochutnal nektar z Pánových lotosových nohou, může realizovat, jakou transcendentální blaženost skýtá oddaná služba Pánu. Oddaný ví, že slouží-li Pánu, slouží tím každému. Proto jsou oddaní skuteční přátelé všech živých bytostí. Jedině čistý oddaný může kázat slávu Pána ve prospěch všech podmíněných duší.

6.9.40

Verš

tri-bhuvanātma-bhavana trivikrama tri-nayana tri-loka-manoharānubhāva tavaiva vibhūtayo ditija-danujādayaś cāpi teṣām upakrama-samayo ’yam iti svātma-māyayā sura-nara-mṛga-miśrita-jalacarākṛtibhir yathāparādhaṁ daṇḍaṁ daṇḍa-dhara dadhartha evam enam api bhagavañ jahi tvāṣṭram uta yadi manyase.

Synonyma

tri-bhuvana-ātma-bhavana — ó Pane, jsi útočištěm tří světů, protože jsi jejich Nadduší; tri-vikrama — ó Pane, Jenž přijímáš podobu Vāmany, Tvá moc a bohatství jsou přítomné ve všech třech světech; tri-nayana — ó udržovateli a pozorovateli tří světů; tri-loka-manohara-anubhāva — ó Ty, Jenž jsi vnímán jako nejkrásnější osoba ve třech světech; tava — Tvé; eva — jistě; vibhūtayaḥ — expanze energie; diti-ja-danu-ja-ādayaḥ — démonští synové Diti a Dānavové, další démoni; ca — a; api — také (lidské bytosti); teṣām — jich všech; upakrama-samayaḥ — doba jednání; ayam — toto; iti — takto; sva-ātma-māyayā — působením Své vlastní energie; sura-nara-mṛga-miśrita-jalacara-ākṛtibhiḥ — s různými podobami, jako jsou podoby polobohů, lidských bytostí, zvířat, kombinací a vodních živočichů (inkarnace Vāmany, Pána Rāmacandry, Kṛṣṇy, Varāhy, Hayagrīvy, Nṛsiṁhy, Matsyi a Kūrmy); yathā-aparādham — podle jejich přestupků; daṇḍam — potrestání; daṇḍa-dhara — ó nejvyšší vykonavateli trestu; dadhartha — udělil jsi; evam — takto; enam — tohoto (Vṛtrāsuru); api — také; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; jahi — zabij; tvāṣṭram — syna Tvaṣṭy; uta — vskutku; yadi manyase — považuješ-li to za vhodné.

Překlad

Ó Pane, ó zosobnění tří světů, otče tří světů! Ó sílo tří světů v podobě inkarnace Vāmany! Ó tříoká podobo Nṛsiṁhadeva! Ó nejkrásnější osobo ve třech světech! Vše a všichni, včetně lidských bytostí a dokonce i démonských Daityů a Dānavů, jsou pouze expanze Tvé energie. Ó svrchovaně mocný, jakmile démoni nabydou veliké moci, vždy se zjevíš ve Svých podobách různých inkarnací, abys je potrestal. Zjevuješ se jako Pán Vāmanadeva, Pán Rāma a Pán Kṛṣṇa. Někdy se zjevuješ jako zvíře (Pán Kanec), někdy jako smíšená inkarnace (Pán Nṛsiṁhadeva a Pán Hayagrīva) a někdy jako vodní živočich (Pán Ryba a Pán Želva). V těchto rozličných podobách vždy trestáš démony a Dānavy. Modlíme se proto, aby ses — pokud si to přeješ — dnes zjevil jako další inkarnace a zabil velkého démona Vṛtrāsuru.

Význam

Existují dva druhy oddaných, které se nazývají sakāma a akāma. Čistí oddaní jsou akāma, zatímco oddaní na vyšších planetárních soustavách — jako například polobozi — se nazývají sakāma, protože si ještě chtějí užívat hmotného bohatství. Za své zbožné činnosti se oddaní sakāma dostávají na vyšší planetární soustavy, ale v srdci stále ještě touží ovládat hmotné zdroje. Někdy je obtěžují démoni a Rākṣasové, ale Pán je tak laskavý, že se vždy objeví jako inkarnace a zachrání je. Jeho inkarnace jsou tak mocné, že například Pán Vāmanadeva pokryl dvěma kroky celý vesmír a neměl kam umístit Svůj třetí krok. Proto je známý jako Trivikrama — předvedl Svou moc tím, že pouhými třemi kroky vysvobodil celý vesmír.

Oddaní sakāma a akāma se liší v tom, že když se oddaní sakāma (jako jsou polobozi) dostanou do potíží, obracejí se na Nejvyššího Pána, aby jim pomohl, zatímco oddaní akāma Pána ani v největším nebezpečí neobtěžují kvůli hmotnému prospěchu. I když oddaný akāma trpí, usuzuje, že je to za jeho minulé bezbožné činnosti, a je ochotný nést jejich důsledky. Nikdy Pána neobtěžuje. Oddaní sakāma se ve svízelných situacích okamžitě modlí k Pánu; nicméně jsou považováni za zbožné, protože se pokládají za zcela závislé na Pánově milosti. Śrīmad-Bhāgavatam (10.14.8) uvádí:

tat te 'nukampāṁ susamīkṣamāṇo
bhuñjāna evātma-kṛtaṁ vipākam
hṛd-vāg-vapurbhir vidadhan namas te
jīveta yo mukti-pade sa dāya-bhāk

I když oddaní trpí, pouze se modlí a slouží s větším nadšením. Takto upevní své postavení v oddané službě a bezpochyby se kvalifikují pro návrat domů, zpátky k Bohu. Oddaní sakāma samozřejmě získají od Pána výsledky, které si přejí ve svých modlitbách, ale nejsou ihned způsobilí vrátit se k Bohu. Zde je třeba si povšimnout toho, že Pán Viṣṇu je ve Svých různých inkarnacích vždy ochráncem Svých oddaných. Śrīla Madhvācārya říká: vividhaṁ bhāva-pātratvāt sarve viṣṇor vibhūtayaḥ. Kṛṣṇa je původní Osobnost Božství (kṛṣṇas tu bhagavān svayam). Všechny ostatní inkarnace pocházejí z Pána Viṣṇua.

6.9.41

Verš

asmākaṁ tāvakānāṁ tatatata natānāṁ hare tava caraṇa-nalina-yugala-dhyānānubaddha-hṛdaya-nigaḍānāṁ sva-liṅga-vivaraṇenātmasāt-kṛtānām anukampānurañjita-viśada-rucira-śiśira-smitāvalokena vigalita-madhura-mukha-rasāmṛta-kalayā cāntas tāpam anaghārhasi śamayitum.

Synonyma

asmākam — nás; tāvakānām — kteří zcela a výhradně závisíme na Tobě; tata-tata — ó děde, otče otce; natānām — kteří jsme Ti plně odevzdaní; hare — ó Pane Hari; tava — Tvých; caraṇa — o nohách; nalina-yugala — jako dva modré lotosové květy; dhyāna — meditací; anubaddha — připoutáni; hṛdaya — v srdci; nigaḍānām — jejichž okovy; sva-liṅga-vivaraṇena — projevením Své podoby; ātmasāt-kṛtānām — těch, které přijímáš za Své; anukampā — soucitem; anurañjita — zabarvený; viśada — jasný; rucira — velice příjemný; śiśira — chladivý; smita — s úsměvem; avalokena — Svým pohledem; vigalita — pohnutý soucitem; madhura-mukha-rasa — velice sladkých slov vycházejících z Tvých úst; amṛta-kalayā — kapkami nektaru; ca — a; antaḥ — v hloubi našich srdcí; tāpam — velkou bolest; anagha — ó svrchovaně čistý; arhasi — měl bys; śamayitum — potlačit.

Překlad

Ó nejvyšší ochránce, ó praotče, ó svrchovaně čistý Pane! Všichni jsme duše odevzdané u Tvých lotosových nohou. Naše mysli jsou v meditaci připoutány k Tvým lotosovým nohám pouty lásky. Nyní prosím projev Svou inkarnaci. Přijmi nás jako Své věčné služebníky a oddané, buď s námi spokojený a měj k nám soucit. Svým láskyplným pohledem, který doprovází chladivý a příjemný soucitný úsměv, a sladkými, nektarovými slovy, jež vycházejí z Tvých nádherných úst, nás zbav úzkosti způsobené tímto Vṛtrāsurou, jenž je neustálým zdrojem bolesti v hloubi našich srdcí.

Význam

Pán Brahmā je považován za otce polobohů, ale Kṛṣṇa či Pán Viṣṇu je otcem Brahmy, protože Brahmā se narodil z lotosu vyrůstajícího z Pánova břicha.

6.9.42

Verš

atha bhagavaṁs tavāsmābhir akhila-jagad-utpatti-sthiti-laya-nimittāyamāna-divya-māyā-vinodasya sakala-jīva-nikāyānām antar-hṛdayeṣu bahir api ca brahma-pratyag-ātma-svarūpeṇa pradhāna-rūpeṇa ca yathā-deśa-kāla-dehāvasthāna-viśeṣaṁ tad-upādānopalambhakatayānubhavataḥ sarva-pratyaya-sākṣiṇa ākāśa-śarīrasya sākṣāt para-brahmaṇaḥ paramātmanaḥ kiyān iha vārtha-viśeṣo vijñāpanīyaḥ syād visphuliṅgādibhir iva hiraṇya-retasaḥ.

Synonyma

atha — proto; bhagavan — ó Pane; tava — Tebe; asmābhiḥ — námi; akhila — celého; jagat — hmotného světa; utpatti — stvoření; sthiti — udržování; laya — a zničení; nimittāyamāna — který jsi příčinou; divya-māyā — s duchovní energií; vinodasya — Tebe, který se bavíš; sakala — všech; jīva-nikāyānām — zástupů živých bytostí; antaḥ-hṛdayeṣu — v hloubi srdcí; bahiḥ api — také vně; ca — a; brahma — neosobního Brahmanu, Absolutní Pravdy; pratyak-ātma — Nadduše; sva-rūpeṇa — Svými podobami; pradhāna-rūpeṇa — Svou podobou vnějších složek; ca — také; yathā — podle; deśa-kāla-deha-avasthāna — země, času, těla a postavení; viśeṣam — podrobnosti; tat — jejich; upādāna — hmotné příčiny; upalambhakatayā — jelikož jsi tím, kdo projevuje; anubhavataḥ — sledující; sarva-pratyaya-sākṣiṇaḥ — svědek všech různých činností; ākāśa-śarīrasya — Nadduše celého vesmíru; sākṣāt — přímo; para-brahmaṇaḥ — Nejvyšší Absolutní Pravda; paramātmanaḥ — Nadduše; kiyān — do jaké míry; iha — zde; vā — nebo; artha-viśeṣaḥ — zvláštní potřeba; vijñāpanīyaḥ — být informován; syāt — může být; visphuliṅga-ādibhiḥ — jiskrami ohně; iva — jako; hiraṇya-retasaḥ — původnímu ohni.

Překlad

Ó Pane, stejně jako malé jiskry nedokáží to, co celý oheň, my jakožto Tvoje jiskry Tě nemůžeme informovat o svých životních potřebách. Jsi úplný celek. Co bychom Ti tedy měli říkat? Víš vše, protože jsi původní příčinou vesmírného projevu, udržovatelem a ničitelem celého vesmírného stvoření. Neustále se věnuješ Svým zábavám se Svými duchovními a hmotnými energiemi, neboť jsi vládcem veškerých energií. Existuješ uvnitř všech živých bytostí, uvnitř vesmírného projevu a také mimo ně. Vnitřně existuješ jako Parabrahman a vnějšně jako složky hmotného stvoření. I když jsi tedy projevený na různých úrovních, v různých dobách, na různých místech a v různých tělech, jsi Ty, Osobnost Božství, původní příčinou všech příčin. Jsi skutečně původním prvkem. Svědčíš všem činnostem, ale jelikož jsi velký jako nebe, nikdy se Tě žádná z nich nedotýká. Jako Parabrahman a Paramātmā jsi svědkem všeho. Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, nic Ti není neznámé.

Význam

Absolutní Pravda existuje na třech úrovních duchovního porozumění: jako Brahman, Paramātmā a Bhagavān (brahmeti paramātmeti bhagavān iti śabdyate). Bhagavān, Nejvyšší Osobnost Božství, je původcem Brahmanu a Paramātmy. Brahman, neosobní Absolutní Pravda, je všeprostupující a Paramātmā je lokálně umístěná v srdci každého, ale Bhagavān, Jehož uctívají oddaní, je původní příčinou všech příčin. Čistý oddaný si uvědomuje, že jelikož Pánu není nic neznámé, není třeba Ho informovat o tom, co oddanému vyhovuje a co mu působí potíže. Čistý oddaný ví, že nemusí Absolutní Pravdu žádat o žádné hmotné potřeby. Když tedy polobozi informovali Nejvyšší Osobnost Božství o své úzkosti způsobené útokem Vṛtrāsury, omlouvali se, že se modlí o své bezpečí. Začínající oddaný samozřejmě přichází za Nejvyšším Pánem pro úlevu od těžkostí či chudoby nebo pro spekulativní poznání o Pánu. Bhagavad-gītā (7.16) uvádí čtyři druhy zbožných lidí, kteří začínají s oddanou službou Pánu — ten, kdo trpí (ārta), kdo potřebuje peníze (ārthārthī), kdo je zvídavý (jijñāsu) a kdo hledá Absolutní Pravdu (jñānī). Čistý oddaný však ví, že jelikož je Pán všudypřítomný a vševědoucí, není třeba se k Němu modlit nebo Ho uctívat pro osobní prospěch. Čistý oddaný vždy slouží Pánu, aniž by cokoliv požadoval. Pán je přítomný všude a zná potřeby Svých oddaných; proto Ho není třeba obtěžovat žádostmi o hmotné výhody.

6.9.43

Verš

ata eva svayaṁ tad upakalpayāsmākaṁ bhagavataḥ parama-guros tava caraṇa-śata-palāśac-chāyāṁ vividha-vṛjina-saṁsāra-pariśramopaśamanīm upasṛtānāṁ vayaṁ yat-kāmenopasāditāḥ.

Synonyma

ata eva — proto; svayam — Sám; tat — to; upakalpaya — prosím zařiď; asmākam — nás; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; parama-guroḥ — nejvyšší duchovní mistr; tava — Tebe; caraṇa — nohou; śata-palāśat — jako lotosové květy se stovkami okvětních lístků; chāyām — stín; vividha — různými; vṛjina — nebezpečnými situacemi; saṁsāra — tohoto podmíněného života; pariśrama — bolest; upaśamanīm — ulevující; upasṛtānām — oddaní, kteří přijali útočiště u Tvých lotosových nohou; vayam — my; yat — pro co; kāmena — touhami; upasāditāḥ — přivedeni blíže (k útočišti Tvých lotosových nohou).

Překlad

Drahý Pane, jsi vševědoucí, a proto velice dobře víš, proč jsme přijali útočiště u Tvých lotosových nohou, které poskytují stín přinášející úlevu od všech hmotných těžkostí. Jelikož jsi nejvyšší duchovní mistr a víš vše, vyhledali jsme útočiště u Tvých lotosových nohou, abys nás poučil. Prosíme zbav nás tísně. Tvé lotosové nohy jsou jediným útočištěm pro plně odevzdaného oddaného a jediným prostředkem pro překonání všech potíží v tomto hmotném světě.

Význam

Člověk musí pouze vyhledat útočiště ve stínu Pánových lotosových nohou. Tím překoná všechny hmotné potíže, které ho znepokojují; stejně jako když člověk přijde do stínu velkého stromu, ihned se mu uleví od palčivého žáru slunce, aniž by žádal o pomoc. Jediným zájmem podmíněné duše tedy mají být lotosové nohy Pána. Podmíněné duši, která trpí různými strastmi plynoucími z existence v hmotném světě, se může ulevit jedině tehdy, když vyhledá útočiště u Pánových lotosových nohou.

6.9.44

Verš

atho īśa jahi tvāṣṭraṁ
grasantaṁ bhuvana-trayam
grastāni yena naḥ kṛṣṇa
tejāṁsy astrāyudhāni ca

Synonyma

atho — proto; īśa — ó nejvyšší vládce; jahi — zabij; tvāṣṭram — démona Vṛtrāsuru, syna Tvaṣṭy; grasantam — který pohlcuje; bhuvana-trayam — tři světy; grastāni — pohlcené; yena — jímž; naḥ — naše; kṛṣṇa — ó Śrī Kṛṣṇo; tejāṁsi — veškerá síla a moc; astra — šípy; āyudhāni — a další zbraně; ca — také.

Překlad

Proto, ó Pane, ó nejvyšší vládce, ó Pane Kṛṣṇo, prosíme znič tohoto nebezpečného démona Vṛtrāsuru, syna Tvaṣṭy, který již pohltil všechny naše zbraně, naše bojové prostředky a naši sílu a vliv.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (7.15-16):

na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ
prapadyante narādhamāḥ
māyayāpahṛta-jñānā
āsuraṁ bhāvam āśritāḥ

catur-vidhā bhajante māṁ
janāḥ sukṛtino ’rjuna
ārto jijñāsur arthārthī
jñānī ca bharatarṣabha

“Ti ničemové, kteří jsou zcela hloupí, kteří jsou nejnižší z lidí, jež o poznání připravila iluze a kteří přijímají ateistickou povahu démonů, se Mi neodevzdávají. Ó nejlepší z Bharatovců (Arjuno), čtyři druhy zbožných lidí Mi začínají oddaně sloužit — trpící, toužící po bohatství, zvídavý a hledající poznání Absolutního.”

Čtyři druhy začínajících oddaných, kteří přicházejí nabízet Nejvyšší Osobnosti Božství oddanou službu na základě hmotných motivů, nejsou čistí oddaní, ale jejich situace je příznivá v tom, že tito materialističtí oddaní se někdy vzdávají svých hmotných tužeb a očistí se. Když jsou polobozi zcela bezmocní, přicházejí za Nejvyšší Osobností Božství zarmoucení a se slzami v očích, modlí se k Pánu, a tak se stávají téměř čistými oddanými bez hmotných tužeb. Přiznávají, že kvůli svým rozsáhlým hmotným možnostem zapomněli na čistou oddanou službu, a proto se plně odevzdávají Pánu a nechávají na Něm, zda se o ně postará nebo je zničí. Takové odevzdání se je nezbytné. Bhaktivinoda Ṭhākura zpívá: mārabi rākhabi—yo icchā tohārā. “Ó Pane, plně se odevzdávám Tvým lotosovým nohám. Nyní mě můžeš ochránit nebo zničit — jednej, jak si přeješ. Máš plné právo udělat obojí.”

6.9.45

Verš

haṁsāya dahra-nilayāya nirīkṣakāya
kṛṣṇāya mṛṣṭa-yaśase nirupakramāya
sat-saṅgrahāya bhava-pāntha-nijāśramāptāv
ante parīṣṭa-gataye haraye namas te

Synonyma

haṁsāya — nejvznešenějšímu a čistému (pavitraṁ paramam, svrchovaně čistý); dahra — v hloubi srdce; nilayāya — Jehož sídlo; nirīkṣakāya — Jenž dohlíží na činnosti individuální duše; kṛṣṇāya — Nadduši, která je částečným projevem Kṛṣṇy; mṛṣṭa-yaśase — Jehož pověst je zářná; nirupakramāya — Jenž nemá počátek; sat-saṅgrahāya — Jehož chápou pouze čistí oddaní; bhava-pāntha-nija-āśrama-āptau — jakožto dosažení útočiště u Kṛṣṇy pro osoby v tomto hmotném světě; ante — nakonec; parīṣṭa-gataye — Jemu, Jenž je konečným cílem, nejvyšším úspěchem v životě; haraye — Nejvyšší Osobnosti Božství; namaḥ — uctivé poklony; te — Tobě.

Překlad

Ó Pane, ó svrchovaně čistý, žiješ v hloubi srdce každého a sleduješ všechny touhy a činnosti podmíněných duší. Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, Śrī Kṛṣṇo, Tvá sláva je zářná a oslnivá. Nemáš žádný počátek, neboť jsi počátkem všeho. To chápou čistí oddaní, protože jsi snadno dostupný čistým a věrným pravdě. Když jsou podmíněné duše osvobozené a po mnoha miliónech let bloudění hmotným světem se nacházejí v bezpečí u Tvých lotosových nohou, dosahují nejvyššího životního úspěchu. Proto u Tvých lotosových nohou skládáme uctivé poklony, ó Pane, ó Nejvyšší Osobnosti Božství.

Význam

Polobozi chtěli po Pánu Viṣṇuovi, aby je zbavil jejich úzkosti, ale nyní se obracejí přímo na Pána Kṛṣṇu, neboť i když mezi Pánem Kṛṣṇou a Pánem Viṣṇuem není žádný rozdíl, Kṛṣṇa sestupuje na tuto planetu ve Svém rysu Vāsudeva za účelem paritrāṇāya sādhūnāṁ vināśāya ca duṣkṛtām — ochránění Svých oddaných a zničení darebáků. Démoni či ateisté neustále znepokojují polobohy či oddané, a proto Kṛṣṇa sestupuje, aby je potrestal a aby splnil touhy Svých oddaných. Kṛṣṇa jakožto původní příčina všeho je Nejvyšší Osoba; je dokonce i nad Viṣṇuem a Nārāyaṇem, i když mezi těmito různými podobami Pána není žádný rozdíl. Brahma-saṁhitā (5.46) vysvětluje:

dīpārcir eva hi daśāntaram abhyupetya
dīpāyate vivṛta-hetu-samāna-dharmā
yas tādṛg eva hi ca viṣṇutayā vibhāti
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Kṛṣṇa se expanduje v podobě Viṣṇua stejně, jako jedna svíčka zapaluje druhou. Obě svíčky svítí stejně, ale Kṛṣṇa je přirovnán k té původní.

Významné je slovo mṛṣṭa-yaśase. Kṛṣṇa je vždy slavný tím, že vysvobozuje Své oddané z nebezpečí. Oddaný, který obětoval vše službě Kṛṣṇovi a pro něhož je Pán jediným zdrojem úlevy, se nazývá akiñcana.

Královna Kuntī vyjádřila ve svých modlitbách, že Pán je akiñcana-vitta — je majetkem takového oddaného. Ti, kdo jsou vysvobozeni z pout podmíněného života, dosahují duchovního světa, kde získávají pět druhů osvobození — sāyujya, sālokya, sārūpya, sārṣṭi a sāmīpya. Osobně se stýkají s Pánem v pěti náladách — śānta, dāsya, sakhya, vātsalya a mādhurya. Všechny tyto rasy jsou emanacemi z Kṛṣṇy. Jak popisuje Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura, původní náladou, ādi-rasou, je milostná láska. Kṛṣṇa je zdrojem čisté a duchovní milostné lásky.

6.9.46

Verš

śrī-śuka uvāca
athaivam īḍito rājan
sādaraṁ tri-daśair hariḥ
svam upasthānam ākarṇya
prāha tān abhinanditaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; atha — poté; evam — takto; īḍitaḥ — Jenž byl uctíván a Jemuž byly skládány poklony; rājan — ó králi; sa-ādaram — s náležitou úctou; tri-daśaiḥ — všemi polobohy z vyšších planetárních soustav; hariḥ — Nejvyšší Osobnost Božství; svam upasthānam — jejich oslavnou modlitbu; ākarṇya — vyslechl; prāha — odpověděl; tān — jim (polobohům); abhinanditaḥ — potěšen.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi Parīkṣite, když polobozi přednášeli Pánu své upřímné modlitby, Pán ze Své bezpříčinné milosti naslouchal. Potěšili Ho, a On jim odpověděl následovně.

6.9.47

Verš

śrī-bhagavān uvāca
prīto ’haṁ vaḥ sura-śreṣṭhā
mad-upasthāna-vidyayā
ātmaiśvarya-smṛtiḥ puṁsāṁ
bhaktiś caiva yayā mayi

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, řekl; prītaḥ — potěšen; aham — Já; vaḥ — vaše; sura-śreṣṭhāḥ — ó nejlepší z polobohů; mat-upasthāna-vidyayā — vysoce pokročilým poznáním a modlitbami, které jste mi věnovali; ātma-aiśvarya-smṛtiḥ — vzpomínání na vznešené transcendentální postavení Mne, Nejvyšší Osobnosti Božství; puṁsām — lidí; bhaktiḥ — oddaná služba; ca — a; eva — jistě; yayā — díky čemu; mayi — Mně.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, řekl: Ó milovaní polobozi, s velkým poznáním jste Mi přednesli modlitby a Já jsem s vámi velice spokojen. Pomocí takového poznání se živá bytost osvobodí a vzpomíná na Mé vznešené postavení, které přesahuje podmínky hmotného života. Takový oddaný je obětováním modliteb s plným poznáním dokonale očištěn. To je zdroj oddané služby Mně.

Význam

Dalším jménem Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, je Uttamaśloka, což znamená, že jsou Mu obětovány modlitby složené z vybraných veršů. Bhakti znamená śravaṇaṁ kīrtanaṁ viṣṇoḥ, opěvování Pána Viṣṇua a naslouchání o Něm. Impersonalisté nemohou být očištěni, protože neobětují Nejvyšší Osobnosti Božství osobní modlitby. I když se někdy modlí, jejich modlitby neoslovují Nejvyšší Osobu. Tito impersonalisté někdy projevují své neúplné poznání tím, že Pána oslovují jako “bezejmenného”. Vždy pronášejí modlitby nepřímo: “Jsi to či ono,” ale nevědí, ke komu se modlí. Oddaný však vždy přednáší osobní modlitby. Říká: govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi — “S úctou se klaním Govindovi, Kṛṣṇovi.” Takto se máme modlit. Ten, kdo neustále nabízí Nejvyšší Osobnosti Božství takové osobní modlitby, je způsobilý stát se čistým oddaným a vrátit se domů, zpátky k Bohu.

6.9.48

Verš

kiṁ durāpaṁ mayi prīte
tathāpi vibudharṣabhāḥ
mayy ekānta-matir nānyan
matto vāñchati tattva-vit

Synonyma

kim — co; durāpam — obtížné získat; mayi — když Já; prīte — spokojený; tathāpi — přesto; vibudha-ṛṣabhāḥ — ó nejlepší z inteligentních polobohů; mayi — na Mě; ekānta — výhradně soustředěná; matiḥ — jehož pozornost; na anyat — nic jiného; mattaḥ — než Mě; vāñchati — přeje si; tattva-vit — ten, kdo zná pravdu.

Překlad

Ó nejlepší z inteligentních polobohů, i když je pravda, že pro toho, s kým jsem spokojený, není těžké získat cokoliv, čistý oddaný, jehož mysl je upřená výhradně na Mě, Mě nežádá o nic než o příležitost vykonávat oddanou službu.

Význam

Když polobozi dokončili své modlitby, plni úzkosti čekali na zabití svého nepřítele Vṛtrāsury. To znamená, že polobozi nejsou čistí oddaní. I když může živá bytost bez potíží získat cokoliv, potěší-li Pána, polobozi usilovali uspokojováním Pána o hmotný prospěch. Pán po nich chtěl, aby se modlili o čistou oddanou službu, ale oni se místo toho modlili o příležitost zabít svého nepřítele. To je rozdíl mezi čistým oddaným a oddaným na hmotné úrovni. Pán nepřímo litoval, že polobozi nežádali o čistou oddanou službu.

6.9.49

Verš

na veda kṛpaṇaḥ śreya
ātmano guṇa-vastu-dṛk
tasya tān icchato yacched
yadi so ’pi tathā-vidhaḥ

Synonyma

na — ne; veda — zná; kṛpaṇaḥ — lakomá živá bytost; śreyaḥ — nejvyšší potřeba; ātmanaḥ — duše; guṇa-vastu-dṛk — ten, koho přitahuje stvoření kvalit hmotné přírody; tasya — jeho; tān — věci vytvořené hmotnou energií; icchataḥ — přeje si; yacchet — někdo udílí; yadi — když; saḥ api — on také; tathā-vidhaḥ — stejného druhu (pošetilý kṛpaṇa, který neví, co je v jeho skutečném vlastním zájmu).

Překlad

Ti, kdo považují hmotné jmění za vše či za konečný cíl života, jsou lakomci (kṛpaṇové). Neznají nejvyšší potřebu duše. Když navíc někdo takovým hlupákům dá, co si přejí, musí být rovněž považován za hlupáka.

Význam

Existují dva druhy lidí: kṛpaṇa a brāhmaṇa. Brāhmaṇa je ten, kdo zná Brahman, Absolutní Pravdu, a ví tedy, co je v jeho skutečném zájmu. Kṛpaṇa je naopak člověk s hmotným, tělesným pojetím života. Neví, jak využít svůj lidský život — nebo svůj život poloboha — a přitahují ho výtvory hmotných kvalit přírody. Kṛpaṇové, kteří vždy prahnou po hmotném prospěchu, jsou pošetilí, zatímco brāhmaṇové, kteří neustále touží získat duchovní prospěch, jsou inteligentní. Jestliže kṛpaṇa — aniž by věděl, co je v jeho vlastním zájmu — pošetile žádá o něco hmotného, je ten, kdo mu takovou věc dá, rovněž pošetilý. Kṛṣṇa ovšem není žádný hlupák; je svrchovaně inteligentní. Když někdo přijde žádat Kṛṣṇu o hmotný prospěch, Kṛṣṇa mu nedá hmotné věci, po kterých touží. Místo toho mu dá inteligenci, aby na své hmotné touhy zapomněl a vyvinul připoutanost k Jeho lotosovým nohám. I když se kṛpaṇa modlí k Pánu Kṛṣṇovi o hmotné věci, Pán mu v takových případech odebere veškeré hmotné vlastnictví a dá mu rozum, aby se stal oddaným. Pán říká v Caitanya-caritāmṛtě (Madhya 22.39):

āmi—vijña, ei mūrkhe ’viṣaya' kene diba?
sva-caraṇāmṛta diyā ’viṣaya' bhulāiba

“Jsem inteligentní, tak proč bych tomuto hlupákovi dával hmotný blahobyt? Raději ho přivedu k tomu, aby přijal nektar v podobě útočiště u Mých lotosových nohou, a způsobím, že zapomene na iluzorní hmotný požitek.” Pokud se někdo upřímně modlí k Bohu, aby výměnou za svou oddanou službu získal hmotné vlastnictví, Pán — který není tak pošetilý jako tento neinteligentní oddaný — mu projeví zvláštní milost tím, že mu odebere veškeré hmotné vlastnictví, které má, a postupně mu dá inteligenci, aby ho uspokojovala pouze služba lotosovým nohám Pána. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti podotýká, že když hloupé dítě žádá svou matku, aby mu dala jed, matka — která je inteligentní—mu přes jeho prosby jistě žádný jed nedá. Materialista neví, že přijímat hmotné vlastnictví znamená přijímat jed, koloběh zrození a smrti. Inteligentní osoba, brāhmaṇa, se uchází o osvobození z hmotného otroctví. To je ve skutečném vlastním zájmu lidské bytosti.

6.9.50

Verš

svayaṁ niḥśreyasaṁ vidvān
na vakty ajñāya karma hi
na rāti rogiṇo ’pathyaṁ
vāñchato ’pi bhiṣaktamaḥ

Synonyma

svayam — osobně; niḥśreyasam — nejvyšší cíl života neboli prostředky pro dosažení extatické lásky k Nejvyšší Osobnosti Božství; vit-vān — ten, kdo je kvalifikovaný v oddané službě; na — ne; vakti — učí; ajñāya — hlupáka, který nezná konečný cíl života; karma — plodonosné činnosti; hi — vskutku; na — ne; rāti — podává; rogiṇaḥ — pacientovi; apathyam — nepoživatelné; vāñchataḥ — který chce; api — ačkoliv; bhiṣak-tamaḥ — zkušený lékař.

Překlad

Čistý oddaný, který je plně znalý vědy o oddané službě, nikdy nedá hloupému člověku pokyn, aby se věnoval plodonosným činnostem za účelem získání hmotného požitku, natož aby mu v takových činnostech pomáhal. Takový oddaný je jako zkušený lékař, který nikdy pacienta nevybízí, aby jedl jídlo, které by škodilo jeho zdraví, i když si to pacient přeje.

Význam

To je rozdíl mezi požehnáními, která dávají polobozi, a těmi, která dává Nejvyšší Osobnost Božství, Viṣṇu. Oddaní polobohů žádají o požehnání pouze pro smyslový požitek, a proto je o nich v Bhagavad-gītě (7.20) řečeno, že pozbyli inteligence.

kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ
prapadyante 'nya-devatāḥ
taṁ taṁ niyamam āsthāya
prakṛtyā niyatāḥ svayā

“Ti, jež hmotné touhy připravily o inteligenci, se odevzdávají polobohům a uctívají je podle pravidel a předpisů, které odpovídají jejich povahám.”

Podmíněné duše obvykle postrádají inteligenci kvůli svým velkým touhám po smyslovém požitku. Nevědí, o jaká požehnání mají žádat. Proto se neoddaným v śāstrách doporučuje za účelem hmotného zisku uctívat různé polobohy. Chce-li někdo například krásnou manželku, má uctívat Umu či bohyni Durgu. Ten, kdo se chce zbavit nemoci, má uctívat boha Slunce. Všechny žádosti o požehnání od polobohů ovšem vycházejí z hmotného chtíče. Při zničení vesmírného projevu bude konec všem požehnáním i těm, kdo je udílejí. Pokud někdo o požehnání požádá Pána Viṣṇua, Pán mu dá takové, které mu pomůže vrátit se domů, zpátky k Bohu. To rovněž Sám Pán potvrzuje v Bhagavad-gītě (10.10):

teṣāṁ satata-yuktānāṁ
bhajatāṁ prīti-pūrvakam
dadāmi buddhi-yogaṁ taṁ
yena mām upayānti te

Pán Viṣṇu, Kṛṣṇa, dává oddanému, který Mu neustále slouží, pokyny, jak může po dokonání hmotného těla přijít k Němu. Pán říká v Bhagavad-gītě (4.9):

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dosáhne Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Takové je požehnání Pána Viṣṇua, Kṛṣṇy. Poté, co se oddaný vzdá svého těla, se vrátí domů, zpátky k Bohu.

Oddaný může pošetile žádat o hmotná požehnání, ale Pán Kṛṣṇa mu je nedá, bez ohledu na jeho modlitby. Proto se lidé, kteří velice lpí na hmotném životě, obvykle nestávají oddanými Kṛṣṇy či Viṣṇua; místo toho se stávají oddanými polobohů (kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ). Požehnání od polobohů ovšem Bhagavad-gītā odsuzuje. Antavat tu phalaṁ teṣāṁ tad bhavaty alpa-medhasām — “Méně inteligentní lidé uctívají polobohy, a jejich plody jsou omezené a dočasné.” Nevaiṣṇava neboli ten, kdo neslouží Nejvyšší Osobnosti Božství, je považován za hlupáka s malou mozkovou kapacitou.

6.9.51

Verš

maghavan yāta bhadraṁ vo
dadhyañcam ṛṣi-sattamam
vidyā-vrata-tapaḥ-sāraṁ
gātraṁ yācata mā ciram

Synonyma

maghavan — ó Indro; yāta — jdi; bhadram — štěstí; vaḥ — vám všem; dadhyañcam — k Dadhyañcovi; ṛṣi-sat-tamam — nejvznešenějšímu světci; vidyā — vzdělání; vrata — slib; tapaḥ — a askeze; sāram — esence; gātram — jeho tělo; yācata — požádejte o; mā ciram — neprodleně.

Překlad

Ó Maghavane (Indro), hodně štěstí vám všem. Radím vám, abyste vyhledali vznešeného světce Dadhyañcu (Dadhīciho). Dosáhl zralosti v poznání, dodržování slibů a askezi a jeho tělo je velice silné. Bez otálení ho jděte o toto tělo požádat.

Význam

Každý v tomto hmotném světě, od Pána Brahmy až po mravence, se snaží svému tělu zajistit pohodlí. Čistý oddaný může také žít pohodlně, ale nedychtí po takovém požehnání. Jelikož Maghavan, král nebes, stále usiloval o tělesné pohodlí, Pán Viṣṇu mu poradil, aby požádal Dadhyañcu o jeho tělo, které bylo velice silné díky poznání, slibům a askezi.

6.9.52

Verš

sa vā adhigato dadhyaṅṅ
aśvibhyāṁ brahma niṣkalam
yad vā aśvaśiro nāma
tayor amaratāṁ vyadhāt

Synonyma

saḥ — on; vā — jistě; adhigataḥ — poté, co získal; dadhyaṅ — Dadhyañca; aśvibhyām — dvěma Aśvinī-kumārům; brahma — duchovní poznání; niṣkalam — čisté; yat vā — kterým; aśvaśiraḥ — Aśvaśira; nāma — jménem; tayoḥ — těch dvou; amaratām — osvobození v současném životě; vyadhāt — udělené.

Překlad

Tento světec Dadhyañca, který je také známý jako Dadhīci, osobně realizoval duchovní vědu a poté ji předal Aśvinī-kumārům. Je řečeno, že jim sdělil mantry skrze hlavu koně, a proto se tyto mantry nazývají Aśvaśira. Poté, co Aśvinī-kumārové získali od Dadhīciho mantry vykládající duchovní vědu, stali se osobami osvobozenými ještě v tomto životě (jīvan-mukta).

Význam

Mnozí ācāryové vyprávějí ve svých komentářích následující příběh:

niśamyātharvaṇaṁ dakṣaṁ pravargya-brahmavidyayoḥ; dadhyañcaṁ samupāgamya tam ūcatur athāśvinau; bhagavan dehi nau vidyām iti śrutvā sa cābravīt; karmaṇy avasthito ’dyāhaṁ paścād vakṣyāmi gacchatam; tayor nirgatayor eva śakra āgatya taṁ munim; uvāca bhiṣajor vidyāṁ mā vādīr aśvinor mune; yadi mad-vākyam ullaṅghya bravīṣi sahasaiva te; śiraś-chindyāṁ na sandeha ity uktvā sa yayau hariḥ; indre gate tathābhyetya nāsatyāv ūcatur dvijam; tan-mukhād indra-gaditaṁ śrutvā tāv ūcatuḥ punaḥ; āvāṁ tava śiraś chittvā pūrvam aśvasya mastakam; sandhāsyāvas tato brūhi tena vidyāṁ ca nau dvija; tasminn indreṇa sañchinne punaḥ sandhāya mastakam; nijaṁ te dakṣiṇāṁ dattvā gamiṣyāvo yathāgatam; etac chrutvā tadovāca dadhyaṅṅ ātharvaṇas tayoḥ pravargyaṁ brahma-vidyāṁ ca sat-kṛto ’satya-śaṅkitaḥ.

Velký světec Dadhīci byl dokonale obeznámen s tím, jak vykonávat plodonosné činnosti, a byl také pokročilý co se týče duchovního poznání. Aśvinī-kumārové to věděli, a proto za ním jednou přišli a žádali ho, aby je učil duchovní vědě (brahma-vidyā). Dadhīci Muni odpověděl: “Nyní připravuji plodonosné oběti. Přijďte o něco později.” Když Aśvinī-kumārové odešli, přišel za Dadhīcim nebeský král Indra a řekl: “Můj drahý Muni, Aśvinī-kumārové jsou obyčejní lékaři. Prosím, neuč je duchovní vědu. Pokud tak přes mé varování učiníš, potrestám tě useknutím hlavy.” Poté, co Indra Dadhīciho varoval, vrátil se na nebeské planety. Aśvinī-kumārové, kteří chápali Indrovy záměry, přišli zpět a prosili Dadhīciho o brahma-vidyu. Když je velký světec informoval o Indrově hrozbě, odpověděli: “Učiňme to tak, že ti nejprve my usekneme hlavu a nahradíme ji hlavou koně. Můžeš nám vyložit brahma-vidyu skrze koňskou hlavu, a když se Indra vrátí a usekne ti ji, odměníme se ti tak, že ti vrátíme tvou původní hlavu.” Dadhīci již slíbil, že Aśvinī-kumārům předá brahma-vidyu, a proto s jejich návrhem souhlasil. Jelikož předával brahma-vidyu ústy koně, je tato brahma-vidyā také známá jako Aśvaśira.

6.9.53

Verš

dadhyaṅṅ ātharvaṇas tvaṣṭre
varmābhedyaṁ mad-ātmakam
viśvarūpāya yat prādāt
tvaṣṭā yat tvam adhās tataḥ

Synonyma

dadhyaṅ — Dadhyañca; ātharvaṇaḥ — syn Atharvy; tvaṣṭre — Tvaṣṭovi; varma — ochranný plášť zvaný Nārāyaṇa-kavaca; abhedyam — nepřekonatelný; mat-ātmakam — tvořený Mnou Samotným; viśvarūpāya — Viśvarūpovi; yat — který; prādāt — daný; tvaṣṭā — Tvaṣṭā; yat — který; tvam — ty; adhāḥ — získal; tataḥ — od něho.

Překlad

Dadhyañcův nepřekonatelný ochranný plášť známý jako Nārāyaṇa-kavaca dostal Tvaṣṭa, který ho předal svému synovi Viśvarūpovi, od něhož jsi ho získal ty. Díky této Nārāyaṇa-kavace je nyní Dadhīciho tělo velice silné. Měl bys ho tedy o ně požádat.

6.9.54

Verš

yuṣmabhyaṁ yācito ’śvibhyāṁ
dharma-jño ’ṅgāni dāsyati
tatas tair āyudha-śreṣṭho
viśvakarma-vinirmitaḥ
yena vṛtra-śiro hartā
mat-teja-upabṛṁhitaḥ

Synonyma

yuṣmabhyam — pro vás všechny; yācitaḥ — žádané; aśvibhyām — Aśvinī-kumāry; dharma-jñaḥ — Dadhīci, který zná principy náboženství; aṅgāni — své údy; dāsyati — dá; tataḥ — poté; taiḥ — těmito kostmi; āyudha — ze zbraní; śreṣṭhaḥ — nejmocnější (blesk); viśvakarma-vinirmitaḥ — vytvořený Viśvakarmou; yena — kterým; vṛtra-śiraḥ — hlava Vṛtrāsury; hartā — bude uťata; mat-tejaḥ — Mou mocí; upabṛṁhitaḥ — posílený.

Překlad

Když za vás Aśvinī-kumārové požádají Dadhyañcu o jeho tělo, jistě jim ho z lásky dá. O tom nepochybujte — Dadhyañca je velice zkušený v náboženském porozumění. Když vám dá své tělo, Viśvakarmā z jeho kostí vytvoří blesk, který bezpochyby zabije Vṛtrāsuru, protože bude obdařený Mou silou.

6.9.55

Verš

tasmin vinihate yūyaṁ
tejo-’strāyudha-sampadaḥ
bhūyaḥ prāpsyatha bhadraṁ vo
na hiṁsanti ca mat-parān

Synonyma

tasmin — když on (Vṛtrāsura); vinihate — bude zabit; yūyam — vy všichni; tejaḥ — moc; astra — šípy; āyudha — další zbraně; sampadaḥ — a bohatství; bhūyaḥ — znovu; prāpsyatha — získáte; bhadram — veškeré štěstí; vaḥ — vám; na — ne; hiṁsanti — ublíží; ca — rovněž; mat-parān — Moji oddaní.

Překlad

Když bude Vṛtrāsura díky Mé duchovní síle zabit, získáte zpět svou moc, zbraně a bohatství. Všechny vás tak čeká štěstí. Vṛtrāsura může zničit všechny tři světy, ale nebojte se — vám neublíží. Je to také oddaný a nikdy proti vám nepoužije násilí.

Význam

Oddaný Pána není nikdy zaujatý proti nikomu, natož proti jiným oddaným. Jak bude vyjeveno později, Vṛtrāsura byl také oddaný. Nehrozilo proto, že by chtěl polobohům ubližovat; naopak se jim sám od sebe snažil prospět. Oddaný se nezdráhá obětovat své vlastní tělo vyššímu cíli. Cānakya Paṇḍita řekl: san nimitte varaṁ tyāgo vināśe niyate sati. Veškeré hmotné vlastnictví člověka, včetně těla, bude koneckonců stejně časem zničeno. Je-li proto možné použít tělo a další vlastnictví ve prospěch vyššího cíle, oddaný se bez rozpaků vzdá dokonce i svého těla. Jelikož si Pán Viṣṇu přál zachránit polobohy, Vṛtrāsura — i když mohl pohltit tři světy — byl ochotný nechat se od polobohů zabít. Pro oddaného je žití a umírání jedno a totéž: v tomto životě se věnuje oddané službě a po opuštění těla bude i nadále oddaně sloužit v duchovním světě. Jeho oddanou službu nikdy nic nenaruší.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k deváté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Zjevení démona Vṛtrāsury”.

KAPITOLA DESÁTÁ

Bitva mezi polobohy a Vṛtrāsurou

6.10.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
indram evaṁ samādiśya
bhagavān viśva-bhāvanaḥ
paśyatām animeṣāṇāṁ
tatraivāntardadhe hariḥ

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; indram — Indra, nebeský král; evam — takto; samādiśya — po udělení pokynů; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; viśva-bhāvanaḥ — původní příčina všech vesmírných projevů; paśyatām animeṣāṇām — zatímco polobozi přihlíželi; tatra — na místě; eva — vskutku; antardadhe — zmizel; hariḥ — Pán.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Hari, Nejvyšší Osobnost Božství a příčina vesmírného projevu, udělil Indrovi tyto pokyny a před očima všech polobohů na místě zmizel.

6.10.2

Verš

tathābhiyācito devair
ṛṣir ātharvaṇo mahān
modamāna uvācedaṁ
prahasann iva bhārata

Synonyma

tathā — takto; abhiyācitaḥ — žádán; devaiḥ — polobohy; ṛṣiḥ — velký světec; ātharvaṇaḥ — Dadhīci, syn Atharvy; mahān — velká osobnost; modamānaḥ — veselý; uvāca — řekl; idam — toto; prahasan — usmívající se; iva — poněkud; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, polobozi v souladu s Pánovými pokyny vyhledali Dadhīciho, syna Atharvy. Byl nesmírně velkodušný, a když ho požádali, aby jim dal své tělo, ihned částečně souhlasil. Chtěl od nich však vyslechnout náboženské pokyny, a proto se usmál a žertem pravil:

6.10.3

Verš

api vṛndārakā yūyaṁ
na jānītha śarīriṇām
saṁsthāyāṁ yas tv abhidroho
duḥsahaś cetanāpahaḥ

Synonyma

api — ačkoliv; vṛndārakāḥ — ó polobozi; yūyam — vy všichni; na jānītha — nevíte; śarīriṇām — těch, kdo mají hmotná těla; saṁsthāyām — v době smrti, při opouštění tohoto těla; yaḥ — která; tu — potom; abhidrohaḥ — krutá bolest; duḥsahaḥ — nesnesitelná; cetana — vědomí; apahaḥ — jež bere.

Překlad

Ó vznešení polobozi, všechny živé bytosti, které přijaly hmotná těla, připravuje v době smrti o vědomí krutá, nesnesitelná bolest. Což o této bolesti nevíte?

6.10.4

Verš

jijīviṣūṇāṁ jīvānām
ātmā preṣṭha ihepsitaḥ
ka utsaheta taṁ dātuṁ
bhikṣamāṇāya viṣṇave

Synonyma

jijīviṣūṇām — jež chtějí zůstat naživu; jīvānām — všech živých bytostí; ātmā — tělo; preṣṭhaḥ — velice drahé; iha — zde; īpsitaḥ — vytoužené; kaḥ — kdo; utsaheta — může snést; tam — to tělo; dātum — dát; bhikṣamāṇāya — žebrajícímu; viṣṇave — dokonce i Pánu Viṣṇuovi.

Překlad

Všechny živé bytosti v tomto hmotném světě velice lpí na svém hmotném těle. Každý si ho chce udržet navěky a snaží se ho všemi prostředky ochránit; i za cenu všeho svého vlastnictví. Kdo by tedy byl ochotný dát své tělo komukoliv, byť by o ně žádal Samotný Pán Viṣṇu?

Význam

Je řečeno: ātmānaṁ sarvato rakṣet tato dharmaṁ tato dhanam — člověk musí chránit své tělo všemi prostředky; potom může chránit své náboženské zásady a potom své vlastnictví. Taková je přirozená touha všech živých bytostí. Nikdo se nechce vzdát svého těla, dokud mu není vzato násilím. I když polobozi říkali, že žádají o Dadhīciho tělo ve svůj prospěch, jak jim nařídil Pán Viṣṇu, Dadhīci jim ho zdánlivě odmítl dát.

6.10.5

Verš

śrī-devā ūcuḥ
kiṁ nu tad dustyajaṁ brahman
puṁsāṁ bhūtānukampinām
bhavad-vidhānāṁ mahatāṁ
puṇya-ślokeḍya-karmaṇām

Synonyma

śrī-devāḥ ūcuḥ — polobozi řekli; kim — co; nu — vskutku; tat — to; dustyajam — čeho je obtížné se vzdát; brahman — ó vznešený brāhmaṇo; puṁsām — osob; bhūta-anukampinām — které mají velký soucit s trpícími živými bytostmi; bhavat-vidhānām — jako jsi ty; mahatām — které jsou velkými osobnostmi; puṇya-śloka-īḍya-karmaṇām — jejichž zbožné činnosti velebí všechny velké duše.

Překlad

Polobozi odpověděli: Ó vznešený brāhmaṇo, zbožné osoby, jako jsi ty, jejichž činnosti jsou hodné chvály, jsou velice laskavé a přívětivé ke všem lidem. Co by takové zbožné duše nemohly dát pro dobro druhých? Mohou dát vše, včetně svých vlastních těl.

6.10.6

Verš

nūnaṁ svārtha-paro loko
na veda para-saṅkaṭam
yadi veda na yāceta
neti nāha yad īśvaraḥ

Synonyma

nūnam — jistě; sva-artha-paraḥ — ti, kdo se zajímají pouze o smyslový požitek v tomto či příštím životě; lokaḥ — obyčejní materialisté; na — ne; veda — znají; para-saṅkaṭam — bolest druhých; yadi — jestliže; veda — znají; na — ne; yāceta — žádali by; na — ne; iti — takto; na āha — neřekne; yat — když; īśvaraḥ — schopný dát milodar.

Překlad

Ti, kdo si příliš hledí svých vlastních zájmů, žádají o něco druhé, aniž by znali jejich bolesti. Kdyby však žebrající znal potíže dárce, o nic by ho nežádal. Ani ten, kdo je schopen dávat milodary, nezná těžkosti žebráka, neboť jinak by mu neodmítl dát nic, o co ho žebrák požádá.

Význam

Tento verš popisuje dva druhy lidí — toho, kdo dává milodary, a toho, kdo o ně žebrá. Žebrák by neměl chtít milodar od nikoho, kdo je v tísni, a na druhou stranu ten, kdo je schopen dávat milodary, by neměl odmítat žebráka. To jsou morální pokyny śāster. Cāṇakya Paṇḍita říká: san-nimitte varaṁ tyāgo vināśe niyate sati — vše v tomto hmotném světě bude zničeno, a proto by měl člověk všeho použít pro dobré cíle. Je-li někdo pokročilý v poznání, musí být neustále připraven obětovat pro vyšší cíl cokoliv. V současné době je celý svět v nebezpečné situaci, neboť se nachází pod vlivem bezbožné civilizace. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy potřebuje mnoho vznešených, učených osobností, které obětují své životy obnovení vědomí Boha na celém světě. Zveme proto všechny muže a ženy s rozvinutým poznáním, aby se připojili k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy a obětovali své životy velkému cíli — obnovení vědomí Boha v lidské společnosti.

6.10.7

Verš

śrī-ṛṣir uvāca
dharmaṁ vaḥ śrotu-kāmena
yūyaṁ me pratyudāhṛtāḥ
eṣa vaḥ priyam ātmānaṁ
tyajantaṁ santyajāmy aham

Synonyma

śrī-ṛṣiḥ uvāca — velký světec Dadhīci řekl; dharmam — principy náboženství; vaḥ — od vás; śrotu-kāmena — kvůli touze slyšet; yūyam — vy; me — mnou; pratyudāhṛtāḥ — odmítnuti; eṣaḥ — tohoto; vaḥ — pro vás; priyam — drahého; ātmānam — těla; tyajantam — které mě dnes nebo zítra stejně opustí; santyajāmi — vzdám se; aham — já.

Překlad

Velký mudrc Dadhīci řekl: Odmítl jsem vaši žádost o mé tělo, jen abych vás slyšel mluvit o náboženských zásadách. I když je mi nesmírně drahé, nyní se ho musím vzdát pro vaše vyšší cíle, neboť vím, že mě stejně dnes či zítra opustí.

6.10.8

Verš

yo ’dhruveṇātmanā nāthā
na dharmaṁ na yaśaḥ pumān
īheta bhūta-dayayā
sa śocyaḥ sthāvarair api

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; adhruveṇa — nestálým; ātmanā — tělem; nāthāḥ — ó vládci; na — ne; dharmam — náboženské zásady; na — ne; yaśaḥ — sláva; pumān — osoba; īheta — usiluje o; bhūta-dayayā — milostí vůči živým bytostem; saḥ — ta osoba; śocyaḥ — hodná politování; sthāvaraiḥ — nehybnými tvory; api — dokonce.

Překlad

Ó polobozi, toho, kdo necítí slitování s trpícím lidstvem a neobětuje své dočasné tělo vyšším cílům — náboženským zásadám či věčné slávě—nepochybně litují i nehybné bytosti.

Význam

V této souvislosti dal velice vznešený příklad Pán Śrī Caitanya Mahāprabhu a šest Gosvāmīch z Vṛndāvanu. O Śrī Caitanyovi Mahāprabhuovi říká Śrīmad-Bhāgavatam (11.5.34):

tyaktvā sudustyaja-surepsita-rājya-lakṣmīṁ
dharmiṣṭha ārya-vacasā yad agād araṇyam
māyā-mṛgaṁ dayitayepsitam anvadhāvad
vande mahā-puruṣa te caraṇāravindam

“S úctou se klaníme lotosovým nohám Pána, o Němž by měl každý neustále meditovat. Zanechal života hospodáře a opustil Svou věčnou choť, kterou uctívají i obyvatelé nebeských planet. Odešel do lesa, aby vysvobodil pokleslé duše, které hmotná energie uvrhla do iluze.” Přijmout sannyās znamená spáchat společenskou sebevraždu, ale je to povinnost—alespoň pro každého brāhmaṇu, každou prvotřídní lidskou bytost. Śrī Caitanya Mahāprabhu měl velmi mladou a krásnou manželku a také milující matku, a láskyplné vztahy Jeho rodinných příslušníků byly tak příjemné, že ani polobozi nemohou doma očekávat takové štěstí. On však přesto přijal sannyās a odešel z domova, když Mu bylo pouhých dvacet čtyři let, aby vysvobodil všechny pokleslé duše světa. Žil velice striktním životem sannyāsīna a odmítal veškeré tělesné pohodlí. Podobně Jeho žáci — Gosvāmī z Vṛndāvanu — byli ministři zastávající vznešená místa ve společnosti, ale i oni všechno opustili, aby se připojili k hnutí Śrī Caitanyi Mahāprabhua. Śrīnivāsa Ācārya říká:

tyaktvā tūrṇam aśeṣa-maṇḍala-pati-śreṇīṁ sadā tucchavat
bhūtvā dīna-gaṇeśakau karuṇayā kaupīna-kanthāśritau

Tito Gosvāmī opustili své pohodlné životy ministrů, zamindarů a učenců a připojili se k hnutí Śrī Caitanyi Mahāprabhua, jen aby projevili milost pokleslým duším světa (dīna-gaṇeśakau karuṇayā). Žili ve Vṛndāvanu coby pokorní mniši, kteří neměli jiné oděvy než bederní roušky a roztrhané deky (kaupīna-kantha), a plnili pokyn Śrī Caitanyi Mahāprabhua — odkrýt zašlou slávu Vṛndāvanu.

Stejně tak i všichni ostatní lidé, kteří jsou v tomto světě po hmotné stránce dobře zajištění, by se měli připojit k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy za účelem povznesení pokleslých duší. Slova bhūta dayayā, māyā mṛgaṁ dayitayepsitam a dīna-gaṇeśakau karuṇayā mají všechna stejný význam. Jsou to velice důležitá slova pro každého, kdo má zájem povznést lidskou společnost k správnému pochopení života. Takový člověk by se měl připojit k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy po vzoru velkých osobností, jako byl Śrī Caitanya Mahāprabhu, šest Gosvāmīch a ještě před nimi velký mudrc Dadhīci. Namísto maření svého života snahou o dočasné tělesné pohodlí by měl být neustále připraven vzdát se svého života pro vyšší cíle. Tělo bude koneckonců stejně zničeno. Člověk by ho tedy měl obětovat v zájmu slávy šíření náboženských zásad po celém světě.

6.10.9

Verš

etāvān avyayo dharmaḥ
puṇya-ślokair upāsitaḥ
yo bhūta-śoka-harṣābhyām
ātmā śocati hṛṣyati

Synonyma

etāvān — tolik; avyayaḥ — nepomíjivá; dharmaḥ — náboženská zásada; puṇya-ślokaiḥ — proslulými lidmi, kteří jsou oslavováni jako zbožní; upāsitaḥ — uznávaná; yaḥ — která; bhūta — živých bytostí; śoka — neštěstím; harṣābhyām — a štěstím; ātmā — mysl; śocati — naříká; hṛṣyati — cítí štěstí.

Překlad

Je-li člověk nešťastný, když vidí neštěstí jiných živých bytostí, a šťastný, když vidí jejich štěstí, jeho náboženské zásady jsou nepomíjivé. Tak je hodnotí vznešené osoby, které jsou považovány za zbožné a dobrotivé.

Význam

Člověk se obvykle řídí různými druhy náboženských zásad a vykonává různé předepsané povinnosti s ohledem na tělo, které je mu dáno kvalitami hmotné přírody. Tento verš však vysvětluje skutečné náboženské zásady. Každý by měl být nešťastný, když vidí druhé nešťastné, a šťastný, když vidí jejich štěstí. Ātmavat sarva-bhūteṣu — člověk má cítit štěstí a neštěstí druhých jako své vlastní. Právě na tom se zakládá budhistická zásada nenásilí — ahiṁsaḥ parama-dharmaḥ. Když nám někdo ubližuje, cítíme bolest, a proto bychom neměli působit bolest jiným živým bytostem. Posláním Pána Buddhy bylo ukončit zbytečné zabíjení zvířat, a proto kázal, že nenásilí je nejvyšší náboženskou zásadou.

Není možné pokračovat v zabíjení zvířat a zároveň být zastáncem náboženství. To je to největší pokrytectví. Ježíš Kristus řekl: “Nezabíjejte,” ale pokrytci přesto udržují v provozu tisíce jatek a zároveň se vydávají za křesťany. Takovou přetvářku tento verš odsuzuje. Člověk má být šťastný, když vidí druhé šťastné, a nešťastný, když je vidí nešťastné. Touto zásadou by se měl každý řídit. V současné době však bohužel takzvaní filantropové a humanisté hlásají štěstí lidstva na úkor životů nebohých zvířat. To zde není doporučeno. Tento verš jasně říká, že člověk má být soucitný ke všem živým bytostem. Ať už se jedná o člověka, zvíře, strom nebo rostlinu — všechny živé bytosti jsou syny Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán Kṛṣṇa říká v Bhagavad-gītě (14.4):

sarva-yoniṣu kaunteya
mūrtayaḥ sambhavanti yāḥ
tāsāṁ brahma mahad yonir
ahaṁ bīja-pradaḥ pitā

“Ó synu Kuntī, je třeba chápat, že všem životním druhům je umožněna existence zrozením v této hmotné přírodě a že Já jsem otcem dávajícím símě.” Různé podoby těchto živých bytostí jsou jen jejich vnější oděvy. Každá živá bytost je ve skutečnosti duší, nedílnou částí Boha. Nikdo by proto neměl projevovat přízeň pouze jednomu druhu. Vaiṣṇava vidí všechny živé bytosti jako nedílné části Boha. Pán o tom říká v Bhagavad-gītě (5.18 a 18.54):

vidyā-vinaya-sampanne
brāhmaṇe gavi hastini
śuni caiva śvapāke ca
paṇḍitāḥ sama-darśinaḥ

“Díky správnému poznání se pokorní mudrci dívají stejně na učeného a vznešeného brāhmaṇu, krávu, slona, psa i pojídače psů.”

brahma-bhūtaḥ prasannātmā
na śocati na kāṅkṣati
samaḥ sarveṣu bhūteṣu
mad-bhaktiṁ labhate parām

“Ten, kdo je v takovém transcendentálním postavení, okamžitě realizuje Nejvyšší Brahman a je naplněn radostí. Nikdy nenaříká ani po ničem netouží; je stejně nakloněn všem živým bytostem. V tomto stavu dosahuje čisté oddané služby Mně.” Vaiṣṇava je tedy skutečně dokonalou osobou, protože naříká, když vidí druhé nešťastné, a raduje se, když je vidí šťastné. Vaiṣṇava je para-duḥkha-duḥkhī; je vždy nešťastný při pohledu na podmíněné duše v zoufalých podmínkách materialismu. Proto je neustále plně zaměstnaný kázáním vědomí Kṛṣṇy po celém světě.

6.10.10

Verš

aho dainyam aho kaṣṭaṁ
pārakyaiḥ kṣaṇa-bhaṅguraiḥ
yan nopakuryād asvārthair
martyaḥ sva-jñāti-vigrahaiḥ

Synonyma

aho — běda; dainyam — nešťastná situace; aho — běda; kaṣṭam — pouhé utrpení; pārakyaiḥ — která se po smrti stávají potravou psů a šakalů; kṣaṇa-bhaṅguraiḥ — která mohou zaniknout každým okamžikem; yat — protože; na — ne; upakuryāt — pomohla by; a-sva-arthaiḥ — nikoliv určeným pro vlastní zájem; martyaḥ — živá bytost, které je dáno zemřít; sva — svým majetkem; jñāti — příbuznými a přáteli; vigrahaiḥ — a svým tělem.

Překlad

Toto tělo, jemuž je souzeno se po smrti stát potravou psů a šakalů, nepřináší mně, duši, ve skutečnosti nic dobrého. Lze ho používat pouze krátký čas a kdykoliv může zaniknout. Tělo a všechno jeho vlastnictví, bohatství a příbuzné je třeba zaměstnat ve prospěch druhých, neboť jinak to vše bude jen zdrojem utrpení a neštěstí.

Význam

Podobná rada je dána ve Śrīmad-Bhāgavatamu (10.22.35):

etāvaj janma-sāphalyaṁ
dehinām iha dehiṣu
prāṇair arthair dhiyā vācā
śreya ācaraṇaṁ sadā

“Povinností každé živé bytosti je vykonávat pomocí svého života, majetku, inteligence a slov činnosti ve prospěch druhých.” To je poslání života. Člověk má zaměstnat své tělo a těla svých přátel a příbuzných, jakož i své bohatství a vše ostatní, co má, ve prospěch druhých. To je mise Śrī Caitanyi Mahāprabhua. Jak uvádí Caitanya-caritāmṛta (Ādi 9.41):

bhārata-bhūmite haila manuṣya-janma yāra
janma sārthaka kari' kara para-upakāra

“Ten, kdo se narodil jako lidská bytost v Indii (Bhārata-varṣi), by měl svůj život přivést k dokonalosti a pracovat pro dobro všech ostatních lidí.”

Slovo upakuryāt znamená para-upakāra, pomáhání druhým. V lidské společnosti samozřejmě existuje mnoho institucí pro poskytování pomoci druhým, ale jelikož lidumilové nevědí, jak druhým pomáhat, jejich sklony k dobročinnosti nepřinášejí žádný užitek. Neznají konečný cíl života (śreya ācaraṇam), kterým je potěšit Nejvyššího Pána. Kdyby všechny filantropické a humanitární činnosti byly zaměřeny k dosažení konečného cíle života — potěšit Nejvyšší Osobnost Božství — byly by dokonalé. Humanitární činnost bez Kṛṣṇy nic neznamená. Do středu všech svých činností musíme umístit Kṛṣṇu; jinak nebude mít žádná naše činnost cenu.

6.10.11

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
evaṁ kṛta-vyavasito
dadhyaṅṅ ātharvaṇas tanum
pare bhagavati brahmaṇy
ātmānaṁ sannayañ jahau

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; kṛta-vyavasitaḥ — když se ujistil o tom, co má dělat (dát své tělo polobohům); dadhyaṅ — Dadhīci Muni; ātharvaṇaḥ — syn Atharvy; tanum — svého těla; pare — Nejvyšší; bhagavati — Osobnosti Božství; brahmaṇi — Nejvyšší Brahman; ātmānam — sebe, duši; sannayan — nabízející; jahau — vzdal se.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Dadhīci Muni, syn Atharvy, se takto rozhodl poskytnout své tělo polobohům. Sebe, duši, umístil k lotosovým nohám Nejvyšší Osobnosti Božství, a tak se vzdal svého hrubohmotného těla vytvořeného z pěti prvků.

Význam

Slova pare bhagavati brahmaṇy ātmānaṁ sannayan vyjadřují, že Dadhīci umístil sebe, duši, k lotosovým nohám Nejvyšší Osobnosti Božství. V této souvislosti si můžeme připomenout, jak opustil své tělo Dhṛtarāṣṭra, což popisuje první zpěv Śrīmad-Bhāgavatamu (1.13.55). Dhṛtarāṣṭra analyticky rozdělil své hrubohmotné tělo na pět různých prvků — zemi, vodu, oheň, vzduch a éter — z nichž bylo vytvořené, a ty rozmístil do jejich příslušných zdrojů; jinými slovy, smísil je s původní mahat-tattvou. Rozpoznáním svého hmotného pojetí života postupně oddělil svou duši od hmotných vazeb a umístil sebe sama k lotosovým nohám Nejvyšší Osobnosti Božství. V této souvislosti je dán příklad, že když se rozbije hliněná nádoba, malá část nebe uvnitř se spojí s velkým nebem vně nádoby. Māyāvādští filozofové si tento popis Śrīmad-Bhāgavatamu mylně vykládají. Śrī Rāmānuja Svāmī proto ve své knize Vedānta-tattva-sāra popisuje, co toto splynutí duše znamená: jakmile se individuální duše oddělí od hmotného těla vytvořeného z osmi prvků — země, vody, ohně, vzduchu, éteru, falešného ega, mysli a inteligence — zaměstná se oddanou službou Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, v Jeho věčné podobě (īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ sac-cid-ānanda-vigrahaḥ / anādir ādir govindaḥ sarva-kāraṇa-kāraṇam). Hmotná příčina hmotných prvků pohltí hmotné tělo a duše zaujme své původní postavení. To popsal Śrī Caitanya Mahāprabhu: jīvera ’svarūpa' haya—kṛṣṇera ’nitya-dāsa' — přirozeným postavením živé bytosti je, že je věčným služebníkem Kṛṣṇy. Když živá bytost rozvojem duchovního poznání a oddané služby překoná hmotné tělo, může obnovit své vlastní postavení a zaměstnat se službou Pánu.

6.10.12

Verš

yatākṣāsu-mano-buddhis
tattva-dṛg dhvasta-bandhanaḥ
āsthitaḥ paramaṁ yogaṁ
na dehaṁ bubudhe gatam

Synonyma

yata — ovládnuté; akṣa — smysly; asu — životní vzduch; manaḥ — mysl; buddhiḥ — inteligence; tattva-dṛk — ten, kdo zná tattvy, hmotné a duchovní energie; dhvasta-bandhanaḥ — vysvobozený z pout; āsthitaḥ — umístěný v; paramam — nejvyšší; yogam — pohroužení, tranz; na — ne; deham — hmotné tělo; bubudhe — vnímané; gatam — opustí.

Překlad

Dadhīci Muni ovládl své smysly, životní sílu, mysl a inteligenci a pohroužil se do tranzu. Takto přeťal všechna svá hmotná pouta. Nevnímal ani, jak se jeho hmotné tělo oddělilo od jeho vlastního já.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (8.5):

anta-kāle ca mām eva
smaran muktvā kalevaram
yaḥ prayāti sa mad-bhāvaṁ
yāti nāsty atra saṁśayaḥ

“Každý, kdo vzpomíná jen na Mě, když na konci života opouští své tělo, okamžitě dosáhne Mé existence. O tom není pochyb.” To je samozřejmě třeba praktikovat dříve, než člověka přemůže smrt, ale dokonalý yogī neboli oddaný umírá v tranzu, s myšlenkami na Kṛṣṇu. Necítí, jak se jeho hmotné tělo odděluje od duše; duše je ihned přemístěna do duchovního světa. Tyaktvā dehaṁ punar janma naiti mām eti — duše již nevstupuje do lůna hmotné matky, ale je přemístěna zpátky domů, zpátky k Bohu. Tato yoga — bhakti-yoga — je ten nejvyšší jógový systém, jak Pán Osobně vysvětluje v Bhagavad-gītě (6.47):

yoginām api sarveṣāṁ
mad-gatenāntarātmanā
śraddhāvān bhajate yo māṁ
sa me yuktatamo mataḥ

“Ten z yogīnů, který se ke Mně s velkou vírou neustále upíná, v nitru na Mě myslí a poskytuje Mi transcendentální láskyplnou službu, je se Mnou nejdůvěrněji spojen prostřednictvím yogy a je ze všech nejvyšší. To je Můj názor.” Bhakti-yogī neustále myslí na Kṛṣṇu, a v okamžiku smrti se proto velice snadno dokáže přemístit na Kṛṣṇaloku, přičemž ani nevnímá bolesti umírání.

6.10.13-14

Verš

athendro vajram udyamya
nirmitaṁ viśvakarmaṇā
muneḥ śaktibhir utsikto
bhagavat-tejasānvitaḥ

vṛto deva-gaṇaiḥ sarvair
gajendropary aśobhata
stūyamāno muni-gaṇais
trailokyaṁ harṣayann iva

Synonyma

atha — poté; indraḥ — nebeský král; vajram — blesk; udyamya — pevně sevřel; nirmitam — zhotovený; viśvakarmaṇā — Viśvakarmou; muneḥ — velkého mudrce, Dadhīciho; śaktibhiḥ — mocí; utsiktaḥ — prostoupený; bhagavat — Nejvyšší Osobnosti Božství; tejasā — duchovní mocí; anvitaḥ — obdařený; vṛtaḥ — obklopený; deva-gaṇaiḥ — ostatními polobohy; sarvaiḥ — všemi; gajendra — svého sloního přepravce; upari — na hřbetě; aśobhata — zářil; stūyamānaḥ — když mu byly obětovány modlitby; muni-gaṇaiḥ — světci; trai-lokyam — třem světům; harṣayan — přinášející radost; iva — jako kdyby.

Překlad

Poté král Indra pevně uchopil blesk, který vytvořil Viśvakarmā z Dadhīciho kostí. Indra, prostoupený vznešenou mocí Dadhīciho Muniho a osvícený mocí Nejvyšší Osobnosti Božství, jel na hřbetě svého přepravce Airāvaty, obklopený všemi polobohy, a velcí mudrci na něj pěli chválu. Když ujížděl zabít Vṛtrāsuru, nádherně zářil a těšil tak všechny tři světy.

6.10.15

Verš

vṛtram abhyadravac chatrum
asurānīka-yūthapaiḥ
paryastam ojasā rājan
kruddho rudra ivāntakam

Synonyma

vṛtram — Vṛtrāsuru; abhyadravat — napadl; śatrum — nepřítele; asura-anīka-yūthapaiḥ — veliteli či vojevůdci démonských vojáků; paryastam — obklopeného; ojasā — mocně; rājan — ó králi; kruddhaḥ — rozhněvaný; rudraḥ — inkarnace Pána Śivy; iva — jako; antakam — Antaku neboli Yamarāje.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, Indra s hněvem mocně napadl Vṛtrāsuru obklopeného vůdci démonských vojsk, stejně jako se kdysi Rudra zuřivě hnal na Antaku (Yamarāje), aby ho zabil.

6.10.16

Verš

tataḥ surāṇām asurai
raṇaḥ parama-dāruṇaḥ
tretā-mukhe narmadāyām
abhavat prathame yuge

Synonyma

tataḥ — poté; surāṇām — polobohů; asuraiḥ — s démony; raṇaḥ — velká bitva; parama-dāruṇaḥ — strašlivá; tretā-mukhe — na počátku Tretā-yugy; narmadāyām — na břehu řeky Narmady; abhavat — odehrála se; prathame — v prvním; yuge — věku.

Překlad

Na konci Satya-yugy a počátku Tretā-yugy se pak na břehu řeky Narmady odehrála nelítostná bitva mezi polobohy a démony.

Význam

Zde se nejedná o řeku Narmadu tekoucí v Indii. Pět posvátných indických řek — Gaṅgā, Yamunā, Narmadā, Kāverī a Kṛṣṇā — je nebeských. Řeka Narmadā teče podobně jako Ganga i na vyšších planetárních soustavách. Bitva mezi polobohy a démony se odehrála na vyšších planetách.

Slova prathame yuge znamenají “na počátku prvního věku”, tedy na počátku Vaivasvatovy manvantary. Během jednoho dne Brahmy se vystřídá čtrnáct Manuů, z nichž každý žije sedmdesát jedna věků. Čtyři yugy—Satya, Tretā, Dvāpara a Kali — tvoří jeden věk. V současnosti žijeme v manvantaře Vaivasvaty Manua, o němž se zmiňuje Bhagavad-gītā (imaṁ vivasvate yogaṁ proktavān aham avyayam / vivasvān manave prāha). Nyní probíhá dvacátý osmý věk Vaivasvaty Manua a k boji došlo na počátku jeho prvního věku. Můžeme vypočítat, před jakou dobou se bitva odehrála: jelikož každý věk trvá 4 300 000 let a nyní jsme ve dvacátém osmém věku, od bitvy na břehu řeky Narmady uplynulo zhruba 120 400 000 let.

6.10.17-18

Verš

rudrair vasubhir ādityair
aśvibhyāṁ pitṛ-vahnibhiḥ
marudbhir ṛbhubhiḥ sādhyair
viśvedevair marut-patim

dṛṣṭvā vajra-dharaṁ śakraṁ
rocamānaṁ svayā śriyā
nāmṛṣyann asurā rājan
mṛdhe vṛtra-puraḥsarāḥ

Synonyma

rudraiḥ — Rudry; vasubhiḥ — Vasuy; ādityaiḥ — Ādityi; aśvibhyām — Aśvinī-kumāry; pitṛ — Pity; vahnibhiḥ — Vahnii; marudbhiḥ — Maruty; ṛbhubhiḥ — Ṛbhuy; sādhyaiḥ — Sādhyi; viśve-devaiḥ — Viśvadevy; marut-patim — Indru, nebeského krále; dṛṣṭvā — když viděli; vajra-dharam — nesoucího blesk; śakram — další jméno Indry; rocamānam — zářícího; svayā — svým vlastním; śriyā — bohatstvím; na — ne; amṛṣyan — mohli snést; asurāḥ — všichni démoni; rājan — ó králi; mṛdhe — v boji; vṛtra-puraḥsarāḥ — v čele s Vṛtrāsurou.

Překlad

Ó králi, když všichni asurové v čele s Vṛtrāsurou přišli na bojiště, viděli krále Indru nesoucího blesk uprostřed zástupu Rudrů, Vasuů, Ādityů, Aśvinī-kumārů, Pitů, Vahniů, Marutů, Ṛbhuů, Sādhyů a Viśvadevů. Indra, obklopen svou společností, vydával tak pronikavou záři, že ji démoni nemohli snést.

6.10.19-22

Verš

namuciḥ śambaro ’narvā
dvimūrdhā ṛṣabho ’suraḥ
hayagrīvaḥ śaṅkuśirā
vipracittir ayomukhaḥ

pulomā vṛṣaparvā ca
prahetir hetir utkalaḥ
daiteyā dānavā yakṣā
rakṣāṁsi ca sahasraśaḥ

sumāli-māli-pramukhāḥ
kārtasvara-paricchadāḥ
pratiṣidhyendra-senāgraṁ
mṛtyor api durāsadam

abhyardayann asambhrāntāḥ
siṁha-nādena durmadāḥ
gadābhiḥ parighair bāṇaiḥ
prāsa-mudgara-tomaraiḥ

Synonyma

namuciḥ — Namuci; śambaraḥ — Śambara; anarvā — Anarvā; dvimūrdhā — Dvimūrdhā; ṛṣabhaḥ — Ṛṣabha; asuraḥ — Asura; hayagrīvaḥ — Hayagrīva; śaṅkuśirāḥ — Śaṅkuśirā; vipracittiḥ — Vipracitti; ayomukhaḥ — Ayomukha; pulomā — Pulomā; vṛṣaparvā — Vṛṣaparvā; ca — také; prahetiḥ — Praheti; hetiḥ — Heti; utkalaḥ — Utkala; daiteyāḥ — Daityové; dānavāḥ — Dānavové; yakṣāḥ — Yakṣové; rakṣāṁsi — Rākṣasové; ca — a; sahasraśaḥ — v tisících; sumāli-māli-pramukhāḥ — další, které vedli Sumāli a Māli; kārtasvara — ze zlata; paricchadāḥ — s ozdobami; pratiṣidhya — zadržující; indra-senā-agram — čelo Indrova vojska; mṛtyoḥ — pro smrt; api — dokonce; durāsadam — obtížné se přiblížit; abhyardayan — sužováni; asambhrāntāḥ — beze strachu; siṁha-nādena — s hlasem lva; durmadāḥ — zuřiví; gadābhiḥ — s kyji; parighaiḥ — s holemi pobitými železnými hřeby; bāṇaiḥ — se šípy; prāsa-mudgara-tomaraiḥ — s ozubenými střelami, palicemi a kopími.

Překlad

Proti vojskům krále Indry, jež ani zosobněná smrt nemůže snadno překonat, se postavilo mnoho stovek a tisíců démonů, polodémonů, Yakṣů, Rākṣasů (lidojedů) a dalších, které vedli Sumāli a Māli. Mezi démony byli Namuci, Śambara, Anarvā, Dvimūrdhā, Ṛṣabha, Asura, Hayagrīva, Śaṅkuśirā, Vipracitti, Ayomukha, Pulomā, Vṛṣaparvā, Praheti, Heti a Utkala. Všichni tito nepřemožitelní démoni se zlatými ozdobami na těle, řvoucí zuřivě a nebojácně jako lvi, sužovali polobohy kyji, holemi, šípy, ozubenými střelami, palicemi a kopími.

6.10.23

Verš

śūlaiḥ paraśvadhaiḥ khaḍgaiḥ
śataghnībhir bhuśuṇḍibhiḥ
sarvato ’vākiran śastrair
astraiś ca vibudharṣabhān

Synonyma

śūlaiḥ — bodci; paraśvadhaiḥ — sekerami; khaḍgaiḥ — meči; śataghnībhiḥ — zbraněmi śataghnī; bhuśuṇḍibhiḥ — zbraněmi bhuśuṇḍi; sarvataḥ — na všechny strany; avākiran — rozprášili; śastraiḥ — zbraněmi; astraiḥ — šípy; ca — a; vibudha-ṛṣabhān — vůdce polobohů.

Překlad

Démoni vyzbrojení bodci, trojzubci, sekerami, meči a dalšími zbraněmi, jako jsou śataghnī a bhuśuṇḍi, zaútočili z různých stran a rozehnali všechny vojevůdce polobohů.

6.10.24

Verš

na te ’dṛśyanta sañchannāḥ
śara-jālaiḥ samantataḥ
puṅkhānupuṅkha-patitair
jyotīṁṣīva nabho-ghanaiḥ

Synonyma

na — ne; te — oni (polobozi); adṛśyanta — byli vidět; sañchannāḥ — zcela zakryti; śara-jālaiḥ — záplavami šípů; samantataḥ — ze všech stran; puṅkha-anupuṅkha — jeden šíp za druhým; patitaiḥ — padající; jyotīṁṣi iva — jako hvězdy na nebi; nabhaḥ-ghanaiḥ — hustými mraky.

Překlad

Polobozi byli zcela zakryti množstvím šípů, které na ně dopadaly jeden za druhým, a proto je nebylo vidět, stejně jako není vidět hvězdy na nebi, když je zakrývají husté mraky.

6.10.25

Verš

na te śastrāstra-varṣaughā
hy āseduḥ sura-sainikān
chinnāḥ siddha-pathe devair
laghu-hastaiḥ sahasradhā

Synonyma

na — ne; te — ty; śastra-astra-varṣa-oghāḥ — záplavy šípů a dalších zbraní; hi — vskutku; āseduḥ — dosáhly; sura-sainikān — vojska polobohů; chinnāḥ — rozsekané; siddha-pathe — na nebi; devaiḥ — polobohy; laghu-hastaiḥ — s hbitýma rukama; sahasradhā — na tisíce kousků.

Překlad

Záplavy různých zbraní a šípů, vystřelených s cílem zabít vojáky polobohů, se k nim nedostaly, protože polobozi jednali rychle a ještě na nebi rozsekali tyto zbraně na tisíce kousků.

6.10.26

Verš

atha kṣīṇāstra-śastraughā
giri-śṛṅga-drumopalaiḥ
abhyavarṣan sura-balaṁ
cicchidus tāṁś ca pūrvavat

Synonyma

atha — poté; kṣīṇa — jelikož bylo omezené; astra — šípů vyslaných pomocí manter; śastra — a zbraní; oghāḥ — množství; giri — hor; śṛṅga — vrcholky; druma — stromy; upalaiḥ — a kameny; abhyavarṣan — zasypali; sura-balam — vojáky polobohů; cicchiduḥ — rozbili na kousky; tān — je; ca — a; pūrva-vat — jako předtím.

Překlad

Když démonům ubývalo zbraní a manter, začali na polobohy házet vrcholky hor, stromy a kameny, ale polobozi byli natolik mocní a zruční, že všechny tyto zbraně zlikvidovali tak, že je stejně jako předtím roztříštili ještě na nebi.

6.10.27

Verš

tān akṣatān svastimato niśāmya
śastrāstra-pūgair atha vṛtra-nāthāḥ
drumair dṛṣadbhir vividhādri-śṛṅgair
avikṣatāṁs tatrasur indra-sainikān

Synonyma

tān — je (vojáky polobohů); akṣatān — nezraněné; svasti-mataḥ — vypadající velmi zdravě; niśāmya — když viděli; śastra-astra-pūgaiḥ — množstvím zbraní a manter; atha — potom; vṛtra-nāthāḥ — vojáci, které vedl Vṛtrāsura; drumaiḥ — stromy; dṛṣadbhiḥ — kameny; vividha — různými; adri — hor; śṛṅgaiḥ — vrcholky; avikṣatān — nezraněné; tatrasuḥ — začali se bát; indra-sainikān — vojáky krále Indry.

Překlad

Když vojáci démonů pod velením Vṛtrāsury viděli, že vojáci krále Indry jsou zcela v pořádku a že jejich přívaly zbraní — a dokonce ani stromů, kamenů a vrcholků hor — je vůbec nezranily, dostali velký strach.

6.10.28

Verš

sarve prayāsā abhavan vimoghāḥ
kṛtāḥ kṛtā deva-gaṇeṣu daityaiḥ
kṛṣṇānukūleṣu yathā mahatsu
kṣudraiḥ prayuktā ūṣatī rūkṣa-vācaḥ

Synonyma

sarve — všechny; prayāsāḥ — snahy; abhavan — byly; vimoghāḥ — marné; kṛtāḥ — vykonané; kṛtāḥ — znovu vykonané; deva-gaṇeṣu — polobohům; daityaiḥ — démony; kṛṣṇa-anukūleṣu — které neustále chránil Kṛṣṇa; yathā — jako; mahatsu — vaiṣṇavům; kṣudraiḥ — bezvýznamnými osobami; prayuktāḥ — použitá; ūṣatīḥ — nepříznivá; rūkṣa — hrubá; vācaḥ — slova.

Překlad

Když nějaké bezvýznamné osoby používají hrubá slova, aby rozhněvaně vznášeli proti světcům nepravdivá obvinění, velké osobnosti jejich jalová slova neznepokojují. Stejně tak byly bezvýsledné všechny snahy démonů proti polobohům, kteří byli v příznivém postavení, pod ochranou Kṛṣṇy.

Význam

Jedno bengálské rčení říká, že když sup prokleje krávu, aby zemřela, jeho kletba nic nezmůže. Stejně tak obvinění, která vznášejí démoni proti oddaným Kṛṣṇy, nepřinesou žádný výsledek. Polobozi jsou oddaní Pána Kṛṣṇy, a kletby démonů proto byly marné.

6.10.29

Verš

te sva-prayāsaṁ vitathaṁ nirīkṣya
harāv abhaktā hata-yuddha-darpāḥ
palāyanāyāji-mukhe visṛjya
patiṁ manas te dadhur ātta-sārāḥ

Synonyma

te — oni (démoni); sva-prayāsam — jejich snahy; vitatham — bezvýsledné; nirīkṣya — když viděli; harau abhaktāḥ — asurové neboli ti, kdo nejsou oddanými Nejvyšší Osobnosti Božství; hata — pokořena; yuddha-darpāḥ — jejich válečnická pýcha; palāyanāya — pro opuštění bojiště; āji-mukhe — na samotném počátku bitvy; visṛjya — nechali stranou; patim — svého velitele, Vṛtrāsuru; manaḥ — své mysli; te — oni všichni; dadhuḥ — dali; ātta-sārāḥ — kteří byli připraveni o kuráž.

Překlad

Když asurové, kteří nejsou nikdy oddanými Pána Kṛṣṇy, Nejvyšší Osobnosti Božství, zjistili, že všechny jejich snahy jsou marné, ztratili svou válečnickou pýchu. Hned na počátku boje opustili svého vůdce a rozhodli se utéci, protože je nepřítel připravil o všechnu kuráž.

6.10.30

Verš

vṛtro ’surāṁs tān anugān manasvī
pradhāvataḥ prekṣya babhāṣa etat
palāyitaṁ prekṣya balaṁ ca bhagnaṁ
bhayena tīvreṇa vihasya vīraḥ

Synonyma

vṛtraḥ — Vṛtrāsura, velitel démonů; asurān — všechny démony; tān — je; anugān — své stoupence; manasvī — velkomyslný; pradhāvataḥ — utíkat; prekṣya — když viděl; babhāṣa — pravil; etat — toto; palāyitam — utíkající; prekṣya — když viděl; balam — vojsko; ca — a; bhagnam — rozpadlé; bhayena — ze strachu; tīvreṇa — intenzívního; vihasya — s úsměvem; vīraḥ — velký hrdina.

Překlad

Vṛtrāsura byl skutečně velkomyslným hrdinou. Když viděl, jak se jeho vojsko rozpadlo a všichni asurové — dokonce i ti, kteří byli známí jako velcí hrdinové — s velkým strachem utíkají z bojiště, usmál se a pronesl následující slova.

6.10.31

Verš

kālopapannāṁ rucirāṁ manasvināṁ
jagāda vācaṁ puruṣa-pravīraḥ
he vipracitte namuce puloman
mayānarvañ chambara me śṛṇudhvam

Synonyma

kāla-upapannām — odpovídající času a okolnostem; rucirām — nádherná; manasvinām — pro velké, hluboce uvažující osobnosti; jagāda — pronesl; vācam — slova; puruṣa-pravīraḥ — hrdina mezi hrdiny, Vṛtrāsura; he — ó; vipracitte — Vipracitti; namuce — ó Namuci; puloman — ó Pulomo; maya — ó Mayo; anarvan — ó Anarvo; śambara — ó Śambaro; me — ode mě; śṛṇudhvam — prosím slyšte.

Překlad

Vṛtrāsura, hrdina mezi hrdiny, pronesl slova, která odpovídala jeho postavení, času a okolnostem a která si zasloužila velké ocenění uvážlivých lidí. Zavolal na hrdiny z řad démonů: “Ó Vipracitti! Ó Namuci! Ó Pulomo! Ó Mayo, Anarvo a Śambaro! Prosím, neutíkejte a vyslechněte mě.”

6.10.32

Verš

jātasya mṛtyur dhruva eva sarvataḥ
pratikriyā yasya na ceha kḷptā
loko yaśaś cātha tato yadi hy amuṁ
ko nāma mṛtyuṁ na vṛṇīta yuktam

Synonyma

jātasya — toho, kdo se narodil (všech živých bytostí); mṛtyuḥ — smrt; dhruvaḥ — nevyhnutelná; eva — vskutku; sarvataḥ — všude ve vesmíru; pratikriyā — prostředek působící proti; yasya — čeho; na — ne; ca — také; iha — v tomto hmotném světě; kḷptā — vynalezený; lokaḥ — přemístění na vyšší planety; yaśaḥ — pověst a sláva; ca — a; atha — potom; tataḥ — z toho; yadi — jestliže; hi — vskutku; amum — tu; kaḥ — kdo; nāma — vskutku; mṛtyum — smrt; na — ne; vṛṇīta — přijal by; yuktam — vhodnou.

Překlad

Vṛtrāsura řekl: Všechny živé bytosti, které se narodily v tomto hmotném světě, musí zemřít. Nikdo zde ještě nenašel žádné prostředky, jak se zachránit před smrtí. Dokonce ani Prozřetelnost neposkytla nic, pomocí čehož by jí bylo možné uniknout. Smrt je nevyhnutelná. Je-li však možné vhodnou smrtí dosáhnout přemístění na vyšší planetární soustavy a být zde za ni navždy oslavován, kdo by takovou slavnou smrt nepřijal?

Význam

Může-li se člověk svou smrtí přemístit na vyšší planetární soustavy a být po ní navěky oslavován, kdo by byl tak hloupý, aby takovou slavnou smrt odmítl? Podobnou radu dal také Kṛṣṇa Arjunovi. Pán řekl: “Můj milý Arjuno, nevzdávej se boje. Pokud v něm dosáhneš vítězství, budeš se těšit království, a i když zemřeš, budeš povýšen na nebeské planety.” Každý by měl být připraven zemřít při vykonávání slavných činů. Slavná osoba nemá umírat jako kočky a psi.

6.10.33

Verš

dvau sammatāv iha mṛtyū durāpau
yad brahma-sandhāraṇayā jitāsuḥ
kalevaraṁ yoga-rato vijahyād
yad agraṇīr vīra-śaye ’nivṛttaḥ

Synonyma

dvau — dvě; sammatau — uznávané (śāstrami a velkými osobnostmi); iha — v tomto světě; mṛtyū — smrti; durāpau — nesmírně vzácné; yat — která; brahma-sandhāraṇayā — se soustředěním na Brahman, Paramātmu či Parabrahman, Kṛṣṇu; jita-asuḥ — ovládající mysl a smysly; kalevaram — tělo; yoga-rataḥ — praktikující yogu; vijahyāt — může opustit; yat — která; agraṇīḥ — přijímající vůdcovství; vīra-śaye — na bojišti; anivṛttaḥ — neobracející se zády.

Překlad

Existují dva způsoby, jak zemřít slavnou smrtí, a oba jsou velice vzácné. Jedním je zemřít po praktikování mystické yogy — zvláště bhakti-yogy—prostřednictvím které může člověk ovládnout mysl a životní sílu a opustit tělo pohroužen v myšlenkách na Nejvyšší Osobnost Božství. Druhým je zemřít na bojišti — stát v čele vojska a nikdy se neobracet zády k nepříteli. Tyto dva druhy smrti jsou v śāstrách doporučovány jako slavné.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k desáté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Bitva mezi polobohy a Vṛtrāsurou”.

KAPITOLA JEDENÁCTÁ

Vṛtrāsurovy transcendentální vlastnosti

6.11.1

Verš

śrī-śuka uvāca
ta evaṁ śaṁsato dharmaṁ
vacaḥ patyur acetasaḥ
naivāgṛhṇanta sambhrāntāḥ
palāyana-parā nṛpa

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; te — oni; evam — takto; śaṁsataḥ — chválící; dharmam — zásady náboženství; vacaḥ — slova; patyuḥ — svého pána; acetasaḥ — jelikož jejich mysli byly silně znepokojené; na — ne; eva — vskutku; agṛhṇanta — přijali; sambhrāntāḥ — plni strachu; palāyana-parāḥ — rozhodnutí utéci; nṛpa — ó králi.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi, Vṛtrāsura, hlavní velitel démonů, poučil své poručíky o náboženských principech, ale zbabělí démonští velitelé byli rozhodnutí uprchnout z boje. Byli tak vystrašení, že jeho slova nedokázali přijmout.

6.11.2-3

Verš

viśīryamāṇāṁ pṛtanām
āsurīm asurarṣabhaḥ
kālānukūlais tridaśaiḥ
kālyamānām anāthavat

dṛṣṭvātapyata saṅkruddha
indra-śatrur amarṣitaḥ
tān nivāryaujasā rājan
nirbhartsyedam uvāca ha

Synonyma

viśīryamāṇām — ničené; pṛtanām — vojsko; āsurīm — démonské; asura-ṛṣabhaḥ — nejlepší z asurů, Vṛtrāsura; kāla-anukūlaiḥ — podle okolností daných časem; tridaśaiḥ — polobohy; kālyamānām — pronásledované; anātha-vat — jako kdyby nebylo nikoho, kdo by je chránil; dṛṣṭvā — když viděl; atapyata — cítil bolest; saṅkruddhaḥ — nesmírně rozhněvaný; indra-śatruḥ — Vṛtrāsura, nepřítel Indry; amarṣitaḥ — nemohl tolerovat; tān — je (polobohy); nivārya — zastavil; ojasā — s velkou silou; rājan — ó králi Parīkṣite; nirbhartsya — káravě; idam — toto; uvāca — řekl; ha — vskutku.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, polobozi využili příznivé situace dané časem, napadli vojsko démonů zezadu a začali rozhánět démonské vojáky na všechny strany, jako kdyby jejich armáda neměla žádného vůdce. Když Vṛtrāsura, nejlepší z asurů, který byl zván Indraśatru (nepřítel Indry), viděl žalostnou situaci svých vojáků, velice ho to zarmoutilo. Takový obrat nemohl tolerovat, a proto polobohy zastavil a přísně je pokáral následujícími slovy plnými hněvu.

6.11.4

Verš

kiṁ va uccaritair mātur
dhāvadbhiḥ pṛṣṭhato hataiḥ
na hi bhīta-vadhaḥ ślāghyo
na svargyaḥ śūra-māninām

Synonyma

kim — k čemu je dobré; vaḥ — pro vás; uccaritaiḥ — s těmi, kteří jsou jako trus; mātuḥ — matky; dhāvadbhiḥ — utíkající; pṛṣṭhataḥ — zezadu; hataiḥ — zabíjení; na — ne; hi — jistě; bhīta-vadhaḥ — zabití toho, kdo má strach; ślāghyaḥ — slavné; na — ani; svargyaḥ — vedoucí na nebeské planety; śūra-māninām — těch, kdo se považují za hrdiny.

Překlad

Ó polobozi, tito démonští vojáci se narodili zbytečně — vyšli z těl svých matek jako trus. K čemu je dobré zabíjet takové nepřátele zezadu, když utíkají plni strachu? Ten, kdo se považuje za hrdinu, nemá zabíjet nepřítele, který se bojí o život. Takové zabití není nikdy slavné, ani nevede na nebeské planety.

Význam

Vṛtrāsura pokáral jak polobohy, tak démonské vojáky, protože démoni utíkali ve strachu o život a polobozi je zabíjeli zezadu. Jednání obou bylo hodné opovržení. Když dojde k bitvě, vojáci na obou stranách musí být připraveni bojovat jako hrdinové. Hrdina nikdy neuteče z bitevního pole; vždy se postaví nepříteli s odhodláním buď zvítězit, nebo v boji položit život. To je hrdinství. Zabíjet nepřítele zezadu je také neslavné počínání. Když se nepřítel obrátí zády a utíká ve strachu o život, nemá být zabit. Taková je etiketa vojenské vědy.

Vṛtrāsura pohaněl démonské vojáky tím, že je přirovnal k trusu jejich matek. Trus i zbabělý syn pocházejí z matčina břicha a Vṛtrāsura řekl, že se od sebe neliší. Podobné přirovnání použil Tulasī dāsa, který podotkl, že syn i moč přicházejí stejnou cestou — semeno i moč mají svůj původ v genitáliích, ale semeno vytváří dítě, zatímco moč nevytváří nic. Pokud tedy dítě není ani hrdina, ani oddaný, není to syn, ale moč. Rovněž Cāṇakya Paṇḍita říká:

ko 'rthaḥ putreṇa jātena
yo na vidvān na dhārmikaḥ
kāṇena cakṣuṣā kiṁ vā
cakṣuḥ pīḍaiva kevalam

“K čemu je syn, který není ani slavný, ani oddaný Pánu? Takový syn je jako slepé oko, které jen působí bolest, ale nepomůže člověku vidět.”

6.11.5

Verš

yadi vaḥ pradhane śraddhā
sāraṁ vā kṣullakā hṛdi
agre tiṣṭhata mātraṁ me
na ced grāmya-sukhe spṛhā

Synonyma

yadi — jestliže; vaḥ — vás; pradhane — v bitvě; śraddhā — víra; sāram — trpělivost; vā — nebo; kṣullakāḥ — ó vy nepatrní; hṛdi — v hloubi srdce; agre — před; tiṣṭhata — stůjte; mātram — chvíli; me — mnou; na — ne; cet — pokud; grāmya-sukhe — ve smyslovém požitku; spṛhā — touha.

Překlad

Ó nepatrní polobozi, věříte-li skutečně ve své hrdinství, jste-li trpěliví v hloubi svých srdcí a netoužíte-li po smyslovém požitku, prosím, postůjte chvíli přede mnou.

Význam

Když Vṛtrāsura káral polobohy, vyzval je: “Ó polobozi, jste-li skutečně hrdinové, postavte se nyní proti mně a zkuste ukázat svou chrabrost. Jestliže se nechcete bít a bojíte se o život, nezabiji vás, protože na rozdíl od vás nejsem tak podlý, abych zabíjel ty, kdo nejsou ani hrdinové, ani nechtějí bojovat. Máte-li víru ve své hrdinství, postavte se prosím proti mně.”

6.11.6

Verš

evaṁ sura-gaṇān kruddho
bhīṣayan vapuṣā ripūn
vyanadat sumahā-prāṇo
yena lokā vicetasaḥ

Synonyma

evam — takto; sura-gaṇān — polobohy; kruddhaḥ — velmi rozhněvaný; bhīṣayan — vystrašil; vapuṣā — svým tělem; ripūn — své nepřátele; vyanadat — řval; su-mahā-prāṇaḥ — nejmocnější Vṛtrāsura; yena — kvůli čemuž; lokāḥ — všichni lidé; vicetasaḥ — bezvědomí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Rozhněvaný Vṛtrāsura, nanejvýš mocný hrdina, vystrašil polobohy svým silným a dobře stavěným tělem. Když zařval pronikavým hlasem, téměř všechny živé bytosti upadly do bezvědomí.

6.11.7

Verš

tena deva-gaṇāḥ sarve
vṛtra-visphoṭanena vai
nipetur mūrcchitā bhūmau
yathaivāśaninā hatāḥ

Synonyma

tena — tím; deva-gaṇāḥ — polobozi; sarve — všichni; vṛtra-visphoṭanena — burácivým hlasem Vṛtrāsury; vai — vskutku; nipetuḥ — padli; mūrcchitāḥ — omdleli; bhūmau — na zem; yathā — jako kdyby; eva — vskutku; aśaninā — bleskem; hatāḥ — zasaženi.

Překlad

Když polobozi slyšeli Vṛtrāsurovo divoké řvaní připomínající lva, všichni padli v mdlobách na zem, jako by je zasáhl blesk.

6.11.8

Verš

mamarda padbhyāṁ sura-sainyam āturaṁ
nimīlitākṣaṁ raṇa-raṅga-durmadaḥ
gāṁ kampayann udyata-śūla ojasā
nālaṁ vanaṁ yūtha-patir yathonmadaḥ

Synonyma

mamarda — dupal; padbhyām — nohama; sura-sainyam — vojsko polobohů; āturam — kteří měli veliký strach; nimīlita-akṣam — zavírající oči; raṇa-raṅga-durmadaḥ — arogantní na bitevním poli; gām — povrch Země; kampayan — rozechvívající; udyata-śūlaḥ — chopil se svého trojzubce; ojasā — svou silou; nālam — dutých bambusových tyčí; vanam — les; yūtha-patiḥ — slon; yathā — jako; unmadaḥ — šílený.

Překlad

Jak polobozi strachy zavírali oči, Vṛtrāsura se chopil svého trojzubce a dupal po nich stejně, jako šílený slon rozdupává duté bambusy v lese. Velkou silou otřásal celou Zemí.

6.11.9

Verš

vilokya taṁ vajra-dharo ’tyamarṣitaḥ
sva-śatrave ’bhidravate mahā-gadām
cikṣepa tām āpatatīṁ suduḥsahāṁ
jagrāha vāmena kareṇa līlayā

Synonyma

vilokya — když viděl; tam — jeho (Vṛtrāsuru); vajra-dharaḥ — ten, kdo svírá blesk (král Indra); ati — velice; amarṣitaḥ — nesnášenlivý; sva — svému; śatrave — k nepříteli; abhidravate — běžel; mahā-gadām — velmi mocný kyj; cikṣepa — hodil; tām — ten (kyj); āpatatīm — letící na něho; su-duḥsahām — jemuž je nesmírně těžké se ubránit; jagrāha — chytil; vāmena — levou; kareṇa — rukou; līlayā — velice snadno.

Překlad

Když nebeský král Indra viděl Vṛtrāsurovo rozpoložení, nemohl to snést a hodil po něm jeden ze svých velkých kyjů, kterým je nesmírně těžké se ubránit. Vṛtrāsura ho však v letu snadno chytil levou rukou.

6.11.10

Verš

sa indra-śatruḥ kupito bhṛśaṁ tayā
mahendra-vāhaṁ gadayoru-vikramaḥ
jaghāna kumbha-sthala unnadan mṛdhe
tat karma sarve samapūjayan nṛpa

Synonyma

saḥ — ten; indra-śatruḥ — Vṛtrāsura; kupitaḥ — rozhněvaný; bhṛśam — velice; tayā — tím; mahendra-vāham — slona, který je přepravcem Indry; gadayā — kyjem; uru-vikramaḥ — který je slavný díky své velké síle; jaghāna — udeřil; kumbha-sthale — do hlavy; unnadan — s velkým řevem; mṛdhe — v tom boji; tat karma — ten čin (když levou rukou udeřil kyjem do hlavy Indrova slona); sarve — všichni vojáci (na obou stranách); samapūjayan — oslavovali; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, mocný Vṛtrāsura, nepřítel krále Indry, pak tímto kyjem rozhněvaně udeřil do hlavy Indrova slona a bojištěm se rozlehl burácivý zvuk. Za tento hrdinský čin oslavovali Vṛtrāsuru vojáci na obou stranách.

6.11.11

Verš

airāvato vṛtra-gadābhimṛṣṭo
vighūrṇito ’driḥ kuliśāhato yathā
apāsarad bhinna-mukhaḥ sahendro
muñcann asṛk sapta-dhanur bhṛśārtaḥ

Synonyma

airāvataḥ — Airāvata, slon krále Indry; vṛtra-gadā-abhimṛṣṭaḥ — udeřený kyjem ve Vṛtrāsurově ruce; vighūrṇitaḥ — otřesený; adriḥ — hora; kuliśa — bleskem; āhataḥ — zasažená; yathā — jako; apāsarat — byl odhozen dozadu; bhinna-mukhaḥ — s rozbitou tlamou; saha-indraḥ — s králem Indrou; muñcan — plivající; asṛk — krev; sapta-dhanuḥ — vzdálenost odměřená sedmi luky (téměř třináct metrů); bhṛśa — krutě; ārtaḥ — soužený.

Překlad

Slon Airāvata, zasažený Vṛtrāsurovým kyjem jako hora zasažená bleskem, nesmírně trpěl a z rozbité tlamy plival krev. Byl odhozen téměř třináct metrů dozadu a s Indrou na zádech v bolestech dopadl na zem.

6.11.12

Verš

na sanna-vāhāya viṣaṇṇa-cetase
prāyuṅkta bhūyaḥ sa gadāṁ mahātmā
indro ’mṛta-syandi-karābhimarśa-
vīta-vyatha-kṣata-vāho ’vatasthe

Synonyma

na — ne; sanna — vyčerpaný; vāhāya — na něho, jehož přepravce; viṣaṇṇa-cetase — sklíčený v hloubi srdce; prāyuṅkta — použil; bhūyaḥ — znovu; saḥ — on (Vṛtrāsura); gadām — kyj; mahā-ātmā — velká duše (když viděl Indrovu zasmušilost a sklíčenost, zdržel se rány kyjem); indraḥ — Indra; amṛta-syandi-kara — své ruky, která vytváří nektar; abhimarśa — dotekem; vīta — bylo uleveno; vyatha — od bolestí; kṣata — a ran; vāhaḥ — jehož slonímu přepravci; avatasthe — stál tam.

Překlad

Když Vṛtrāsura, velká duše, viděl, že Indrův slon je vyčerpaný a zraněný a že Indra je nešťastný z utrpení svého přepravce, zachoval se podle náboženských zásad a zdržel se dalšího úderu. Indra využil této příležitosti a dotkl se slona svou rukou vytvářející nektar, čímž ho zbavil bolesti a vyléčil ho z ran. Slon a Indra potom zůstali tiše stát.

6.11.13

Verš

sa taṁ nṛpendrāhava-kāmyayā ripuṁ
vajrāyudhaṁ bhrātṛ-haṇaṁ vilokya
smaraṁś ca tat-karma nṛ-śaṁsam aṁhaḥ
śokena mohena hasañ jagāda

Synonyma

saḥ — on (Vṛtrāsura); tam — jeho (nebeského krále Indru); nṛpa-indra — ó králi Parīkṣite; āhava-kāmyayā — s touhou bojovat; ripum — svého nepřítele; vajra-āyudham — jehož zbraní byl blesk (vytvořený z Dadhīciho kostí); bhrātṛ-haṇam — který byl vrahem jeho bratra; vilokya — když viděl; smaran — vzpomněl si; ca — a; tat-karma — jeho činnosti; nṛ-śaṁsam — krutý; aṁhaḥ — velký hřích; śokena — s nářkem; mohena — zmateností; hasan — smál se; jagāda — řekl.

Překlad

Ó králi, když velký hrdina Vṛtrāsura viděl před sebou Indru — svého nepřítele a bratrova vraha — stojícího s bleskem v ruce a toužícího po boji, vzpomněl si, jak krutě Indra zabil jeho bratra. Když myslel na Indrovo hříšné jednání, pomátl se nářkem a zapomněním. Se sarkastickým smíchem pak promluvil.

6.11.14

Verš

śrī-vṛtra uvāca
diṣṭyā bhavān me samavasthito ripur
yo brahma-hā guru-hā bhrātṛ-hā ca
diṣṭyānṛṇo ’dyāham asattama tvayā
mac-chūla-nirbhinna-dṛṣad-dhṛdācirāt

Synonyma

śrī-vṛtraḥ uvāca — velký hrdina Vṛtrāsura řekl; diṣṭyā — mám to štěstí; bhavān — ty, ó pane; me — mnou; samavasthitaḥ — nacházející se (před); ripuḥ — můj nepřítel; yaḥ — kdo; brahma-hā — vrah brāhmaṇy; guru-hā — vrah svého gurua; bhrātṛ-hā — vrah mého bratra; ca — také; diṣṭyā — mám to štěstí; anṛṇaḥ — zbavený dluhu (vůči svému bratrovi); adya — dnes; aham — já; asat-tama — ty nejodpornější ničemo; tvayā — skrze tebe; mat-śūla — mým trojzubcem; nirbhinna — probodnuté; dṛṣat — jako kámen; hṛdā — jehož srdce; acirāt — velice brzy.

Překlad

Śrī Vṛtrāsura řekl: Mám to štěstí, že vrah brāhmaṇy, vrah svého gurua — a zároveň vrah mého bratra — nyní stojí přede mnou jako můj nepřítel. Ó ty nejodpornější ničemo, až probodnu tvé kamenné srdce svým trojzubcem, zbavím se dluhu vůči svému bratrovi.

6.11.15

Verš

yo no ’grajasyātma-vido dvijāter
guror apāpasya ca dīkṣitasya
viśrabhya khaḍgena śirāṁsy avṛścat
paśor ivākaruṇaḥ svarga-kāmaḥ

Synonyma

yaḥ — ten, kdo; naḥ — náš; agra-jasya — staršího bratra; ātma-vidaḥ — který byl plně seberealizovaný; dvi-jāteḥ — kvalifikovaný brāhmaṇa; guroḥ — tvůj duchovní mistr; apāpasya — prostý všech hříšných činností; ca — také; dīkṣitasya — určený jako iniciátor tvé yajñi; viśrabhya — důvěřivě; khaḍgena — tvým mečem; śirāṁsi — hlavy; avṛścat — setnuté; paśoḥ — zvířete; iva — jako; akaruṇaḥ — nemilosrdný; svarga-kāmaḥ — toužící po nebeských planetách.

Překlad

Jen abys mohl žít na nebeských planetách, zabil jsi mého staršího bratra — seberealizovaného, kvalifikovaného brāhmaṇu, na kterém nebyla ani stopa hříchu a který byl určen za tvého hlavního kněze. Byl tvým duchovním mistrem, ale přestože jsi mu svěřil vykonání své oběti, později jsi mu nemilosrdně setnul hlavy jako zvířeti.

6.11.16

Verš

śrī-hrī-dayā-kīrtibhir ujjhitaṁ tvāṁ
sva-karmaṇā puruṣādaiś ca garhyam
kṛcchreṇa mac-chūla-vibhinna-deham
aspṛṣṭa-vahniṁ samadanti gṛdhrāḥ

Synonyma

śrī — bohatství či krása; hrī — stud; dayā — milosrdnost; kīrtibhiḥ — a sláva; ujjhitam — připravený o; tvām — ty; sva-karmaṇā — svými činnostmi; puruṣa-adaiḥ — Rākṣasy (lidojedy); ca — a; garhyam — hodný odsouzení; kṛcchreṇa — s velkými těžkostmi; mat-śūla — mým trojzubcem; vibhinna — probodnuté; deham — tvé tělo; aspṛṣṭa-vahnim — kterého se nedotkne ani oheň; samadanti — budou žrát; gṛdhrāḥ — supi.

Překlad

Indro, postrádáš všechen stud, milosrdnost, slávu a štěstí. Reakce za tvé plodonosné činnosti tě zbavily těchto dobrých vlastností a nyní jsi hoden odsouzení i od lidojedů (Rākṣasů). Teď tě probodnu svým trojzubcem a poté, co ve velkých bolestech zemřeš, se tě nedotkne ani oheň; jen supi budou žrát tvé tělo.

6.11.17

Verš

anye ’nu ye tveha nṛ-śaṁsam ajñā
yad udyatāstrāḥ praharanti mahyam
tair bhūta-nāthān sagaṇān niśāta-
triśūla-nirbhinna-galair yajāmi

Synonyma

anye — další; anu — následují; ye — kteří; tvā — tebe; iha — v této souvislosti; nṛ-śaṁsam — nesmírně krutý; ajñāḥ — osoby, které si nejsou vědomy mé udatnosti; yat — jestliže; udyata-astrāḥ — s pozdviženými meči; praharanti — napadnou; mahyam — mě; taiḥ — s těmi; bhūta-nāthān — vůdcům duchů, jako je Bhairava; sa-gaṇān — s jejich hordami; niśāta — nabroušeným; tri-śūla — trojzubcem; nirbhinna — oddělené či probodané; galaiḥ — s jejich krky; yajāmi — vykonám oběti.

Překlad

Jsi od přírody krutý. Budou-li tě další polobozi, kteří si nejsou vědomi mé udatnosti, následovat v tvém útoku s pozdviženými zbraněmi, tímto ostrým trojzubcem jim urazím hlavy, které pak použiji na oběť Bhairavovi a dalším vůdcům duchů i s jejich hordami.

6.11.18

Verš

atho hare me kuliśena vīra
hartā pramathyaiva śiro yadīha
tatrānṛṇo bhūta-baliṁ vidhāya
manasvināṁ pāda-rajaḥ prapatsye

Synonyma

atho — jinak; hare — ó králi Indro; me — moji; kuliśena — svým bleskem; vīra — ó velký hrdino; hartā — usekneš; pramathya — ničící mé vojsko; eva — jistě; śiraḥ — hlavu; yadi — když; iha — v této bitvě; tatra — v tom případě; anṛṇaḥ — zbavený všech dluhů v tomto hmotném světě; bhūta-balim — dar pro všechny živé bytosti; vidhāya — zařizující; manasvinām — velkých mudrců, jako je Nārada Muni; pāda-rajaḥ — prach z lotosových nohou; prapatsye — získám.

Překlad

Jestliže mi však v této bitvě usekneš hlavu svým bleskem a pobiješ mé vojáky, ó Indro, velký hrdino, s potěšením nabídnu své tělo jiným živým bytostem (jako jsou šakali a supi). Tak budu zbaven svých závazků spojených s karmickými reakcemi a mým štěstím bude přijmout prach z lotosových nohou velkých oddaných, jako je Nārada Muni.

Význam

Śrī Narottama dāsa Ṭhākura zpívá:

ei chaya gosāñi yāra, mui tāra dāsa
tāṅ' sabāra pada-reṇu mora pañca-grāsa

“Jsem služebník šesti Gosvāmīch a prach z jejich lotosových nohou je mi pěti druhy potravy.” Vaiṣṇava vždy touží po prachu z lotosových nohou předchozích ācāryů a vaiṣṇavů. Vṛtrāsura si byl jistý tím, že Indra ho v bitvě zabije, neboť to bylo přání Pána Viṣṇua. Byl na smrt připravený, protože věděl, že po smrti je mu předurčeno vrátit se domů, zpátky k Bohu. To je vysoký cíl, kterého lze dosáhnout milostí vaiṣṇavy. Chāḍiyā vaiṣṇava-sevā nistāra pāyeche kebā — nikdo se ještě nikdy nevrátil k Bohu, aniž by ho vaiṣṇava obdařil svou přízní. V tomto verši proto nalézáme slova manasvināṁ pāda-rajaḥ prapatsye — “přijmu prach z lotosových nohou velkých oddaných”. Slovo manasvinām se vztahuje na velké oddané, kteří neustále myslí na Kṛṣṇu. Jsou vždy pokojní, pohroužení v myšlenkách na Kṛṣṇu, a proto se nazývají dhīra. Nejlepším příkladem takového oddaného je Nārada Muni. Když člověk získá prach z lotosových nohou velkého oddaného (manasvī), jistě se vrátí domů, zpátky k Bohu.

6.11.19

Verš

sureśa kasmān na hinoṣi vajraṁ
puraḥ sthite vairiṇi mayy amogham
mā saṁśayiṣṭhā na gadeva vajraḥ
syān niṣphalaḥ kṛpaṇārtheva yācñā

Synonyma

sura-īśa — ó králi polobohů; kasmāt — proč; na — ne; hinoṣi — vrhneš; vajram — blesk; puraḥ sthite — stojící před; vairiṇi — tvůj nepřítel; mayi — na mě; amogham — který je neomylný (tvůj blesk); mā — ne; saṁśayiṣṭhāḥ — pochybnost; na — ne; gadā iva — jako kyj; vajraḥ — blesk; syāt — může být; niṣphalaḥ — bezvýsledný; kṛpaṇa — od lakomce; arthā — o peníze; iva — jako; yācñā — žádost.

Překlad

Ó králi polobohů, já, tvůj nepřítel, teď stojím před tebou — proč po mně tedy nevrhneš svůj blesk? Útočit na mě s kyjem bylo sice stejně zbytečné jako žádat peníze od lakomce, ale blesk, který neseš, neselže. O tom nemusíš pochybovat.

Význam

Když král Indra hodil po Vṛtrāsurovi svůj kyj, Vṛtrāsura ho levou rukou chytil a pomstil se tak, že s ním udeřil do hlavy Indrova slona. Indrův útok tedy skončil katastrofálním neúspěchem — jeho slon byl zraněn a odmrštěn téměř třináct metrů dozadu. Proto i když byl Indra připravený vrhnout na Vṛtrāsuru svůj blesk, měl jisté pochybnosti, neboť si myslel, že by blesk mohl také selhat. Vṛtrāsura jakožto vaiṣṇava ovšem Indru ujistil, že blesk neselže, protože věděl, že byl vytvořen podle pokynů Pána Viṣṇua. Indra měl jisté pochybnosti, jelikož nechápal, že pokyny Pána Viṣṇua nikdy nevycházejí naprázdno, ale Vṛtrāsura chápal Pánův záměr. Toužil být zabit bleskem zhotoveným podle pokynů Pána Viṣṇua, protože si byl jistý, že se tak vrátí domů, zpátky k Bohu. Pouze čekal na příležitost, až bude blesk vypuštěn. V podstatě tedy Indrovi řekl: “Chceš-li mě zabít — jelikož jsem tvůj nepřítel — využij této příležitosti. Zabij mě. Zvítězíš a já půjdu zpátky k Bohu. Tvůj čin bude stejnou měrou prospěšný pro nás oba. Udělej to okamžitě.”

6.11.20

Verš

nanv eṣa vajras tava śakra tejasā
harer dadhīces tapasā ca tejitaḥ
tenaiva śatruṁ jahi viṣṇu-yantrito
yato harir vijayaḥ śrīr guṇās tataḥ

Synonyma

nanu — jistě; eṣaḥ — tento; vajraḥ — blesk; tava — tvůj; śakra — ó Indro; tejasā — mocí; hareḥ — Pána Viṣṇua, Nejvyšší Osobnosti Božství; dadhīceḥ — Dadhīciho; tapasā — askezí; ca — jakož i; tejitaḥ — posílený; tena — tím; eva — jistě; śatrum — svého nepřítele; jahi — zabij; viṣṇu-yantritaḥ — nařízeno Pánem Viṣṇuem; yataḥ — kdekoliv; hariḥ — Pán Viṣṇu; vijayaḥ — vítězství; śrīḥ — bohatství; guṇāḥ — a další dobré vlastnosti; tataḥ — tam.

Překlad

Ó Indro, nebeský králi, tvůj blesk, který má ukončit můj život, je posílený mocí Pána Viṣṇua a Dadhīciho askezí. Jelikož jsi mě sem přišel zabít v souladu s Viṣṇuovým pokynem, není pochyb o tom, že mě po vypuštění tvého blesku čeká smrt. Pán Viṣṇu je na tvé straně, a proto máš zaručené vítězství, bohatství a všechny dobré vlastnosti.

Význam

Nejenže Vṛtrāsura krále Indru ujistil, že blesk je nepřemožitelný, ale také ho povzbudil, aby ho proti němu co nejdříve použil. Vṛtrāsura si dychtivě přál zemřít zásahem blesku poslaného Pánem Viṣṇuem, aby se mohl okamžitě vrátit domů, zpátky k Bohu. Indra by vržením blesku získal vítězství a užíval si na nebeských planetách — zůstal by v hmotném světě, kde by ho čekalo opakované zrození a smrt. Indra chtěl zvítězit nad Vṛtrāsurou a stát se tak šťastným, ale to by nebylo naprosto žádné štěstí. Nebeské planety se nacházejí přímo pod Brahmalokou, ale jak říká Nejvyšší Pán, Kṛṣṇa: ābrahma-bhuvanāl lokāḥ punar āvartino 'rjuna — i když živá bytost dosáhne Brahmaloky, přesto musí znovu a znovu klesat na nižší planetární soustavy. Když však dospěje zpátky k Bohu, již nikdy se do tohoto hmotného světa nevrátí. Zabitím Vṛtrāsury neměl Indra ve skutečnosti získat, neboť by zůstal v hmotném světě. Zato Vṛtrāsura se měl dostal do duchovního světa. Skutečné vítězství tedy bylo souzeno Vṛtrāsurovi, a nikoliv Indrovi.

6.11.21

Verš

ahaṁ samādhāya mano yathāha naḥ
saṅkarṣaṇas tac-caraṇāravinde
tvad-vajra-raṁho-lulita-grāmya-pāśo
gatiṁ muner yāmy apaviddha-lokaḥ

Synonyma

aham — já; samādhāya — pevně upínající; manaḥ — mysl; yathā — jako; āha — řekl; naḥ — náš; saṅkarṣaṇaḥ — Pán Saṅkarṣaṇa; tat-caraṇa-aravinde — u Jeho lotosových nohou; tvat-vajra — tvého blesku; raṁhaḥ — silou; lulita — přetržený; grāmya — hmotné připoutanosti; pāśaḥ — provaz; gatim — místo určení; muneḥ — Nārady Muniho a dalších oddaných; yāmi — získám; apaviddha — když se vzdám; lokaḥ — tohoto hmotného světa (kde živá bytost touží po dočasných věcech všeho druhu).

Překlad

Zásahem tvého blesku budu vysvobozen z hmotného otroctví a vzdám se svého těla a tohoto světa hmotných tužeb. Jelikož upínám svou mysl na lotosové nohy Pána Saṅkarṣaṇa, dosáhnu místa určení takových velkých mudrců, jako je Nārada Muni — přesně jak to bylo řečeno Pánem Saṅkarṣaṇem.

Význam

Slova ahaṁ samādhāya manaḥ vyjadřují, že nejdůležitější povinností při umírání je soustředit svou mysl. Dokáže-li člověk upřít svou mysl na lotosové nohy Kṛṣṇy, Viṣṇua, Saṅkarṣaṇa či jakékoliv Viṣṇu mūrti, jeho život bude úspěšný. Vṛtrāsura chtěl být zabit s myslí upnutou na lotosové nohy Saṅkarṣaṇa, a proto žádal Indru, aby vypustil svůj blesk (vajra). Jelikož mu bylo souzeno, že bude zabit bleskem pocházejícím od Pána Viṣṇua, nepřipadalo v úvahu, že by se to nemělo podařit. Vṛtrāsura proto požádal Indru, aby vypustil blesk okamžitě, a připravil se tak, že upřel mysl na lotosové nohy Kṛṣṇy. Oddaný je kdykoliv připraven vzdát se svého hmotného těla, které je zde popsáno jako provaz hmotné připoutanosti (grāmya-pāśa). Tělo není nikterak dobré — jen poutá k hmotnému světu. Je odsouzené k zániku, ale hlupáci a darebáci do něho přesto bohužel vkládají všechnu svou víru a nikdy netouží vrátit se domů, zpátky k Bohu.

6.11.22

Verš

puṁsāṁ kilaikānta-dhiyāṁ svakānāṁ
yāḥ sampado divi bhūmau rasāyām
na rāti yad dveṣa udvega ādhir
madaḥ kalir vyasanaṁ samprayāsaḥ

Synonyma

puṁsām — osobám; kila — jistě; ekānta-dhiyām — pokročilým co se týče duchovního vědomí; svakānām — které Nejvyšší Osobnost Božství uznává za Své vlastní; yāḥ — jež; sampadaḥ — bohatství; divi — na vyšších planetárních soustavách; bhūmau — na středních planetárních soustavách; rasāyām — a na nižších planetárních soustavách; na — ne; rāti — uděluje; yat — z něhož; dveṣaḥ — nenávist; udvegaḥ — úzkost; ādhiḥ — mentální vzrušení; madaḥ — pýcha; kaliḥ — hádky; vyasanam — neštěstí ze ztráty; samprayāsaḥ — velké úsilí.

Překlad

Ty, kdo se zcela odevzdávají u lotosových nohou Nejvyšší Osobnosti Božství a neustále na ně myslí, Pán přijímá a uznává jako Své osobní společníky či služebníky. Takovým služebníkům nikdy neudílí oslnivé bohatství vyšších, nižších či středních planetárních soustav tohoto hmotného světa. Když někdo v kterékoliv z těchto tří částí vesmíru vlastní hmotné bohatství, přirozeně to zvyšuje jeho nenávist, úzkost, neklid mysli, pýchu a bojechtivost. Vynakládá proto velké usilí, aby zvětšil a udržel si své vlastnictví, a velmi se trápí, když je ztratí.

Význam

V Bhagavad-gītě (4.11) Pán říká:

ye yathā māṁ prapadyante
tāṁs tathaiva bhajāmy aham
mama vartmānuvartante
manuṣyāḥ pārtha sarvaśaḥ

“Každého odměňuji podle toho, nakolik se mi odevzdává. Všichni v každém ohledu kráčejí Mou cestou, ó synu Pṛthy.” Indra i Vṛtrāsura byli oddanými Pána, přestože Indra dostal od Viṣṇua pokyny, aby Vṛtrāsuru zabil. Pán ve skutečnosti projevoval větší přízeň Vṛtrāsurovi, protože ten se po zabití Indrovým bleskem měl vrátit zpátky k Bohu, zatímco vítězný Indra měl zůstat hnít v tomto hmotném světě. Jelikož byli oba oddaní, Pán jim dal požehnání, jaká si přáli. Vṛtrāsura nikdy netoužil po hmotném vlastnictví, protože dobře znal jeho povahu. Aby člověk získal hmotné vlastnictví, musí těžce pracovat, a když je získá, vytvoří si mnoho nepřátel, protože tento hmotný svět je neustále plný soupeření. Když někdo zbohatne, jeho přátelé či příbuzní proti němu budou zaujatí. Čistým oddaným, ekānta-bhaktům, proto Kṛṣṇa nikdy nedává hmotné vlastnictví. Oddaný někdy potřebuje určité hmotné věci pro kázání, ale majetek kazatele se liší od majetku karmīho. Karmī získává svůj majetek jako výsledek karmy, ale oddanému ho zaopatřuje Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, aby mu usnadnil jeho činnosti v oddané službě. Oddaný nikdy nepoužívá hmotné vlastnictví k jinému účelu než ke službě Pánu, a proto jeho majetek nelze s majetkem karmīho srovnávat.

6.11.23

Verš

trai-vargikāyāsa-vighātam asmat-
patir vidhatte puruṣasya śakra
tato ’numeyo bhagavat-prasādo
yo durlabho ’kiñcana-gocaro ’nyaiḥ

Synonyma

trai-vargika — pro tři cíle: náboženství, hospodářský rozvoj a uspokojení smyslů; āyāsa — snahy; vighātam — zmar; asmat — náš; patiḥ — Pán; vidhatte — vykonává; puruṣasya — oddaného; śakra — ó Indro; tataḥ — z čehož; anumeyaḥ — je třeba vyvodit; bhagavat-prasādaḥ — zvláštní milost Nejvyšší Osobnosti Božství; yaḥ — která; durlabhaḥ — velice obtížně dosažitelná; akiñcana-gocaraḥ — v dosahu čistých oddaných; anyaiḥ — jinými, kteří usilují o hmotné štěstí.

Překlad

Náš Pán, Nejvyšší Osobnost Božství, zakazuje Svým oddaným zbytečně usilovat o náboženství, hospodářský rozvoj a smyslový požitek. Ó Indro, z toho můžeme vyvodit, jak je Pán laskavý. Takovou milost mohou získat jedině čistí oddaní — nikoliv ti, kdo usilují o hmotný zisk.

Význam

V lidském životě existují čtyři cíle — náboženství (dharma), hospodářský rozvoj (artha), požitek smyslů (kāma) a vysvobození (mokṣa) z pout hmotné existence. Lidé obvykle usilují o náboženství, hospodářský rozvoj a smyslový požitek, ale oddaný nemá jinou touhu než sloužit Nejvyšší Osobnosti Božství v tomto i v příštím životě. Pán prokazuje čistému oddanému zvláštní milost tím, že ho zachraňuje před těžkou prací zaměřenou na dosažení výsledků náboženství, hospodářského rozvoje a smyslového požitku. Pokud ovšem někdo po takových věcech touží, Pán mu je jistě dá. Například Indra — přestože byl oddaný — nejevil velký zájem o vysvobození z hmotného otroctví; místo toho toužil po smyslovém požitku a vyšší úrovni hmotného štěstí na nebeských planetách. Vṛtrāsura jakožto čistý oddaný však chtěl pouze sloužit Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán proto zařídil, aby se poté, co Indra zničí jeho tělesná pouta, vrátil zpátky k Bohu. Vṛtrāsura Indru žádal, aby svůj blesk proti němu vypustil co nejdříve, aby tak oba získali příslušný prospěch odpovídající jejich pokročilosti v oddané službě.

6.11.24

Verš

ahaṁ hare tava pādaika-mūla-
dāsānudāso bhavitāsmi bhūyaḥ
manaḥ smaretāsu-pater guṇāṁs te
gṛṇīta vāk karma karotu kāyaḥ

Synonyma

aham — já; hare — ó můj Pane; tava — Tebe; pāda-eka-mūla — jehož jediným útočištěm jsou lotosové nohy; dāsa-anudāsaḥ — služebník Tvého služebníka; bhavitāsmi — stanu se; bhūyaḥ — znovu; manaḥ — má mysl; smareta — může vzpomínat; asu-pateḥ — Pána mého života; guṇān — vlastnosti; te — Tvé; gṛṇīta — mohou opěvovat; vāk — má slova; karma — činnosti v rámci služby Tobě; karotu — může vykonávat; kāyaḥ — mé tělo.

Překlad

Ó můj Pane, ó Nejvyšší Osobnosti Božství, budu moci být zase služebníkem Tvých věčných služebníků, kteří nacházejí útočiště jedině u Tvých lotosových nohou? Ó Pane mého života, mohu se znovu stát jejich služebníkem, aby má mysl mohla vždy myslet na Tvé transcendentální vlastnosti, má slova mohla tyto vlastnosti vždy opěvovat a mé tělo Ti mohlo vždy s láskou sloužit?

Význam

Tento verš shrnuje podstatu života oddaného. Člověk se musí nejprve stát služebníkem služebníka služebníka Pána (dāsānudāsa). Śrī Caitanya Mahāprabhu doporučoval — a také ukázal vlastním příkladem — že živá bytost si má vždy přát být služebníkem služebníka služebníka Kṛṣṇy, Pána gopī (gopī-bhartuḥ pada-kamalayor dāsa-dāsānudāsaḥ). To znamená, že člověk musí přijmout duchovního mistra, který přichází v učednické posloupnosti a je služebníkem služebníka Pána. Podle jeho pokynů pak musí zaměstnat své trojí vlastnictví — tělo, mysl a slova. Tělo má být zaměstnané fyzickou činností podle nařízení duchovního mistra, mysl má neustále myslet na Kṛṣṇu a slova mají kázat o slávě Pána. Je-li člověk takto zaměstnaný láskyplnou službou Pánu, jeho život je úspěšný.

6.11.25

Verš

na nāka-pṛṣṭhaṁ na ca pārameṣṭhyaṁ
na sārva-bhaumaṁ na rasādhipatyam
na yoga-siddhīr apunar-bhavaṁ vā
samañjasa tvā virahayya kāṅkṣe

Synonyma

na — ne; nāka-pṛṣṭham — nebeské planety nebo Dhruvaloka; na — ani; ca — také; pārameṣṭhyam — planeta, na které sídlí Pán Brahmā; na — ani; sārva-bhaumam — vláda nad celým zemským planetárním systémem; na — ani; rasā-ādhipatyam — vláda nad nižšími planetárními soustavami; na — ani; yoga-siddhīḥ — osm druhů mystické jógové síly (aṇimā, laghimā, mahimā atd.); apunaḥ-bhavam — osvobození od opětovného zrození v hmotném těle; vā — nebo; samañjasa — ó zdroji všech možností; tvā — Tebe; virahayya — být oddělen od; kāṅkṣe — přeji si.

Překlad

Ó můj Pane, zdroji všech možností, nechci si užívat na Dhruvaloce, nebeských planetách nebo planetě, kde sídlí Pán Brahmā, ani nechci být svrchovaným vládcem všech zemských planet či nižších planetárních soustav. Netoužím být pánem mystických jógových sil a nechci ani osvobození, jestliže se musím vzdát Tvých lotosových nohou.

Význam

Čistý oddaný si nikdy nepřeje získat vykonáváním transcendentální láskyplné služby Pánu nějaké hmotné výhody — chce pouze s láskou sloužit Pánu a být neustále ve společnosti Pána a Jeho věčných společníků, jak uvádí minulý verš (dāsānudāso bhavitāsmi). To potvrzuje Narottama dāsa Ṭhākura:

tāṅdera caraṇa sevi bhakta-sane vāsa
janame janame haya, ei abhilāṣa

Sloužit Pánu a služebníkům Jeho služebníků ve společnosti oddaných je jediným cílem čistého oddaného.

6.11.26

Verš

ajāta-pakṣā iva mātaraṁ khagāḥ
stanyaṁ yathā vatsatarāḥ kṣudh-ārtāḥ
priyaṁ priyeva vyuṣitaṁ viṣaṇṇā
mano ’ravindākṣa didṛkṣate tvām

Synonyma

ajāta-pakṣāḥ — kterým ještě nenarostla křídla; iva — jako; mātaram — matku; khagāḥ — ptáčata; stanyam — mléko z vemene; yathā — jako; vatsatarāḥ — telata; kṣudh-ārtāḥ — soužená hladem; priyam — milence či manžela; priyā — manželka či milenka; iva — jako; vyuṣitam — který je daleko od domova; viṣaṇṇā — zasmušilá; manaḥ — má mysl; aravinda-akṣa — ó ty, který máš oči jako lotosové květy; didṛkṣate — chce vidět; tvām — Tebe.

Překlad

Ó Pane s lotosovýma očima, tak jako ptáčata, kterým ještě nevyrostla křídla, neustále vyhlížejí, kdy se vrátí jejich matka a nakrmí je; tak jako telata přivázaná provazy dychtivě očekávají dobu dojení, kdy jim bude dovoleno pít mléko jejich matek, a tak jako sklíčená žena, jejíž manžel je daleko od domova, neustále touží, aby se vrátil a po všech stránkách ji uspokojil, tak i já neustále dychtím po příležitosti přímo Ti sloužit.

Význam

Čistý oddaný si neustále dychtivě přeje osobně se stýkat s Pánem a sloužit Mu. Příklady uvedené v této souvislosti jsou velice výstižné. Malé ptáče není prakticky nikdy spokojené — pouze tehdy, když přiletí jeho matka, aby ho nakrmila; telátko není spokojené, dokud nemůže sát mléko z matčina vemene, a počestná, oddaná žena, jejíž milovaný manžel je daleko od domova, nenachází spokojenost, dokud není znovu s ním.

6.11.27

Verš

mamottamaśloka-janeṣu sakhyaṁ
saṁsāra-cakre bhramataḥ sva-karmabhiḥ
tvan-māyayātmātmaja-dāra-geheṣv
āsakta-cittasya na nātha bhūyāt

Synonyma

mama — moje; uttama-śloka-janeṣu — mezi oddanými, kteří jsou připoutaní k Nejvyšší Osobnosti Božství; sakhyam — přátelství; saṁsāra-cakre — v koloběhu zrození a smrti; bhramataḥ — který putuji; sva-karmabhiḥ — podle výsledků svých plodonosných činností; tvat-māyayā — působením Tvé vnější energie; ātma — k tělu; ātma-ja — dětem; dāra — manželce; geheṣu — a domovu; āsakta — připoutaná; cittasya — jehož mysl; na — ne; nātha — ó můj Pane; bhūyāt — kéž je.

Překlad

Ó můj Pane, můj vládce, putuji tímto hmotným světem v důsledku svých plodonosných činností. Jediné, co hledám, je proto přátelství ve společnosti Tvých zbožných a osvícených oddaných. Má připoutanost k tělu, manželce, dětem a domovu působením Tvé vnější energie i nadále trvá, ale já již nechci být takto poután. Nechť je má mysl, mé vědomí a vše, co mám, připoutáno pouze k Tobě.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k jedenácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Vṛtrāsurovy transcendentální vlastnosti”.

KAPITOLA DVANÁCTÁ

Vṛtrāsurova slavná smrt

6.12.1

Verš

śrī-ṛṣir uvāca
evaṁ jihāsur nṛpa deham ājau
mṛtyuṁ varaṁ vijayān manyamānaḥ
śūlaṁ pragṛhyābhyapatat surendraṁ
yathā mahā-puruṣaṁ kaiṭabho ’psu

Synonyma

śrī-ṛṣiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; jihāsuḥ — velice dychtivý se vzdát; nṛpa — ó králi Parīkṣite; deham — těla; ājau — v bitvě; mṛtyum — smrt; varam — lepší; vijayāt — než vítězství; manyamānaḥ — myslel si; śūlam — trojzubec; pragṛhya — vzal; abhyapatat — napadl; sura-indram — nebeského krále Indru; yathā — jako; mahā-puruṣam — Nejvyšší Osobnost Božství; kaiṭabhaḥ — démon Kaiṭabha; apsu — když byl celý vesmír zaplavený vodou.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Vṛtrāsura se chtěl vzdát svého těla a považoval smrt v boji za lepší než vítězství. Plný elánu uchopil svůj trojzubec, ó králi Parīkṣite, a vší silou napadl Pána Indru, nebeského krále, tak jako Kaiṭabha mocně napadl Nejvyšší Osobnost Božství, když byl vesmír zaplavený vodou.

Význam

Přestože Vṛtrāsura opakovaně pobízel Indru, aby ho svým bleskem zabil, král Indra byl nešťastný, že musí zabít takového velkého oddaného, a nechtěl blesk vyslat. Vṛtrāsura byl zklamaný, že král Indra i přes jeho povzbuzování váhá, a energicky se ujal iniciativy tím, že na Indru vrhl svůj trojzubec. Vṛtrāsura ani v nejmenším netoužil po vítězství; chtěl být zabit, aby se mohl ihned vrátit domů, zpátky k Bohu. Jak potvrzuje Bhagavad-gītā (4.9): tyaktvā dehaṁ punar janma naiti — oddaný se po opuštění těla okamžitě vrací k Pánu Kṛṣṇovi a již nikdy se nevrátí sem a nepřijme další tělo. To si Vṛtrāsura přál.

6.12.2

Verš

tato yugāntāgni-kaṭhora-jihvam
āvidhya śūlaṁ tarasāsurendraḥ
kṣiptvā mahendrāya vinadya vīro
hato ’si pāpeti ruṣā jagāda

Synonyma

tataḥ — potom; yuga-anta-agni — jako oheň na konci každého věku; kaṭhora — ostrými; jihvam — s bodci; āvidhya — roztočil; śūlam — trojzubec; tarasā — s velkou silou; asura-indraḥ — velký hrdina mezi démony, Vṛtrāsura; kṣiptvā — hodil; mahā-indrāya — na krále Indru; vinadya — s řevem; vīraḥ — velký hrdina (Vṛtrāsura); hataḥ — zabitý; asi — jsi; pāpa — ó ty hříšníku; iti — takto; ruṣā — rozhněvaný; jagāda — volal.

Překlad

Poté Vṛtrāsura, velký hrdina mezi démony, roztočil svůj trojzubec, který měl bodce jako plameny planoucího ohně na konci věku, a se strašným řevem ho plnou silou rozzuřeně mrštil po Indrovi. Hlasitě volal: “Ó ty hříšníku, teď tě zabiji!”

6.12.3

Verš

kha āpatat tad vicalad graholkavan
nirīkṣya duṣprekṣyam ajāta-viklavaḥ
vajreṇa vajrī śata-parvaṇācchinad
bhujaṁ ca tasyoraga-rāja-bhogam

Synonyma

khe — na nebi; āpatat — letící k němu; tat — ten trojzubec; vicalat — otáčející se; graha-ulka-vat — jako padající hvězda; nirīkṣya — pozoroval; duṣprekṣyam — na který nebylo možné se dívat; ajāta-viklavaḥ — beze strachu; vajreṇa — s bleskem; vajrī — Indra, který svírá blesk; śata-parvaṇā — který měl sto zalomení; ācchinat — uťal; bhujam — paži; ca — a; tasya — jeho (Vṛtrāsury); uraga-rāja — velkého hada Vāsukiho; bhogam — jako tělo.

Překlad

Po nebi letící Vṛtrāsurův trojzubec připomínal zářící meteor. Pohled na tuto oslnivou zbraň byl nesnesitelný, ale král Indra se nebál a svým bleskem ji rozsekal na kousky. Zároveň uťal jednu z Vṛtrāsurových paží, která byla silná jako tělo Vāsukiho, krále hadů.

6.12.4

Verš

chinnaika-bāhuḥ parigheṇa vṛtraḥ
saṁrabdha āsādya gṛhīta-vajram
hanau tatāḍendram athāmarebhaṁ
vajraṁ ca hastān nyapatan maghonaḥ

Synonyma

chinna — odseknutá; eka — jedna; bāhuḥ — jehož paže; parigheṇa — s železným palcátem; vṛtraḥ — Vṛtrāsura; saṁrabdhaḥ — rozzuřený; āsādya — dospěl; gṛhīta — uchopil; vajram — blesk; hanau — do čelisti; tatāḍa — udeřil; indram — Pána Indru; atha — také; amara-ibham — jeho slona; vajram — blesk; ca — a; hastāt — z ruky; nyapatat — vypadl; maghonaḥ — krále Indry.

Překlad

Přestože měl Vṛtrāsura useknutou jednu paži, rozhněvaně se přiblížil ke králi Indrovi a udeřil ho železným palcátem do zubů. Udeřil také slona, na kterém Indra seděl, což způsobilo, že Indrovi vypadl z ruky blesk.

6.12.5

Verš

vṛtrasya karmāti-mahādbhutaṁ tat
surāsurāś cāraṇa-siddha-saṅghāḥ
apūjayaṁs tat puruhūta-saṅkaṭaṁ
nirīkṣya hā heti vicukruśur bhṛśam

Synonyma

vṛtrasya — Vṛtrāsury; karma — výkon; ati — velmi; mahā — velice; adbhutam — úžasný; tat — ten; sura — polobozi; asurāḥ — a démoni; cāraṇa — Cāraṇové; siddha-saṅghāḥ — a společnost Siddhů; apūjayan — oslavovali; tat — to; puruhūta-saṅkaṭam — nebezpečné postavení Indry; nirīkṣya — když viděli; hā hā — běda, běda; iti — takto; vicukruśuḥ — bědovali; bhṛśam — velice.

Překlad

Obyvatelé různých planet, jako polobozi, démoni, Cāraṇové a Siddhové, vychvalovali Vṛtrāsurův čin, ale když viděli, že se Indra ocitl ve velkém nebezpečí, naříkali: “Běda! Běda!”

6.12.6

Verš

indro na vajraṁ jagṛhe vilajjitaś
cyutaṁ sva-hastād ari-sannidhau punaḥ
tam āha vṛtro hara ātta-vajro
jahi sva-śatruṁ na viṣāda-kālaḥ

Synonyma

indraḥ — král Indra; na — ne; vajram — blesk; jagṛhe — zdvihl; vilajjitaḥ — jelikož se styděl; cyutam — který vypadl; sva-hastāt — z jeho ruky; ari-sannidhau — před svým nepřítelem; punaḥ — znovu; tam — jemu; āha — řekl; vṛtraḥ — Vṛtrāsura; hare — ó Indro; ātta-vajraḥ — zdvihni svůj blesk; jahi — zabij; sva-śatrum — svého nepřítele; na — ne; viṣāda-kālaḥ — čas na nářek.

Překlad

Jelikož Indra tváří v tvář svému nepříteli upustil blesk, byl prakticky poražen a velice se styděl. Neodvažoval se zbraň znovu zdvihnout. Vṛtrāsura ho však pobízel: “Zdvihni svůj blesk a zabij svého nepřítele. Teď není čas naříkat nad svým osudem.”

6.12.7

Verš

yuyutsatāṁ kutracid ātatāyināṁ
jayaḥ sadaikatra na vai parātmanām
vinaikam utpatti-laya-sthitīśvaraṁ
sarvajñam ādyaṁ puruṣaṁ sanātanam

Synonyma

yuyutsatām — těch, kdo válčí; kutracit — někdy; ātatāyinām — vybaveni zbraněmi; jayaḥ — vítězství; sadā — vždy; ekatra — na jednom místě; na — ne; vai — vskutku; para-ātmanām — podřízených živých bytostí, které jednají pouze pod vedením Nadduše; vinā — kromě; ekam — jednoho; utpatti — stvoření; laya — zničení; sthiti — a udržování; īśvaram — vládce; sarva-jñam — který zná vše (minulost, přítomnost a budoucnost); ādyam — původní; puruṣam — poživatel; sanātanam — věčný.

Překlad

Vṛtrāsura pokračoval: Ó Indro, nikdo než původní poživatel, Nejvyšší Osobnost Božství, Bhagavān, nemá zaručeno, že bude vždy vítězný. To On je příčinou stvoření, udržování a zničení a ví vše. Válčící podřízené živé bytosti, které jsou závislé a nucené přijímat hmotná těla, někdy vítězí a jindy jsou poraženy.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (15.15):

sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo
mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca

“Sídlím v srdci každého a ode Mne pocházejí vzpomínky, poznání a zapomnění.” Když spolu dvě strany bojují, boj probíhá ve skutečnosti pod kontrolou Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, který je Paramātmou neboli Nadduší. Na jiném místě Gīty (3.27) Pán říká:

prakṛteḥ kriyamāṇāni
guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ
ahaṅkāra-vimūḍhātmā
kartāham iti manyate

“Duše zmatená falešným egem se považuje za konatele činností, které jsou ve skutečnosti konány třemi kvalitami hmotné přírody.” Živé bytosti jednají pouze pod vedením Nejvyššího Pána. Pán dává pokyny hmotné přírodě, která pro živé bytosti zařizuje vše potřebné. I když se pošetile považují za konatele (kartā), nikdy nejsou nezávislé.

Vítězství patří vždy Nejvyšší Osobnosti Božství. Co se týče podřízených živých bytostí, ty bojují pod kontrolou Nejvyššího Pána. Vítězství nebo porážka ve skutečnosti není jejich; je to plán Pána uskutečněný prostřednictvím hmotné přírody. Pýcha při vítězství nebo sklíčenost při porážce nemají žádnou cenu. Člověk má plně záviset na Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství, Jenž zařizuje vítězství a porážku všech živých bytostí. Pán doporučuje: niyataṁ kuru karma tvaṁ karma jyāyo hy akarmaṇaḥ — “Konej svou předepsanou povinnost, neboť čin je lepší než nečinnost.” Živá bytost má nařízeno jednat podle svého postavení; vítězství či porážka závisejí na Nejvyšším Pánu. Karmaṇy evādhikāras te mā phaleṣu kadācana—“Máš právo vykonávat svou předepsanou povinnost, ale plody jednání ti nepatří.” Každý musí jednat upřímně, podle svého postavení. Vítězství či porážka pak závisejí na Pánu.

Vṛtrāsura Indru povzbuzoval: “Nermuť se kvůli mému vítězství. Není třeba zastavovat boj. Naopak bys měl pokračovat v konání své povinnosti. Jestliže si to Kṛṣṇa přeje, jistě zvítězíš.” Tento verš je velice poučný pro všechny, kdo upřímně pracují v hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Neměli bychom jásat z vítězství ani se rmoutit z porážky. Měli bychom se upřímně snažit vykonat vůli Kṛṣṇy či Śrī Caitanyi Mahāprabhua a o vítězství a porážku se nestarat. Naší jedinou povinností je jednat s upřímností, aby si našich činností povšiml Kṛṣṇa.

6.12.8

Verš

lokāḥ sapālā yasyeme
śvasanti vivaśā vaśe
dvijā iva śicā baddhāḥ
sa kāla iha kāraṇam

Synonyma

lokāḥ — světy; sa-pālāḥ — s jejich hlavními božstvy či vládci; yasya — jejichž; ime — všichni tito; śvasanti — žijí; vivaśāḥ — plně závislí; vaśe — pod kontrolou; dvijāḥ — ptáci; iva — jako; śicā — sítí; baddhāḥ — spoutaní; saḥ — ten; kālaḥ — časový faktor; iha — v tomto; kāraṇam — příčina.

Překlad

Všechny živé bytosti na všech planetách tohoto vesmíru, včetně vládnoucích božstev těchto planet, jsou zcela pod kontrolou Pána. Jednají jako ptáci chycení v síti, kteří se nemohou volně pohybovat.

Význam

Rozdíl mezi sury a asury spočívá v tom, že surové vědí, že nic se nemůže stát bez touhy Nejvyšší Osobnosti Božství, zatímco asurové svrchovanou vůli Pána nechápou. V tomto boji je Vṛtrāsura ve skutečnosti surou a Indra asurou. Nikdo nemůže jednat nezávisle; každý naopak jedná pod vedením Nejvyšší Osobnosti Božství. Vítězství a porážka tedy přicházejí podle výsledků naší karmy a rozsudek vynáší Nejvyšší Pán (karmaṇā daiva-netreṇa). Jelikož pod dohledem Nejvyššího jednáme podle své karmy, nikdo — od Brahmy až po nepatrného mravence — není nezávislý. Ať už jsme poraženi či zvítězíme, Nejvyšší Pán vítězí vždy, protože každý jedná podle Jeho pokynů.

6.12.9

Verš

ojaḥ saho balaṁ prāṇam
amṛtaṁ mṛtyum eva ca
tam ajñāya jano hetum
ātmānaṁ manyate jaḍam

Synonyma

ojaḥ — síla smyslů; sahaḥ — síla mysli; balam — síla těla; prāṇam — stav života; amṛtam — nesmrtelnost; mṛtyum — smrt; eva — vskutku; ca — také; tam — Jeho (Nejvyššího Pána); ajñāya — aniž by věděl; janaḥ — hloupý člověk; hetum — příčina; ātmānam — tělo; manyate — považuje; jaḍam — i když je stejně dobré jako kámen.

Překlad

Síla našich smyslů, mysli a těla, životní síla, nesmrtelnost a smrtelnost — to vše podléhá svrchovanému dozoru Nejvyšší Osobnosti Božství. Hloupí lidé to nevědí a považují za příčinu svých činností tupé hmotné tělo.

6.12.10

Verš

yathā dārumayī nārī
yathā patramayo mṛgaḥ
evaṁ bhūtāni maghavann
īśa-tantrāṇi viddhi bhoḥ

Synonyma

yathā — stejně jako; dāru-mayī — zhotovená ze dřeva; nārī — žena; yathā — stejně jako; patra-mayaḥ — vytvořené z listů; mṛgaḥ — zvíře; evam — takto; bhūtāni — všechny věci; maghavan — ó králi Indro; īśa — Nejvyšší Osobnost Božství; tantrāṇi — závisejí na; viddhi — prosím věz; bhoḥ — ó pane.

Překlad

Ó králi Indro, stejně jako se dřevěná loutka v podobě ženy nebo zvíře z trávy a listů nemohou pohybovat či tancovat samostatně, ale plně závisejí na osobě, která je ovládá, tak i my všichni tancujeme podle touhy svrchovaného vládce, Osobnosti Božství. Nikdo není nezávislý.

Význam

To potvrzuje Caitanya-caritāmṛta (Ādi 5.142):

ekale īśvara kṛṣṇa, āra saba bhṛtya
yāre yaiche nācāya, se taiche kare nṛtya

“Pouze Pán Kṛṣṇa je nejvyšší vládce — všichni ostatní jsou Jeho služebníci, kteří tancují tak, jak On si přeje.” Všichni jsme služebníky Kṛṣṇy; nemáme žádnou nezávislost. Tancujeme podle touhy Nejvyšší Osobnosti Božství, ale pod vlivem nevědomosti a iluze si myslíme, že jsme na svrchované vůli nezávislí. Proto je řečeno:

īśvaraḥ paramaḥ kṛṣṇaḥ
sac-cid-ānanda-vigrahaḥ
anādir ādir govindaḥ
sarva-kāraṇa-kāraṇam

“Kṛṣṇa, který je známý jako Govinda, je nejvyšším vládcem. Má věčné, blažené, duchovní tělo. Je původem všeho. Nemá žádný jiný původ, neboť je prvotní příčinou všech příčin.” (Brahma-saṁhitā 5.1)

6.12.11

Verš

puruṣaḥ prakṛtir vyaktam
ātmā bhūtendriyāśayāḥ
śaknuvanty asya sargādau
na vinā yad-anugrahāt

Synonyma

puruṣaḥ — tvůrce celkové hmotné energie; prakṛtiḥ — hmotná energie či hmotná příroda; vyaktam — principy hmotného projevu (mahat-tattva); ātmā — falešné ego; bhūta — pět hmotných prvků; indriya — deset smyslů; āśayāḥ — mysl, inteligence a vědomí; śaknuvanti — jsou schopni; asya — tohoto vesmíru; sarga-ādau — ve stvoření atd.; na — ne; vinā — bez; yat — Jehož; anugrahāt — milosti.

Překlad

Tři puruṣové — Kāraṇodakaśāyī Viṣṇu, Garbhodakaśāyī Viṣṇu a Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu — hmotná příroda, celková hmotná energie, falešné ego, pět hmotných prvků, hmotné smysly, mysl, inteligence a vědomí nemohou stvořit hmotný projev bez vedení Nejvyšší Osobnosti Božství.

Význam

Jak potvrzuje Viṣṇu Purāṇa: parasya brahmaṇaḥ śaktis tathedam akhilaṁ jagat — všechny projevy, s nimiž se setkáváme, nejsou nic jiného než různé energie Nejvyšší Osobnosti Božství. Tyto energie nemohou nic stvořit nezávisle. To rovněž potvrzuje Pán Osobně v Bhagavad-gītě (9.10): mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram — “Tato hmotná příroda jedná pod Mým vedením, ó synu Kuntī, a vydává všechny pohyblivé a nehybné bytosti.” Jedině pod vedením Pána, Nejvyšší Osoby, může prakṛti, která je projevená jako dvacet čtyři prvků, vytvářet pro živou bytost různé situace. Ve Vedách Pán říká:

madīyaṁ mahimānaṁ ca
parabrahmeti śabditam
vetsyasy anugṛhītaṁ me
sampraśnair vivṛtaṁ hṛdi

“Jelikož je vše projevem Mé energie, jsem známý jako Parabrahman. Každý by měl proto ode Mne naslouchat o Mých slavných činnostech.” Pán také říká v Bhagavad-gītě (10.2): aham ādir hi devānām — “Jsem původem všech polobohů.” Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je tedy původem všeho a nikdo na Něm není nezávislý. Śrīla Madhvācārya rovněž říká: anīśa-jīva-rūpeṇa — živá bytost je anīśa; nikdy není vládce, ale je vždy ovládaná. Když tedy zpychne, že je nezávislým īśvarou či bohem, je to její pošetilost. Tuto pošetilost popisuje následující verš.

6.12.12

Verš

avidvān evam ātmānaṁ
manyate ’nīśam īśvaram
bhūtaiḥ sṛjati bhūtāni
grasate tāni taiḥ svayam

Synonyma

avidvān — ten, kdo je pošetilý, bez poznání; evam — takto; ātmānam — sebe; manyate — považuje; anīśam — i když zcela závisí na druhých; īśvaram — za svrchovaného vládce, nezávislého; bhūtaiḥ — prostřednictvím živých bytostí; sṛjati — On (Pán) tvoří; bhūtāni — jiné živé bytosti; grasate — pohlcuje; tāni — je; taiḥ — prostřednictvím jiných živých bytostí; svayam — On Sám.

Překlad

Pošetilý, hloupý člověk nemůže pochopit Nejvyšší Osobnost Božství. I když je vždy závislý, falešně se považuje za Nejvyššího. Pokud si někdo myslí: “Hmotné tělo živé bytosti je podle jejích plodonosných činností stvořeno otcem a matkou a totéž tělo bude zničeno někým dalším, tak jako například tygr žere jiná zvířata,” není to správné porozumění. To Nejvyšší Osobnost Božství tvoří a pohlcuje živé bytosti prostřednictvím jiných živých bytostí.

Význam

Podle závěru filozofie zvané karma-mīmāṁsā je příčinou všeho naše karma neboli předchozí plodonosné činnosti, a proto není třeba pracovat. Ti, kdo dospívají k tomuto závěru, jsou hloupí. Když otec tvoří dítě, nedělá to nezávisle; vede ho k tomu Nejvyšší Pán. Pán Sám říká v Bhagavad-gītě (15.15): sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca — “Sídlím v srdci každého a ode Mě pocházejí vzpomínky, poznání a zapomnění.” Nikoho nelze přimět, aby něco stvořil, jestliže k tomu nedostal příkaz od Nejvyšší Osobnosti Božství sídlící v srdci každého. Otec a matka tedy nejsou stvořiteli živé bytosti. Živá bytost je podle své karmy (plodonosných činností) umístěna do semene otce, který ji vpraví do lůna matky. Potom přijímá tělo odpovídající tomu, jaké má matka a otec (yathā-yoni yathā-bījam), a rodí se, aby trpěla nebo si užívala. Původní příčinou jejího zrození je tedy Nejvyšší Pán. Stejně tak je Nejvyšší Pán příčinou zabití živé bytosti. Nikdo nemá nezávislost; každý je závislý. Správný závěr je, že jedinou nezávislou osobou je Nejvyšší Osobnost Božství.

6.12.13

Verš

āyuḥ śrīḥ kīrtir aiśvaryam
āśiṣaḥ puruṣasya yāḥ
bhavanty eva hi tat-kāle
yathānicchor viparyayāḥ

Synonyma

āyuḥ — délka života; śrīḥ — bohatství; kīrtiḥ — sláva; aiśvaryam — moc; āśiṣaḥ — požehnání; puruṣasya — živé bytosti; yāḥ — jež; bhavanti — vznikají; eva — vskutku; hi — jistě; tat-kāle — v pravý čas; yathā — stejně jako; anicchoḥ — toho, kdo si je nepřeje; viparyayāḥ — přesně opačné podmínky.

Překlad

I ten, kdo si nepřeje zemřít, se v okamžicích smrti musí vzdát svého života, bohatství, slávy a všeho ostatního. Stejně tak může člověk všechny tyto věci získat v době stanovené pro jeho vítězství, když mu je Nejvyšší Pán ze Své milosti přidělí.

Význam

Není dobré být falešně namyšlení a prohlašovat, že jsme se stali bohatými, učenými, krásnými atd. svou vlastní snahou. Všechno takové štěstí přichází milostí Pána. Na druhou stranu nikdo nechce zemřít a nikdo nechce být chudý nebo ošklivý. Proč má tedy živá bytost proti své vůli takové nechtěné potíže? Když člověk získá nebo ztratí všechno hmotné, je to milost nebo trest Nejvyšší Osobnosti Božství. Nikdo není nezávislý; každý závisí na milosti nebo trestu Nejvyššího Pána. Jedno známé bengálské rčení říká, že Pán má deset rukou. To znamená, že vládne všude — na osmi stranách, nahoře a dole. Chce-li nám Svýma deseti rukama všechno vzít, my svýma dvěma rukama nic nezachráníme, a chce-li nám Svýma deseti rukama udělit požehnání, nedokážeme je svýma dvěma rukama všechna přijmout; jinými slovy, Jeho požehnání překonávají naše očekávání. Z toho vyplývá, že Pán nám někdy násilím vezme naše vlastnictví, i když od něho nechceme být odděleni, a někdy nám dá tolik požehnání, že je nejsme schopni všechna přijmout. Ani v bohatství, ani v neštěstí tedy nejsme nezávislí; vše závisí na vůli Nejvyšší Osobnosti Božství.

6.12.14

Verš

tasmād akīrti-yaśasor
jayāpajayayor api
samaḥ syāt sukha-duḥkhābhyāṁ
mṛtyu-jīvitayos tathā

Synonyma

tasmāt — proto (jelikož plně závisíme na potěšení Nejvyšší Osobnosti Božství); akīrti — pohany; yaśasoḥ — a slávy; jaya — vítězství; apajayayoḥ — a porážky; api — i; samaḥ — vyrovnaný; syāt — člověk má být; sukha-duḥkhābhyām — s neštěstím a štěstím; mṛtyu — smrti; jīvitayoḥ — žití; tathā — jakož i.

Překlad

Jelikož vše závisí na svrchované vůli Osobnosti Božství, člověk má být vyrovnaný ve slávě i haně, při vítězství i porážce, za života i smrti. V jejich důsledcích — projevených jako štěstí a neštěstí — si má zachovávat vyrovnanost a být prostý úzkosti.

6.12.15

Verš

sattvaṁ rajas tama iti
prakṛter nātmano guṇāḥ
tatra sākṣiṇam ātmānaṁ
yo veda sa na badhyate

Synonyma

sattvam — kvalita dobra; rajaḥ — kvalita vášně; tamaḥ — kvalita nevědomosti; iti — takto; prakṛteḥ — hmotné přírody; na — ne; ātmanaḥ — duše; guṇāḥ — kvality; tatra — v takovém postavení; sākṣiṇam — pozorovatel; ātmānam — vlastní já; yaḥ — ten, kdo; veda — zná; saḥ — on; na — ne; badhyate — je poután.

Překlad

Ten, kdo ví, že tři kvality — dobro, vášeň a nevědomost — nejsou kvalitami duše, ale hmotné přírody, a že čistá duše je pouze pozorovatelem akcí a reakcí těchto kvalit, je osvobozenou osobou a tyto kvality ho nepoutají.

Význam

Pán vysvětluje v Bhagavad-gītě (18.54):

brahma-bhūtaḥ prasannātmā
na śocati na kāṅkṣati
samaḥ sarveṣu bhūteṣu
mad-bhaktiṁ labhate parām

“Ten, kdo je v takovém transcendentálním postavení, okamžitě realizuje Nejvyšší Brahman a je naplněn radostí. Nikdy nenaříká ani po ničem netouží; je stejně nakloněn všem živým bytostem. V tomto stavu dosahuje čisté oddané služby Mně.” Když živá bytost dosáhne seberealizace, stádia brahma-bhūta, ví, že vše, k čemu během jejího života dochází, je důsledkem znečištění kvalitami hmotné přírody. Ona sama jakožto čistá duše nemá s těmito kvalitami nic společného. V hurikánu hmotného světa se vše velice rychle mění, ale pokud člověk mlčí a jen sleduje akce a reakce hurikánu, je osvobozený. Skutečnou kvalifikací osvobozené duše je, že si zůstává vědoma Kṛṣṇy a není zneklidněna akcemi a reakcemi hmotné energie. Taková osvobozená osoba se vždy raduje, nikdy nenaříká a po ničem netouží. Jelikož vše dodává Nejvyšší Pán, živá bytost, která je na Něm zcela závislá, nemá proti ničemu protestovat a nic nemá přijímat pro svůj osobní smyslový požitek; vše má naopak brát jako Pánovu milost a zůstávat za všech okolností vyrovnaná.

6.12.16

Verš

paśya māṁ nirjitaṁ śatru
vṛkṇāyudha-bhujaṁ mṛdhe
ghaṭamānaṁ yathā-śakti
tava prāṇa-jihīrṣayā

Synonyma

paśya — pohleď; mām — na mě; nirjitam — již poražen; śatru — ó nepříteli; vṛkṇa — useknutá; āyudha — má zbraň; bhujam — a má paže; mṛdhe — v tomto boji; ghaṭamānam — přesto se snažím; yathā-śakti — podle svých schopností; tava — tebe; prāṇa — život; jihīrṣayā — s touhou připravit o.

Překlad

Ó můj nepříteli, pohleď na mě. Jsem již poražen, neboť má zbraň a paže byly rozsekány na kousky. Již jsi mě přemohl, ale přesto se snažím bojovat ze všech sil, s touhou tě zabít. Ani za takových nepříznivých podmínek nepropadám zármutku. Měl by ses proto také vzdát své zasmušilosti a pokračovat v boji.

Význam

Vṛtrāsura byl tak velký a mocný, že prakticky jednal jako Indrův duchovní mistr. Přestože byl na pokraji porážky, nenechal se tím nijak ovlivnit. Věděl, že ho Indra porazí, a dobrovolně to přijal, ale jelikož měl jednat jako Indrův nepřítel, snažil se ho ze všech sil zabít. Tak konal svou povinnost. Každý by měl konat svou povinnost za všech okolností, i když možná již ví, jaký bude výsledek.

6.12.17

Verš

prāṇa-glaho ’yaṁ samara
iṣv-akṣo vāhanāsanaḥ
atra na jñāyate ’muṣya
jayo ’muṣya parājayaḥ

Synonyma

prāṇa-glahaḥ — život je v sázce; ayam — tato; samaraḥ — bitva; iṣu-akṣaḥ — šípy jsou kostky; vāhana-āsanaḥ — přepravci jako koně a sloni jsou hrací deska; atra — zde (v této hazardní hře); na — ne; jñāyate — je známé; amuṣya — čí; jayaḥ — vítězství; amuṣya — čí; parājayaḥ — porážka.

Překlad

Ó můj nepříteli, považuj tuto bitvu za hazardní hru, při níž jsou v sázce naše životy, šípy jsou kostky, a zvířata, která slouží jako přepravci, jsou hrací deskou. Nikdo neví, kdo bude poražen a kdo zvítězí — o všem rozhodne prozřetelnost.

6.12.18

Verš

śrī-śuka uvāca
indro vṛtra-vacaḥ śrutvā
gatālīkam apūjayat
gṛhīta-vajraḥ prahasaṁs
tam āha gata-vismayaḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; indraḥ — král Indra; vṛtra-vacaḥ — slova Vṛtrāsury; śrutvā — když vyslechl; gata-alīkam — bez přetvářky; apūjayat — uctil; gṛhīta-vajraḥ — vzal blesk; prahasan — usmál se; tam — na Vṛtrāsuru; āha — řekl; gata-vismayaḥ — zbavující se svého úžasu.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Když král Indra vyslechl přímočarou, poučnou řeč Vṛtrāsury, vyjádřil mu úctu a znovu uchopil blesk. Potom se usmál, aniž by byl zmaten nebo se přetvařoval, a promluvil k Vṛtrāsurovi následovně.

Význam

Krále Indru, největšího z polobohů, udivilo, když slyšel pokyny Vṛtrāsury, o němž se předpokládalo, že je démon. Žasl, že démon může mluvit tak inteligentně. Pak si vzpomněl na velké oddané, jako je Prahlāda Mahārāja a Bali Mahārāja, kteří se narodili v rodinách démonů, a tak se uklidnil. Dokonce i takzvaní démoni někdy projevují vznešenou oddanost Nejvyšší Osobnosti Božství. Indra se proto na Vṛtrāsuru usmál se znovu získanou jistotou.

6.12.19

Verš

indra uvāca
aho dānava siddho ’si
yasya te matir īdṛśī
bhaktaḥ sarvātmanātmānaṁ
suhṛdaṁ jagad-īśvaram

Synonyma

indraḥ uvāca — Indra řekl; aho — hej; dānava — ó démone; siddhaḥ asi — nyní jsi dokonalý; yasya — jehož; te — tvoje; matiḥ — vědomí; īdṛśī — takové; bhaktaḥ — velký oddaný; sarva-ātmanā — bez odchýlení; ātmānam — Nadduši; suhṛdam — nejlepšímu příteli; jagat-īśvaram — Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Indra řekl: Ó velký démone, podle tvé schopnosti rozlišovat a vytrvalosti v oddané službě bez ohledu na tvé nebezpečné postavení vidím, že jsi dokonalý oddaný Nejvyšší Osobnosti Božství, Nadduše a přítele všech.

Význam

V Bhagavad-gītě (6.22) je řečeno:

yaṁ labdhvā cāparaṁ lābhaṁ
manyate nādhikaṁ tataḥ
yasmin sthito na duḥkhena
guruṇāpi vicālyate

“Když člověk pevně setrvává ve vědomí Kṛṣṇy, nikdy se neodchýlí od pravdy a poté, co dosáhl tohoto postavení, myslí na to, že nic cennějšího již neexistuje. V takovém stavu jím neotřesou ani ty největší potíže.” Čistého oddaného nikdy neznepokojí žádná nepříjemná situace. Indru překvapilo, když viděl, že Vṛtrāsura zůstal klidný a zabraný v oddané službě Pánu, neboť takovou mentalitu démoni neprojevují. Milostí Nejvyšší Osobnosti Božství se však může kdokoliv stát vznešeným oddaným (striyo vaiśyās tathā śūdrās te 'pi yānti parāṁ gatim). Čistý oddaný má jisté, že se vrátí domů, zpátky k Bohu.

6.12.20

Verš

bhavān atārṣīn māyāṁ vai
vaiṣṇavīṁ jana-mohinīm
yad vihāyāsuraṁ bhāvaṁ
mahā-puruṣatāṁ gataḥ

Synonyma

bhavān — ty; atārṣīt — překonal jsi; māyām — iluzorní energii; vai — vskutku; vaiṣṇavīm — Pána Viṣṇua; jana-mohinīm — která mate lidi; yat — jelikož; vihāya — vzdal se; āsuram — démonů; bhāvam — mentality; mahā-puruṣatām — postavení vznešeného oddaného; gataḥ — dosáhl.

Překlad

Překonal jsi iluzorní energii Pána Viṣṇua a díky tomuto osvobození ses vzdal démonské mentality a dosáhl jsi postavení vznešeného oddaného.

Význam

Pán Viṣṇu je mahā-puruṣa, a proto ten, kdo se stane vaiṣṇavou, dosáhne postavení mahā-pauruṣyi. Tohoto postavení dosáhl Mahārāja Parīkṣit. V Padma Purāṇě je řečeno, že polobůh a démon se liší v tom, že polobůh je oddaný Pána Viṣṇua, zatímco démon je jeho pravým opakem: viṣṇu-bhaktaḥ smṛto daiva āsuras tad-viparyayaḥ. Vṛtrāsura byl považován za démona, ale ve skutečnosti byl více než kvalifikovaný oddaný, mahā-pauruṣya. Stane-li se člověk nějakým způsobem oddaným Nejvyššího Pána, může být přiveden na úroveň dokonalé osoby; bez ohledu na to, jaké bylo jeho dřívější postavení. To je možné tehdy, když se čistý oddaný snaží sloužit Pánu tím, že tohoto člověka takto vysvobodí. Śukadeva Gosvāmī proto říká ve Śrīmad-Bhāgavatamu (2.4.18):

kirāta-hūṇāndhra-pulinda-pulkaśā
ābhīra-śumbhā yavanāḥ khasādayaḥ
ye 'nye ca pāpā yad-apāśrayāśrayāḥ
śudhyanti tasmai prabhaviṣṇave namaḥ

“Kirātové, Hūṇové, Āndhrové, Pulindové, Pulkaśové, Ābhīrové, Śumbhové, Yavanové, členové ras Khasa i jiní lidé propadlí hříšným činnostem mohou být očištěni přijetím útočiště u oddaných Pána, neboť Pán představuje svrchovanou moc. Vzdávám Mu proto uctivé poklony.” Každý se může očistit, přijme-li útočiště u čistého oddaného a upraví-li svůj charakter podle jeho pokynů. Pak i Kirāta, Āndhra, Pulinda nebo kdokoliv jiný může být očištěn a povýšen na úroveň mahā-pauruṣyi.

6.12.21

Verš

khalv idaṁ mahad āścaryaṁ
yad rajaḥ-prakṛtes tava
vāsudeve bhagavati
sattvātmani dṛḍhā matiḥ

Synonyma

khalu — vskutku; idam — toto; mahat āścaryam — velký div; yat — co; rajaḥ — ovlivněná kvalitou vášně; prakṛteḥ — jehož povaha; tava — tebe; vāsudeve — v Pánu Kṛṣṇovi; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; sattva-ātmani — Jenž je na úrovni čistého dobra; dṛḍhā — pevné; matiḥ — vědomí.

Překlad

Ó Vṛtrāsuro, démony obvykle ovládá kvalita vášně. Proto je velice udivující, že i když jsi démon, přijal jsi mentalitu oddaného a upřel svou mysl na Nejvyšší Osobnost Božství, Vāsudeva, Jenž je vždy na úrovni čistého dobra.

Význam

Král Indra se divil, jak mohl Vṛtrāsura dosáhnout postavení vznešeného oddaného. V případě Prahlāda Mahārāje došlo k tomu, že ho zasvětil Nārada Muni, a proto se mohl stát velkým oddaným, i když se narodil v rodině démonů. U Vṛtrāsury však Indra nemohl takové příčiny nalézt. Proto žasl nad tím, že Vṛtrāsura byl tak vznešený oddaný, že dokázal bez odchýlení upírat svou mysl na lotosové nohy Pána Kṛṣṇy, Vāsudeva.

6.12.22

Verš

yasya bhaktir bhagavati
harau niḥśreyaseśvare
vikrīḍato ’mṛtāmbhodhau
kiṁ kṣudraiḥ khātakodakaiḥ

Synonyma

yasya — koho; bhaktiḥ — oddaná služba; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; harau — Pánu Harimu; niḥśreyasa-īśvare — vládci nejvyšší dokonalosti života, nejvyššího osvobození; vikrīḍataḥ — plavat nebo hrát si; amṛta-ambhodhau — v oceánu nektaru; kim — k čemu je dobré; kṣudraiḥ — s malými; khātaka-udakaiḥ — strouhami vody.

Překlad

Ten, kdo je upevněný v oddané službě Nejvyššímu Pánu, Harimu, Pánu té nejvyšší přízně, plave v oceánu nektaru. Co pro něho znamená voda v malých strouhách?

Význam

Vṛtrāsura se již dříve modlil (Bhāg. 6.11.25): na nāka-pṛṣṭhaṁ na ca pārameṣṭhyaṁ na sārva-bhaumaṁ na rasādhipatyaṁ. “Nestojím o požitek, který skýtá Brahmaloka, Svargaloka, či dokonce Dhruvaloka, o této Zemi a nižších planetách ani nemluvě. Chci se jen vrátit domů, zpátky k Bohu.” To je odhodlání čistého oddaného. Nikdy ho nepřitahuje žádné vznešené postavení v tomto hmotném světě. Chce se pouze stýkat s Nejvyšší Osobností Božství jako obyvatelé Vṛndāvanu — Śrīmatī Rādhārāṇī, gopī, Kṛṣṇův otec a matka (Nanda Mahārāja a Yaśodā), Kṛṣṇovi přátelé a Kṛṣṇovi služebníci. Chce být ve styku s Kṛṣṇovou atmosférou krásy Vṛndāvanu. To jsou nejvyšší cíle oddaného Kṛṣṇy. Oddaní Pána Viṣṇua se mohou ucházet o postavení na Vaikuṇṭhaloce, ale oddaný Kṛṣṇy nikdy neusiluje ani o výhody Vaikuṇṭhy; chce se vrátit na Goloku Vṛndāvanu a stýkat se s Pánem Kṛṣṇou v Jeho věčných zábavách. Jakékoliv hmotné štěstí je jako voda ve strouze, zatímco duchovní štěstí, věčně prožívané v duchovním světě, je jako oceán nektaru, ve kterém si oddaný přeje plavat.

6.12.23

Verš

śrī-śuka uvāca
iti bruvāṇāv anyonyaṁ
dharma-jijñāsayā nṛpa
yuyudhāte mahā-vīryāv
indra-vṛtrau yudhām patī

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; bruvāṇau — hovořící; anyonyam — spolu; dharma-jijñāsayā — s touhou znát nejvyšší, konečný náboženský princip (oddanou službu); nṛpa — ó králi; yuyudhāte — bojovali; mahā-vīryau — oba velice mocní; indra — král Indra; vṛtrau — a Vṛtrāsura; yudhām patī — oba velcí vojevůdci.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Vṛtrāsura a král Indra dokonce i na bojišti rozmlouvali o oddané službě a pak začali znovu bojovat, aby splnili svou povinnost. Můj milý králi, oba byli velcí a stejně mocní bojovníci.

6.12.24

Verš

āvidhya parighaṁ vṛtraḥ
kārṣṇāyasam arindamaḥ
indrāya prāhiṇod ghoraṁ
vāma-hastena māriṣa

Synonyma

āvidhya — roztočil; parigham — kyj; vṛtraḥ — Vṛtrāsura; kārṣṇa-ayasam — ze železa; arim-damaḥ — který byl schopný porazit svého nepřítele; indrāya — na Indru; prāhiṇot — hodil; ghoram — hrůzostrašný; vāma-hastena — levou rukou; māriṣa — ó nejlepší z králů, Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Ó Mahārāji Parīkṣite, Vṛtrāsura, který byl plně schopen porazit svého nepřítele, vzal svůj železný kyj, roztočil ho, zamířil na Indru a levou rukou ho po něm hodil.

6.12.25

Verš

sa tu vṛtrasya parighaṁ
karaṁ ca karabhopamam
ciccheda yugapad devo
vajreṇa śata-parvaṇā

Synonyma

saḥ — on (král Indra); tu — ovšem; vṛtrasya — Vṛtrāsury; parigham — železný kyj; karam — jeho ruku; ca — a; karabha-upamam — silnou jako sloní chobot; ciccheda — rozsekal na kousky; yugapat — zároveň; devaḥ — Pán Indra; vajreṇa — bleskem; śata-parvaṇā — který má sto zalomení.

Překlad

Indra svým bleskem zvaným Śataparvan rozsekal na kusy Vṛtrāsurův kyj a zároveň i jeho zbývající ruku.

6.12.26

Verš

dorbhyām utkṛtta-mūlābhyāṁ
babhau rakta-sravo ’suraḥ
chinna-pakṣo yathā gotraḥ
khād bhraṣṭo vajriṇā hataḥ

Synonyma

dorbhyām — z obou paží; utkṛtta-mūlābhyām — useknutých přímo u kořene; babhau — byl; rakta-sravaḥ — silně krvácející; asuraḥ — Vṛtrāsura; chinna-pakṣaḥ — jejíž křídla byla useknuta; yathā — stejně jako; gotraḥ — hora; khāt — z nebe; bhraṣṭaḥ — padající; vajriṇā — Indrou, který svírá blesk; hataḥ — zasažená.

Překlad

Silně krvácející Vṛtrāsura, s oběma pažemi useknutými hned u těla, vypadal překrásně — jako létající hora, jejíž křídla Indra rozsekal na kusy.

Význam

Z tohoto verše je zřejmé, že někdy se objevují létající hory a že Indra jim svým bleskem usekává křídla. Vṛtrāsurovo obrovské tělo připomínalo právě takovou horu.

6.12.27-29

Verš

mahā-prāṇo mahā-vīryo
mahā-sarpa iva dvipam
kṛtvādharāṁ hanuṁ bhūmau
daityo divy uttarāṁ hanum

nabho-gambhīra-vaktreṇa
leliholbaṇa-jihvayā
daṁṣṭrābhiḥ kāla-kalpābhir
grasann iva jagat-trayam

atimātra-mahā-kāya
ākṣipaṁs tarasā girīn
giri-rāṭ pāda-cārīva
padbhyāṁ nirjarayan mahīm
jagrāsa sa samāsādya
vajriṇaṁ saha-vāhanam

Synonyma

mahā-prāṇaḥ — oplývající velkou tělesnou silou; mahā-vīryaḥ — projevující neobyčejnou moc; mahā-sarpaḥ — největší had; iva — jako; dvipam — slona; kṛtvā — když dal; adharām — dolní; hanum — čelist; bhūmau — na zem; daityaḥ — démon; divi — na nebe; uttarām hanum — horní čelist; nabhaḥ — jako nebe; gambhīra — hlubokými; vaktreṇa — s ústy; leliha — jako had; ulbaṇa — hrůzostrašným; jihvayā — s jazykem; daṁṣṭrābhiḥ — se zuby; kāla-kalpābhiḥ — přesně jako časový faktor či smrt; grasan — pohlcující; iva — jako kdyby; jagat-trayam — tři světy; ati-mātra — velmi vysoké; mahā-kāyaḥ — jehož velké tělo; ākṣipan — otřásající; tarasā — velkou silou; girīn — hory; giri-rāṭ — Himaláje; pāda-cārī — pohybující se po nohou; iva — jako kdyby; padbhyām — svýma nohama; nirjarayan — drtící; mahīm — zemský povrch; jagrāsa — spolkl; saḥ — on; samāsādya — když k němu dospěl; vajriṇam — Indru, který svírá blesk; saha-vāhanam — s jeho přepravcem, slonem.

Překlad

Vṛtrāsura byl nesmírně silný a mocný. Svou dolní čelist položil na zem a horní se dotýkal oblohy. Jeho ústa tak byla hluboká jako samo nebe a jeho jazyk připomínal velkého hada. Se svými hrůzostrašnými, smrti podobnými zuby vypadal, jako by chtěl pohltit celý vesmír. Velký démon Vṛtrāsura, který přijal obří tělo, otřásal dokonce i horami a nohama začal drtit zemský povrch, jako kdyby byl Himalájemi procházejícími krajinou. Předstoupil před Indru a spolkl ho i s jeho přepravcem Airāvatou tak, jak by velká krajta spolkla slona.

6.12.30

Verš

vṛtra-grastaṁ tam ālokya
saprajāpatayaḥ surāḥ
hā kaṣṭam iti nirviṇṇāś
cukruśuḥ samaharṣayaḥ

Synonyma

vṛtra-grastam — spolknutého Vṛtrāsurou; tam — jeho (Indru); ālokya — když viděli; sa-prajāpatayaḥ — i s Pánem Brahmou a dalšími Prajāpatimi; surāḥ — všichni polobozi; hā — běda; kaṣṭam — jaké utrpení; iti — takto; nirviṇṇāḥ — velmi zasmušilí; cukruśuḥ — naříkali; sa-mahā-ṛṣayaḥ — společně s velkými mudrci.

Překlad

Když polobozi, Brahmā, další Prajāpatiové a jiní velcí světci viděli, že démon Indru spolkl, velice je to zarmoutilo. “Běda,” naříkali, “jaké neštěstí, jaké neštěstí!”

6.12.31

Verš

nigīrṇo ’py asurendreṇa
na mamārodaraṁ gataḥ
mahāpuruṣa-sannaddho
yoga-māyā-balena ca

Synonyma

nigīrṇaḥ — spolknutý; api — i když; asura-indreṇa — nejlepším z démonů, Vṛtrāsurou; na — ne; mamāra — zemřel; udaram — břicha; gataḥ — když dospěl do; mahā-puruṣa — štítem Nejvyššího Pána, Nārāyaṇa; sannaddhaḥ — chráněný; yoga-māyā-balena — mystickou silou, kterou Indra sám vlastnil; ca — také.

Překlad

Nārāyaṇův ochranný štít, který Indra vlastnil, byl totožný se Samotným Nārāyaṇem, Nejvyšší Osobností Božství. Přestože Vṛtrāsura Indru spolkl, nebeský král, jenž byl chráněný tímto štítem a svou vlastní mystickou silou, v démonově břiše nezemřel.

6.12.32

Verš

bhittvā vajreṇa tat-kukṣiṁ
niṣkramya bala-bhid vibhuḥ
uccakarta śiraḥ śatror
giri-śṛṅgam ivaujasā

Synonyma

bhittvā — prorážející; vajreṇa — bleskem; tat-kukṣim — břicho Vṛtrāsury; niṣkramya — když vyšel ven; bala-bhit — hubitel démona Baly; vibhuḥ — mocný Pán Indra; uccakarta — usekl; śiraḥ — hlavu; śatroḥ — nepřítele; giri-śṛṅgam — vrchol hory; iva — jako; ojasā — s velkou silou.

Překlad

Král Indra, který byl rovněž nesmírně mocný, svým bleskem prorazil Vṛtrāsurovo břicho a vyšel z něho ven. Poté Indra, hubitel démona Baly, usekl Vṛtrāsurovi hlavu, která byla vysoká jako vrchol hory.

6.12.33

Verš

vajras tu tat-kandharam āśu-vegaḥ
kṛntan samantāt parivartamānaḥ
nyapātayat tāvad ahar-gaṇena
yo jyotiṣām ayane vārtra-hatye

Synonyma

vajraḥ — blesk; tu — ale; tat-kandharam — jeho krk; āśu-vegaḥ — ačkoliv velice rychlý; kṛntan — přesekávající; samantāt — dokola; parivartamānaḥ — kroužící; nyapātayat — způsobil pád; tāvat — tolika; ahaḥ-gaṇena — dny; yaḥ — které; jyotiṣām — svítících těles, jako je Slunce a Měsíc; ayane — při pohybu na obě strany rovníku; vārtra-hatye — v době vhodné pro zabití Vṛtrāsury.

Překlad

I když blesk kroužil kolem Vṛtrāsurova krku velkou rychlostí, oddělení jeho hlavy od těla trvalo celý rok — 360 dní neboli tolik, kolik Slunce, Měsíc a další svítící tělesa potřebují na završení své severní a jižní cesty. V době, která byla vhodná pro zabití Vṛtrāsury, pak hlava tohoto démona spadla na zem.

6.12.34

Verš

tadā ca khe dundubhayo vinedur
gandharva-siddhāḥ samaharṣi-saṅghāḥ
vārtra-ghna-liṅgais tam abhiṣṭuvānā
mantrair mudā kusumair abhyavarṣan

Synonyma

tadā — tehdy; ca — také; khe — ve vyšších planetárních soustavách na nebi; dundubhayaḥ — kotle; vineduḥ — zněly; gandharva — Gandharvové; siddhāḥ — a Siddhové; sa-maharṣi-saṅghāḥ — se shromážděním světců; vārtra-ghna-liṅgaiḥ — oslavující moc toho, kdo zabil Vṛtrāsuru; tam — jeho (Indru); abhiṣṭuvānāḥ — velebili; mantraiḥ — různými mantrami; mudā — s velkou radostí; kusumaiḥ — květy; abhyavarṣan — zasypávali.

Překlad

Gandharvové a Siddhové na nebeských planetách tloukli po zabití Vṛtrāsury radostně do kotlů. Védskými hymny oslavovali moc Indry, hubitele Vṛtrāsury, velebili ho a s velkým potěšením ho zasypávali květy.

6.12.35

Verš

vṛtrasya dehān niṣkrāntam
ātma-jyotir arindama
paśyatāṁ sarva-devānām
alokaṁ samapadyata

Synonyma

vṛtrasya — Vṛtrāsury; dehāt — z těla; niṣkrāntam — vyšla; ātma-jyotiḥ — duše svítící jako záře Brahmanu; arim-dama — ó králi Parīkṣite, přemožiteli nepřátel; paśyatām — dívali se; sarva-devānām — zatímco všichni polobozi; alokam — svrchované sídlo, zalité září Brahmanu; samapadyata — dosáhla.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, přemožiteli nepřátel, z Vṛtrāsurova těla pak vyšla jiskra života a vrátila se domů, zpátky k Bohu. Zatímco se za ní všichni polobozi dívali, vstoupila do transcendentálního světa, kde se stala společníkem Pána Saṅkarṣaṇa.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura vysvětluje, že ve skutečnosti byl zabit Indra, nikoliv Vṛtrāsura. Říká, že když Vṛtrāsura spolkl krále Indru a jeho sloního přepravce, pomyslel si: “Nyní jsem Indru zabil a již není třeba bojovat. Vrátím se tedy domů, zpátky k Bohu.” Ukončil proto všechny své tělesné činnosti a pohroužil se do tranzu. Indra využil nečinnosti Vṛtrāsurova těla, rozpáral jeho břicho a díky démonově tranzu z něho mohl vyjít ven. Jelikož byl Vṛtrāsura v yoga-samādhi, jeho krk byl tak ztuhlý, že i když ho chtěl král Indra rozkrájet, jeho blesku to trvalo 360 dní. Ve skutečnosti Indra rozsekal pouze tělo, které po sobě Vṛtrāsura zanechal; jeho samotného nezabil. Vṛtrāsura se ve svém původním vědomí vrátil domů, zpátky k Bohu, kde se stal společníkem Pána Saṅkarṣaṇa. Slovo alokam zde označuje transcendentální svět, Vaikuṇṭhaloku, věčné Saṅkarṣaṇovo sídlo.

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke dvanácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Vṛtrāsurova slavná smrt”.

KAPITOLA TŘINÁCTÁ

Krále Indru pronásleduje hříšná reakce

6.13.1

Verš

śrī-śuka uvāca
vṛtre hate trayo lokā
vinā śakreṇa bhūrida
sapālā hy abhavan sadyo
vijvarā nirvṛtendriyāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; vṛtre hate — když byl Vṛtrāsura zabit; trayaḥ lokāḥ — tři planetární systémy (vyšší, střední a nižší); vinā — kromě; śakreṇa — Indry, kterého také nazývají Śakra; bhūri-da — ó Mahārāji Parīkṣite, dárce velkých milodarů; sa-pālāḥ — společně s vládci různých planet; hi — vskutku; abhavan — staly se; sadyaḥ — okamžitě; vijvarāḥ — beze strachu ze smrti; nirvṛta — velice spokojené; indriyāḥ — jejichž smysly.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi Parīkṣite, jenž jsi tak ochotný rozdávat milodary, když byl Vṛtrāsura zabit, všechna vládnoucí božstva a všichni ostatní ve třech planetárních systémech byli okamžitě uspokojeni a zbaveni strastí — všichni až na Indru.

6.13.2

Verš

devarṣi-pitṛ-bhūtāni
daityā devānugāḥ svayam
pratijagmuḥ sva-dhiṣṇyāni
brahmeśendrādayas tataḥ

Synonyma

deva — polobozi; ṛṣi — velcí světci; pitṛ — obyvatelé Pitṛloky; bhūtāni — a ostatní živé bytosti; daityāḥ — démoni; deva-anugāḥ — obyvatelé dalších planet následující principy polobohů; svayam — nezávisle (aniž by si vyžádali Indrovo svolení); pratijagmuḥ — vrátili se; sva-dhiṣṇyāni — na své planety a do svých domovů; brahma — Pán Brahmā; īśa — Pán Śiva; indra-ādayaḥ — a polobozi vedení Indrou; tataḥ — poté.

Překlad

Poté se polobozi, velcí světci, obyvatelé Pitṛloky a Bhūtaloky, démoni, následovníci polobohů a také Pán Brahmā, Pán Śiva a polobozi podřízení Indrovi vrátili do svých domovů. Nikdo z nich však při odchodu nepromluvil s Indrou.

Význam

V této souvislosti Śrīla Viśvanātha Cakravartī uvádí ve svém komentáři:

brahmeśendrādaya iti; indrasya sva-dhiṣṇya-gamanaṁ nopapadyate vṛtra-vadha-kṣaṇa eva brahma-hatyopadrava-prāpteḥ; tasmāt tata ity anena mānasa-sarovarād āgatya pravartitād aśvamedhāt parata iti vyākhyeyam.

Pán Brahmā, Pán Śiva a ostatní polobozi se vrátili do svých sídel, ale Indra nikoliv, protože vědomí toho, že zabil Vṛtrāsuru, který byl ve skutečnosti brāhmaṇou, mu nedopřávalo klidu. Po zabití Vṛtrāsury se odebral k jezeru jménem Mānasa-sarovara, aby se zbavil hříšných reakcí. Když toto jezero opustil, vykonal aśvamedha-yajñu a pak se vrátil do svého sídla.

6.13.3

Verš

śrī-rājovāca
indrasyānirvṛter hetuṁ
śrotum icchāmi bho mune
yenāsan sukhino devā
harer duḥkhaṁ kuto ’bhavat

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit se zeptal; indrasya — krále Indry; anirvṛteḥ — zasmušilosti; hetum — příčinu; śrotum — slyšet; icchāmi — přeji si; bhoḥ — ó můj pane; mune — ó velký mudrci, Śukadeve Gosvāmī; yena — díky čemuž; āsan — byli; sukhinaḥ — velice šťastní; devāḥ — všichni polobozi; hareḥ — Indry; duḥkham — zasmušilost; kutaḥ — odkud; abhavat — byla.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit se zeptal Śukadeva Gosvāmīho: Ó velký mudrci, co bylo příčinou Indrovy zasmušilosti? Přeji si to slyšet. Když zabil Vṛtrāsuru, všichni polobozi byli nesmírně šťastní. Proč byl tedy on sám nešťastný?

Význam

To je samozřejmě velice inteligentní otázka. Dojde-li k zabití nějakého démona, všichni polobozi jsou šťastní. V tomto případě — když byl zabit Vṛtrāsura — byli sice všichni polobozi šťastní, ale Indra byl nešťastný. Proč? Lze říci, že Indra byl nešťastný, jelikož věděl, že zabil velkého oddaného a brāhmaṇu. Vṛtrāsura navenek vypadal jako démon, ale uvnitř byl velkým oddaným, a tím pádem i velkým brāhmaṇou.

Zde je jasně uvedeno, že osoba, která není ani trochu démonská—jako například Prahlāda Mahārāja a Bali Mahārāja — může být navenek démonem nebo se narodit v rodině démonů. Z hlediska skutečné kultury tedy nelze nikoho považovat za poloboha či démona pouze podle jeho původu. Vṛtrāsura svým jednáním v boji s Indrou dokázal, že je velkým oddaným Nejvyšší Osobnosti Božství. Navíc hned poté, co s Indrou přestal bojovat a zjevně byl zabit, přemístil se na Vaikuṇṭhaloku a stal se společníkem Saṅkarṣaṇa. Indra to věděl, a proto se rmoutil, že zabil takového démona, který byl ve skutečnosti vaiṣṇavou či brāhmaṇou.

Každý vaiṣṇava je již brāhmaṇou, avšak brāhmaṇa ještě nemusí být vaiṣṇavou. Padma Purāṇa říká:

ṣaṭ-karma-nipuṇo vipro
mantra-tantra-viśāradaḥ
avaiṣṇavo gurur na syād
vaiṣṇavaḥ śva-paco guruḥ

Člověk může být brāhmaṇa co se týče kultivovanosti a rodu a může být také znalcem védského poznání (mantra-tantra-viśāradaḥ), ale není-li vaiṣṇavou, nemůže být guruem. To znamená, že zkušený brāhmaṇa ještě nemusí být vaiṣṇavou, ale vaiṣṇava je již brāhmaṇou. Milionář přirozeně vlastní stovky a tisíce dolarů, ale ne každý, kdo má u sebe stovky a tisíce dolarů, musí být milionář. Vṛtrāsura byl dokonalý vaiṣṇava, a proto byl také brāhmaṇa.

6.13.4

Verš

śrī-śuka uvāca
vṛtra-vikrama-saṁvignāḥ
sarve devāḥ saharṣibhiḥ
tad-vadhāyārthayann indraṁ
naicchad bhīto bṛhad-vadhāt

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; vṛtra — Vṛtrāsury; vikrama — kvůli mocným činnostem; saṁvignāḥ — plni úzkosti; sarve — všichni; devāḥ — polobozi; saha ṛṣibhiḥ — s velkými mudrci; tat-vadhāya — aby ho zabil; ārthayan — žádali; indram — Indru; na aicchat — odmítal; bhītaḥ — neboť měl strach; bṛhat-vadhāt — ze zabití brāhmaṇy.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī odpověděl: Když byli velcí mudrci a polobozi znepokojeni neobyčejnou mocí Vṛtrāsury, všichni společně požádali Indru, aby ho zabil. Indra se však bál zabít brāhmaṇu, a proto jejich žádost odmítal.

6.13.5

Verš

indra uvāca
strī-bhū-druma-jalair eno
viśvarūpa-vadhodbhavam
vibhaktam anugṛhṇadbhir
vṛtra-hatyāṁ kva mārjmy aham

Synonyma

indraḥ uvāca — král Indra odpověděl; strī — ženami; bhū — zemí; druma — stromy; jalaiḥ — a vodou; enaḥ — tento (hřích); viśvarūpa — Viśvarūpy; vadha — zabitím; udbhavam — vytvořený; vibhaktam — rozdělený; anugṛhṇadbhiḥ — jež projevily přízeň (mně); vṛtra-hatyām — zabití Vṛtry; kva — jak; mārjmi — oprostím se od; aham — já.

Překlad

Král Indra odpověděl: Když jsem zabil Viśvarūpu, obdržel jsem za to rozsáhlé hříšné reakce, ale ženy, země, stromy a voda mě obdařily svou přízní, a proto jsem mohl hřích rozdělit mezi ně. Jestliže však nyní zabiji Vṛtrāsuru, dalšího brāhmaṇu, jak se oprostím od hříšných reakcí?

6.13.6

Verš

śrī-śuka uvāca
ṛṣayas tad upākarṇya
mahendram idam abruvan
yājayiṣyāma bhadraṁ te
hayamedhena mā sma bhaiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; ṛṣayaḥ — velcí mudrci; tat — to; upākarṇya — když slyšeli; mahā-indram — králi Indrovi; idam — toto; abruvan — řekli; yājayiṣyāmaḥ — vykonáme velkou oběť; bhadram — štěstí; te — tobě; hayamedhena — díky oběti koně; mā sma bhaiḥ — neboj se.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Když to velcí mudrci slyšeli, odpověděli králi Indrovi: “Ó nebeský králi, budiž požehnán! Neměj strach. Vykonáme oběť aśvamedha, a zbavíme tě tak jakýchkoliv hříšných reakcí za zabití brāhmaṇy.”

6.13.7

Verš

hayamedhena puruṣaṁ
paramātmānam īśvaram
iṣṭvā nārāyaṇaṁ devaṁ
mokṣyase ’pi jagad-vadhāt

Synonyma

hayamedhena — obětí zvanou aśvamedha; puruṣam — Nejvyšší Osobu; paramātmānam — Nadduši; īśvaram — nejvyššího vládce; iṣṭvā — uctívající; nārāyaṇam — Pána Nārāyaṇa; devam — Nejvyššího Pána; mokṣyase — budeš osvobozen; api — dokonce i; jagat-vadhāt — od hříchu za pobití celého světa.

Překlad

Ṛṣiové pokračovali: Ó králi Indro, když někdo vykoná oběť aśvamedha a potěší tak Pána Nārāyaṇa, Jenž je Nejvyšší Osobností Božství, Nadduší a nejvyšším vládcem, může být zbaven hříšných reakcí, i kdyby pobil celý svět — o zabití démona, jako je Vṛtrāsura, ani nemluvě.

6.13.8-9

Verš

brahma-hā pitṛ-hā go-ghno
mātṛ-hācārya-hāghavān
śvādaḥ pulkasako vāpi
śuddhyeran yasya kīrtanāt

tam aśvamedhena mahā-makhena
śraddhānvito ’smābhir anuṣṭhitena
hatvāpi sabrahma-carācaraṁ tvaṁ
na lipyase kiṁ khala-nigraheṇa

Synonyma

brahma-hā — ten, kdo zabil brāhmaṇu; pitṛ-hā — ten, kdo zabil svého otce; go-ghnaḥ — ten, kdo zabil krávu; mātṛ-hā — ten, kdo zabil svou matku; ācārya-hā — ten, kdo zabil svého duchovního mistra; agha-vān — takový hříšník; śva-adaḥ — pojídač psů; pulkasakaḥ — caṇḍāla neboli ten, kdo je na nižší úrovni než śūdra; vā — nebo; api — dokonce; śuddhyeran — může být očištěn; yasya — Jehož (Pána Nārāyaṇa); kīrtanāt — zpíváním svatého jména; tam — Jeho; aśvamedhena — obětí aśvamedha; mahā-makhena — nejvznešenější ze všech obětí; śraddhā-anvitaḥ — obdařený vírou; asmābhiḥ — námi; anuṣṭhitena — vykonaná či řízená; hatvā — zabití; api — dokonce; sa-brahma-cara-acaram — všech živých bytostí včetně brāhmaṇů; tvam — ty; na — ne; lipyase — jsi znečištěn; kim — co potom; khala-nigraheṇa — zabitím jednoho nepříjemného démona.

Překlad

Ten, kdo zabil brāhmaṇu, krávu nebo svého otce, matku či duchovního mistra, může být okamžitě zbaven všech hříšných reakcí prostým zpíváním svatého jména Pána Nārāyaṇa. Stejným způsobem mohou být osvobozeni i další hříšníci, jako jsou pojídači psů a caṇḍālové, kteří stojí níže než śūdrové. Ty jsi však oddaný a my ti pomůžeme tak, že vykonáme velkou oběť koně. Jestliže takto potěšíš Pána Nārāyaṇa, proč by ses měl bát? Budeš osvobozen, i kdybys pobil celý vesmír včetně brāhmaṇů, ani nemluvě o zabití nepříjemného démona, jako je Vṛtrāsura.

Význam

Bṛhad-viṣṇu Purāṇa uvádí:

nāmno hi yāvatī śaktiḥ
pāpa-nirharaṇe hareḥ
tāvat kartuṁ na śaknoti
pātakaṁ pātakī naraḥ

Rovněž v Prema-vivartě od Jagadānandy Paṇḍita je řečeno:

eka kṛṣṇa-nāme pāpīra yata pāpa-kṣaya
bahu janme sei pāpī karite nāraya

To znamená, že jedním vyslovením svatého jména Pána může být člověk oproštěn od reakcí za více hříchů, než kolik si jen dovede představit, že by spáchal. Svaté jméno má takovou duchovní sílu, že prostým jeho zpíváním se lze zbavit reakcí za všechny hříšné činnosti. Co potom říci o těch, kdo svaté jméno zpívají pravidelně nebo pravidelně uctívají Božstva? Takoví očištění oddaní mají osvobození od hříšných reakcí zaručené. To ovšem neznamená, že se má člověk záměrně dopouštět hříšných činů a považovat se za zbaveného reakcí, protože zpívá svaté jméno. Takové uvažování je nanejvýš odporným přestupkem u lotosových nohou svatého jména. Nāmno balād yasya hi pāpa-buddhiḥ — Pánovo svaté jméno má sílu neutralizovat všechny hříšné činnosti, ale pokud někdo při jeho zpívání opakovaně a záměrně hřeší, je odsouzený.

V těchto verších jsou vyjmenováváni ti, kdo se dopouštějí různých hříšných činů. V Manu-saṁhitě jsou uvedena následující jména: Syn, kterého zplodil brāhmaṇa a který se narodil z lůna śūdrānī, se nazývá pāraśava či niṣāda — lovec, který je navyklý krást. Syn zplozený niṣādou v lůně śūdrānī se nazývá pukkasa. Dítě zplozené kṣatriyou v lůně dcery śūdry se nazývá ugra. Dítě zplozené śūdrou v lůně dcery kṣatriyi se nazývá kṣattā. Dítě zplozené kṣatriyou v lůně ženy nižší třídy se nazývá śvāda neboli pojídač psů. Všichni takoví potomci jsou považováni za nesmírně hříšné, ale svaté jméno Nejvyšší Osobnosti Božství je tak mocné, že zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry se mohou očistit.

Hnutí Hare Kṛṣṇa nabízí příležitost k očištění každému, bez ohledu na původ. Śrīmad-Bhāgavatam (2.4.18) potvrzuje:

kirāta-hūṇāndhra-pulinda-pulkaśā
ābhīra-śumbhā yavanāḥ khasādayaḥ
ye 'nye ca pāpā yad-apāśrayāśrayāḥ
śudhyanti tasmai prabhaviṣṇave namaḥ

“Kirātové, Hūṇové, Āndhrové, Pulindové, Pulkaśové, Ābhīrové, Śumbhové, Yavanové, členové ras Khasa i jiní lidé propadlí hříšným činnostem mohou být očištěni přijetím útočiště u oddaných Pána, neboť Pán představuje svrchovanou moc. Vzdávám Mu proto uctivé poklony.” Dokonce i takové hříšné osoby se mohou bezpochyby očistit, budou-li zpívat svaté jméno Pána pod vedením čistého oddaného.

Mudrci zde povzbuzují krále Indru, aby zabil Vṛtrāsuru i za cenu toho, že se dopustí hříchu zabití brāhmaṇy (brahma-hatyā), a zaručují mu, že ho zbaví hříšných reakcí vykonáním aśvamedha-yajñi. Takové předem naplánované odčinění však hříšnou osobu neosvobodí. To uvidíme v následujícím verši.

6.13.10

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ sañcodito viprair
marutvān ahanad ripum
brahma-hatyā hate tasminn
āsasāda vṛṣākapim

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; sañcoditaḥ — povzbuzený; vipraiḥ — brāhmaṇy; marutvān — Indra; ahanat — zabil; ripum — svého nepřítele, Vṛtrāsuru; brahma-hatyā — hříšná reakce za zabití brāhmaṇy; hate — byl zabit; tasmin — když on (Vṛtrāsura); āsasāda — přišla k; vṛṣākapim — Indrovi, který je také známý jako Vṛṣākapi.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Indra, povzbuzený slovy mudrců, zabil Vṛtrāsuru a poté ho provázela hříšná reakce za zabití brāhmaṇy (brahma-hatyā).

Význam

Poté, co Indra zabil Vṛtrāsuru, nemohl překonat hříšné reakce za zabití brāhmaṇy (brahma-hatyā). Předtím již zabil jednoho brāhmaṇu, Viśvarūpu, z hněvu vyvolaného okolnostmi, ale tentokrát na radu mudrců zabil dalšího brāhmaṇu plánovaně. Hříšná reakce byla proto větší než předtím a Indra se jí nemohl zbavit pouhým vykonáním obětí pro odčinění. Musel podstoupit krutý sled hříšných reakcí, a když byl tímto utrpením osvobozen, brāhmaṇové mu dovolili vykonat oběť koně. Plánované páchání hříšných činů na základě zpívání svatého jména Pána nebo podstupování odčinění (prāyaścitta) nezbaví následků nikoho — ani Indru či Nahuṣu. Nahuṣa zastával funkci Indry během jeho nepřítomnosti na nebeských planetách, kdy Indra putoval z místa na místo, aby se oprostil od hříšných reakcí.

6.13.11

Verš

tayendraḥ smāsahat tāpaṁ
nirvṛtir nāmum āviśat
hrīmantaṁ vācyatāṁ prāptaṁ
sukhayanty api no guṇāḥ

Synonyma

tayā — tím činem; indraḥ — král Indra; sma — vskutku; asahat — trpěl; tāpam — strádání; nirvṛtiḥ — štěstí; na — ne; amum — jeho; āviśat — vstoupilo; hrīmantam — ten, kdo je plný studu; vācyatām — neslavnou pověst; prāptam — když získal; sukhayanti — přinášejí radost; api — i když; no — ne; guṇāḥ — dobré vlastnosti, jako je zámožnost.

Překlad

Na radu polobohů Indra zabil Vṛtrāsuru a pak kvůli tomuto hříchu trpěl. I když ostatní polobozi byli šťastní, jemu zabití Vṛtrāsury žádnou radost nepřinášelo. Ani jeho další dobré vlastnosti, jako tolerance a zámožnost, mu nepomohly odstranit jeho zármutek.

Význam

Pácháním hříšných činů nemůže být nikdo šťastný, ani když je obdařen hmotným bohatstvím. Indra se o tom přesvědčil. Lidé ho začali pomlouvat: “Zabil brāhmaṇu, aby si mohl užívat nebeského hmotného štěstí.” Přestože byl tedy Indra nebeským králem a těšil se hmotnému bohatství, byl neustále nešťastný z takových obvinění.

6.13.12-13

Verš

tāṁ dadarśānudhāvantīṁ
cāṇḍālīm iva rūpiṇīm
jarayā vepamānāṅgīṁ
yakṣma-grastām asṛk-paṭām

vikīrya palitān keśāṁs
tiṣṭha tiṣṭheti bhāṣiṇīm
mīna-gandhy-asu-gandhena
kurvatīṁ mārga-dūṣaṇam

Synonyma

tām — hříšnou reakci; dadarśa — viděl; anudhāvantīm — pronásledující; cāṇḍālīm — žena z nejnižší třídy; iva — jako; rūpiṇīm — přijímající podobu; jarayā — kvůli stáří; vepamāna-aṅgīm — jejíž údy se třásly; yakṣma-grastām — nakažená tuberkulózou; asṛk-paṭām — jejíž šaty byly potřísněné krví; vikīrya — rozcuchané; palitān — prošedivělé; keśān — vlasy; tiṣṭha tiṣṭha — počkej, počkej; iti — takto; bhāṣiṇīm — volající; mīna-gandhi — rybí zápach; asu — jejíž dech; gandhena — nepříjemným zápachem; kurvatīm — způsobující; mārga-dūṣaṇam — znečištění celé ulice.

Překlad

Indra viděl, jak ho pronásleduje zosobněná hříšná reakce v podobě ženy z nejnižší třídy, třídy caṇḍālů. Vypadala velmi staře. Všechny její údy se třásly, a jelikož byla postižená tuberkulózou, měla tělo a šaty potřísněné krví. Z úst jí vycházel nesnesitelný rybí zápach, který zamořoval celou ulici. Volala na Indru: “Počkej, počkej!”

Význam

Člověk postižený tuberkulózou často zvrací krev a má potom zakrvácené šaty.

6.13.14

Verš

nabho gato diśaḥ sarvāḥ
sahasrākṣo viśāmpate
prāg-udīcīṁ diśaṁ tūrṇaṁ
praviṣṭo nṛpa mānasam

Synonyma

nabhaḥ — na nebe; gataḥ — vydal se; diśaḥ — na strany; sarvāḥ — všechny; sahasra-akṣaḥ — Indra, jenž má tisíc očí; viśāmpate — ó králi; prāk-udīcīm — severovýchodním; diśam — směrem; tūrṇam — velkou rychlostí; praviṣṭaḥ — vstoupil; nṛpa — ó králi; mānasam — do jezera jménem Mānasa-sarovara.

Překlad

Ó králi, Indra nejprve uprchl na nebe, ale i tam viděl, že ho žena zosobňující hřích pronásleduje. Tato čarodějnice mu byla v patách všude, kam zamířil. Nakonec se kvapem odebral na severovýchod a vstoupil do jezera Mānasa-sarovara.

6.13.15

Verš

sa āvasat puṣkara-nāla-tantūn
alabdha-bhogo yad ihāgni-dūtaḥ
varṣāṇi sāhasram alakṣito ’ntaḥ
sañcintayan brahma-vadhād vimokṣam

Synonyma

saḥ — on (Indra); āvasat — žil; puṣkara-nāla-tantūn — v síti vláken lotosového stonku; alabdha-bhogaḥ — aniž by se mu dostávalo jakéhokoliv hmotného pohodlí (prakticky hladověl po všech hmotných potřebách); yat — co; iha — zde; agni-dūtaḥ — bůh ohně jakožto posel; varṣāṇi — nebeských let; sāhasram — tisíc; alakṣitaḥ — neviditelný; antaḥ — v srdci; sañcintayan — neustále myslící na; brahma-vadhāt — od zabití brāhmaṇy; vimokṣam — osvobození.

Překlad

Král Indra neustále myslel na to, jak by se mohl zbavit hříšné reakce za zabití brāhmaṇy. Žil tisíc let v jezeře, v jemných vláknech stonku lotosového květu, pro všechny neviditelný. Bůh ohně, který mu obvykle nosil jeho podíl ze všech yajñí, se bál vstoupit do vody, takže Indra prakticky hladověl.

6.13.16

Verš

tāvat triṇākaṁ nahuṣaḥ śaśāsa
vidyā-tapo-yoga-balānubhāvaḥ
sa sampad-aiśvarya-madāndha-buddhir
nītas tiraścāṁ gatim indra-patnyā

Synonyma

tāvat — tak dlouho; triṇākam — nebeské planetě; nahuṣaḥ — Nahuṣa; śaśāsa — vládl; vidyā — vzděláním; tapaḥ — askezí; yoga — mystickou mocí; bala — a silou; anubhāvaḥ — oplývající; saḥ — on (Nahuṣa); sampat — z takového jmění; aiśvarya — a bohatství; mada — šílenstvím; andha — zaslepená; buddhiḥ — jeho inteligence; nītaḥ — byl přiveden; tiraścām — hada; gatim — na místo určení; indra-patnyā — Indrovou manželkou Śacīdevī.

Překlad

Dokud žil král Indra pod vodou, kde setrvával v lotosovém stonku, Nahuṣa byl díky svému poznání, askezi a mystické síle obdařen schopností vládnout nebeskému království. Oslepený a poblouzněný mocí a bohatstvím však činil nevhodné návrhy Indrově manželce, se kterou si chtěl užívat, a proto byl proklet brāhmaṇou a později se stal hadem.

6.13.17

Verš

tato gato brahma-giropahūta
ṛtambhara-dhyāna-nivāritāghaḥ
pāpas tu digdevatayā hataujās
taṁ nābhyabhūd avitaṁ viṣṇu-patnyā

Synonyma

tataḥ — poté; gataḥ — odešel; brahma — brāhmaṇů; girā — slovy; upahūtaḥ — zvaný; ṛtambhara — o Nejvyšším Pánu, který udržuje pravdu; dhyāna — meditací; nivārita — zadržovaný; aghaḥ — jehož hřích; pāpaḥ — hříšná činnost; tu — potom; dik-devatayā — polobohem Rudrou; hata-ojāḥ — s oslabenou silou; tam — jeho (Indru); na abhyabhūt — nemohla překonat; avitam — chráněného; viṣṇu-patnyā — manželkou Pána Viṣṇua, bohyní štěstí.

Překlad

Moc Indrových hříchů byla oslabena vlivem Rudry, poloboha všech světových stran. Jelikož Indru chránila bohyně štěstí, manželka Pána Viṣṇua, která sídlí v trsech lotosů na jezeře Mānasa-sarovara, jeho hříšné činy ho nemohly ovlivnit. Striktním uctíváním Pána Viṣṇua se nakonec zbavil všech hříšných reakcí. Poté ho brāhmaṇové povolali zpět na nebeské planety a znovu zaujal své dřívější postavení.

6.13.18

Verš

taṁ ca brahmarṣayo ’bhyetya
hayamedhena bhārata
yathāvad dīkṣayāṁ cakruḥ
puruṣārādhanena ha

Synonyma

tam — k němu (Pánu Indrovi); ca — a; brahma-ṛṣayaḥ — velcí světci a brāhmaṇové; abhyetya — přistoupili; hayamedhena — s obětí aśvamedha; bhārata — ó králi Parīkṣite; yathāvat — podle pravidel; dīkṣayām cakruḥ — zasvětili; puruṣa-ārādhanena — která sestává z uctívání Nejvyšší Osoby, Hariho; ha — vskutku.

Překlad

Ó králi, když Pán Indra dospěl na nebeské planety, přistoupili k němu svatí brāhmaṇové a náležitě ho zasvětili do vykonání oběti koně (aśvamedha-yajñi) určené k potěšení Nejvyššího Pána.

6.13.19-20

Verš

athejyamāne puruṣe
sarva-devamayātmani
aśvamedhe mahendreṇa
vitate brahma-vādibhiḥ

sa vai tvāṣṭra-vadho bhūyān
api pāpa-cayo nṛpa
nītas tenaiva śūnyāya
nīhāra iva bhānunā

Synonyma

atha — proto; ijyamāne — když uctíval; puruṣe — Nejvyššího Pána, Osobnost Božství; sarva — všech; deva-maya-ātmani — Nadduši a opatrovatele polobohů; aśvamedhe — prostřednictvím aśvamedha-yajñi; mahā-indreṇa — králem Indrou; vitate — řízené; brahma-vādibhiḥ — světci a brāhmaṇy obeznámenými s védským poznáním; saḥ — to; vai — vskutku; tvāṣṭra-vadhaḥ — zabití Vṛtrāsury, syna Tvaṣṭy; bhūyāt — může být; api — ačkoliv; pāpa-cayaḥ — množství hříchu; nṛpa — ó králi; nītaḥ — byla převedena; tena — tím (obětí koně); eva — jistě; śūnyāya — v nic; nīhāraḥ — mlha; iva — jako; bhānunā — zářícím sluncem.

Překlad

Oběť koně vykonaná svatými brāhmaṇy zbavila Indru reakcí za všechny jeho hříchy, protože v ní uctil Nejvyšší Osobnost Božství. Ó králi, i když byl jeho hřích velice těžký, byl touto obětí okamžitě zrušen, tak jako mlhu rozptýlí vycházející slunce.

6.13.21

Verš

sa vājimedhena yathoditena
vitāyamānena marīci-miśraiḥ
iṣṭvādhiyajñaṁ puruṣaṁ purāṇam
indro mahān āsa vidhūta-pāpaḥ

Synonyma

saḥ — on (Indra); vājimedhena — obětí aśvamedha; yathā — tak, jak; uditena — popsáno; vitāyamānena — která byla vykonána; marīci-miśraiḥ — kněžími v čele s Marīcim; iṣṭvā — uctívající; adhiyajñam — Svrchovanou Nadduši; puruṣam purāṇam — původní Osobnost Božství; indraḥ — král Indra; mahān — hodný uctívání; āsa — stal se; vidhūta-pāpaḥ — když byl očištěn od všech hříšných reakcí.

Překlad

Marīci a další velcí mudrci obdařili krále Indru svou přízní. Vykonávali oběť přesně podle daných pravidel a uctili Nejvyšší Osobnost Božství, Nadduši, původní osobu. Tak získal Indra znovu své vznešené postavení a všichni mu opět vzdávali úctu.

6.13.22-23

Verš

idaṁ mahākhyānam aśeṣa-pāpmanāṁ
prakṣālanaṁ tīrthapadānukīrtanam
bhakty-ucchrayaṁ bhakta-janānuvarṇanaṁ
mahendra-mokṣaṁ vijayaṁ marutvataḥ

paṭheyur ākhyānam idaṁ sadā budhāḥ
śṛṇvanty atho parvaṇi parvaṇīndriyam
dhanyaṁ yaśasyaṁ nikhilāgha-mocanaṁ
ripuñjayaṁ svasty-ayanaṁ tathāyuṣam

Synonyma

idam — tato; mahā-ākhyānam — velká historická událost; aśeṣa-pāpmanām — od neomezeně mnoha hříšných činů; prakṣālanam — očišťující; tīrthapada-anukīrtanam — oslavující Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, který je také známý jako Tīrthapada; bhakti — oddané služby; ucchrayam — v níž dochází ke vzrůstu; bhakta-jana — oddané; anuvarṇanam — popisující; mahā-indra-mokṣam — osvobození nebeského krále; vijayam — vítězství; marutvataḥ — krále Indry; paṭheyuḥ — mají číst; ākhyānam — vyprávění; idam — toto; sadā — vždy; budhāḥ — učenci; śṛṇvanti — pokračují v naslouchání; atho — také; parvaṇi parvaṇi — u příležitosti velkých festivalů; indriyam — které bystří smysly; dhanyam — přináší bohatství; yaśasyam — přináší slávu; nikhila — všech; agha-mocanam — zbavuje hříchů; ripum-jayam — zajišťuje vítězství nad nepřáteli; svasti-ayanam — všem přináší štěstí; tathā — a také; āyuṣam — délku života.

Překlad

Toto úžasné vyprávění obsahuje oslavování Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇa, jsou v něm výroky o vznešenosti oddané služby, popisy oddaných, jako je Indra a Vṛtrāsura, a pojednání o tom, jak se král Indra oprostil od svých hříchů a jak zvítězil v boji s démony. Ten, kdo této události porozumí, se zbaví všech hříšných reakcí. Učeným lidem se proto vždy doporučuje toto vyprávění číst. Kdo tak činí, bude úspěšný ve smyslových činnostech, zvětší se jeho bohatství a rozšíří se jeho sláva. Bude také zbaven všech hříšných reakcí, porazí všechny své nepřátele a jeho život se prodlouží. Jelikož je toto vyprávění po všech stránkách příznivé, učenci ho pravidelně poslouchají a opakují během každého festivalového dne.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k třinácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Krále Indru pronásleduje hříšná reakce”.

KAPITOLA ČTRNÁCTÁ

Nářek krále Citraketua

6.14.1

Verš

śrī-parīkṣid uvāca
rajas-tamaḥ-svabhāvasya
brahman vṛtrasya pāpmanaḥ
nārāyaṇe bhagavati
katham āsīd dṛḍhā matiḥ

Synonyma

śrī-parīkṣit uvāca — král Parīkṣit se otázal; rajaḥ — v kvalitě vášně; tamaḥ — a kvalitě nevědomosti; sva-bhāvasya — který měl povahu; brahman — ó učený brāhmaṇo; vṛtrasya — Vṛtrāsury; pāpmanaḥ — který byl považován za hříšníka; nārāyaṇe — v Pánu Nārāyaṇovi; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; katham — jak; āsīt — bylo; dṛḍhā — velice silné; matiḥ — vědomí.

Překlad

Král Parīkṣit se otázal Śukadeva Gosvāmīho: Ó učený brāhmaṇo, démoni jsou obvykle hříšní, neboť jsou posedlí kvalitami vášně a nevědomosti. Jak tedy mohl Vṛtrāsura dosáhnout tak vznešené lásky k Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇovi?

Význam

V tomto hmotném světě je každý posedlý kvalitami vášně a nevědomosti. Dokud člověk tyto kvality nepřekoná a nedospěje na úroveň dobra, nemůže se stát čistým oddaným. To potvrzuje Samotný Pán Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (7.28):

yeṣāṁ tv anta-gataṁ pāpaṁ
janānāṁ puṇya-karmaṇām
te dvandva-moha-nirmuktā
bhajante māṁ dṛḍha-vratāḥ

“Ti, kdo jednali zbožně v tomto i dřívějších životech, jejichž hříšné činy jsou zcela vymazány a kdo jsou osvobozeni od duality iluze, Mi s odhodláním slouží.” Jelikož Vṛtrāsura patřil k démonům, Mahārāja Parīkṣit se divil, jak se mohl stát tak vznešeným oddaným.

6.14.2

Verš

devānāṁ śuddha-sattvānām
ṛṣīṇāṁ cāmalātmanām
bhaktir mukunda-caraṇe
na prāyeṇopajāyate

Synonyma

devānām — polobohů; śuddha-sattvānām — jejichž mysli jsou očištěné; ṛṣīṇām — velkých světců; ca — a; amala-ātmanām — kteří očistili svou existenci; bhaktiḥ — oddaná služba; mukunda-caraṇe — lotosovým nohám Mukundy, Pána, který může udělit osvobození; na — ne; prāyeṇa — téměř vždy; upajāyate — vyvíjí se.

Překlad

Polobozi setrvávající v kvalitě dobra a velcí světci zbavení znečištění hmotným požitkem stěží kdy vykonávají čistou oddanou službu u lotosových nohou Mukundy. (Jak se tedy mohl Vṛtrāsura stát takovým velkým oddaným?)

6.14.3

Verš

rajobhiḥ sama-saṅkhyātāḥ
pārthivair iha jantavaḥ
teṣāṁ ye kecanehante
śreyo vai manujādayaḥ

Synonyma

rajobhiḥ — s atomy; sama-saṅkhyātāḥ — stejného počtu; pārthivaiḥ — Země; iha — v tomto světě; jantavaḥ — živé bytosti; teṣām — z nich; ye — ty, které; kecana — některé; īhante — jednají; śreyaḥ — ve prospěch náboženských zásad; vai — vskutku; manuja-ādayaḥ — lidské bytosti a tak dále.

Překlad

V tomto hmotném světě existuje tolik živých bytostí, kolik je atomů. Mezi nimi je velice málo lidských bytostí, a z nich jen hrstka má zájem dodržovat náboženské zásady.

6.14.4

Verš

prāyo mumukṣavas teṣāṁ
kecanaiva dvijottama
mumukṣūṇāṁ sahasreṣu
kaścin mucyeta sidhyati

Synonyma

prāyaḥ — téměř vždy; mumukṣavaḥ — ti, kdo se zajímají o osvobození; teṣām — z nich; kecana — někteří; eva — vskutku; dvija-uttama — ó nejlepší z brāhmaṇů; mumukṣūṇām — z těch, kdo touží po osvobození; sahasreṣu — mezi mnoha tisíci; kaścit — někdo; mucyeta — může být skutečně osvobozený; sidhyati — někdo je dokonalý.

Překlad

Ó nejlepší z brāhmaṇů, Śukadeve Gosvāmī, z mnoha lidí, kteří dodržují náboženské zásady, jich jen velmi málo touží po osvobození od hmotné existence. Z mnoha tisíců, kteří touží po osvobození, ho možná jeden skutečně dosáhne a vzdá se hmotné připoutanosti ke společnosti, přátelství, lásce, zemi, domovu, manželce a dětem. A mezi mnoha tisíci takových osvobozených osobností je ten, kdo chápe skutečný význam osvobození, velice vzácný.

Význam

Existují čtyři druhy lidí — karmī, jñānī, yogīni a bhaktové. Tento výrok se zvláště týká karmīch a jñānīch. Karmī se snaží být šťastný v tomto hmotném světě tím, že střídá jedno tělo za druhým. Jeho cílem je tělesné pohodlí — buď na této, nebo na nějaké jiné planetě. Když se však takový člověk stane jñānīm, usiluje o vysvobození z hmotného otroctví. Mezi mnoha takovými lidmi, kteří usilují o osvobození, je možná jeden během svého života skutečně osvobozen. Taková osoba se vzdává připoutanosti ke společnosti, přátelství, lásce, zemi, rodině, manželce a dětem. Z mnoha takových osob, které jsou ve stádiu vānaprastha, možná jedna pochopí, jak cenné je stát se sannyāsīnem a plně přijmout životní stav odříkání.

6.14.5

Verš

muktānām api siddhānāṁ
nārāyaṇa-parāyaṇaḥ
su-durlabhaḥ praśāntātmā
koṭiṣv api mahā-mune

Synonyma

muktānām — z těch, kdo jsou osvobození za tohoto života (nepřipoutaní k tělesnému pohodlí, které poskytuje společnost, přátelství a láska); api — i; siddhānām — kdo jsou dokonalí (protože chápou, jak je tělesné pohodlí bezvýznamné); nārāyaṇa-parāyaṇaḥ — ten, kdo došel k závěru, že Nārāyaṇa je Nejvyšší; su-durlabhaḥ — jehož najít je velice vzácné; praśānta — zcela klidná; ātmā — jehož mysl; koṭiṣu — z miliónů a biliónů; api — i; mahā-mune — ó velký mudrci.

Překlad

Ó velký mudrci, z mnoha miliónů osvobozených osob vlastnících dokonalé poznání o osvobození je možná jeden oddaný Pána Nārāyaṇa, Kṛṣṇy. Takoví oddaní, kteří jsou naprosto klidní, jsou nesmírně vzácní.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura dává k tomuto verši následující výklad.  Pouze toužit po mukti neboli osvobození nestačí; je třeba se stát skutečně osvobozeným. Když člověk pochopí marnost materialistického způsobu života, pokročí v poznání, a v důsledku toho přijme stav vānaprasthy, kde nebude připoután k rodině, manželce a dětem. Potom by měl dále pokročit na úroveň skutečného stavu odříkání (sannyāsa), aby již nikdy nepoklesl a nebyl ovlivněn materialistickým životem. I když někdo touží po osvobození, ještě to neznamená, že je osvobozen. Získat osvobození je velice vzácné. Mnoho mužů kvůli tomu přijímá sannyās, ale kvůli svým nedokonalostem znovu vyvinou připoutanost k ženám, hmotnému jednání, veřejně prospěšným činnostem a tak dále.

Jñānī, yogīni a karmī, kteří nevykonávají oddanou službu, se dopouštějí přestupků. Śrī Caitanya Mahāprabhu říká: māyāvādī kṛṣṇe aparādhī—kdo si myslí, že všechno je māyā, místo aby si myslel, že všechno je Kṛṣṇa, je aparādhī, “ten, kdo páchá přestupky”. I když se māyāvādīni, impersonalisté, dopouštějí přestupků u lotosových nohou Kṛṣṇy, přesto je lze počítat mezi siddhy neboli ty, kdo realizovali své vlastní já. Lze o nich říci, že jsou blíže k duchovní dokonalosti, protože alespoň realizovali, co je duchovní život. Pokud se někdo takový stane oddaným Pána Nārāyaṇa (nārāyaṇa-parāyaṇa), je lepší než ten, kdo je osvobozený či dokonalý (jīvan-mukta), neboť to vyžaduje vyšší inteligenci.

Existují dva druhy jñānīch. Jeden tíhne k oddané službě a druhý k neosobní realizaci. Impersonalisté obvykle podstupují velké úsilí bez jakéhokoliv hmatatelného prospěchu, a proto je řečeno, že loupou rýži, která nemá žádná zrna (sthūla-tuṣāvaghātinaḥ). Jñānī z druhé skupiny, jejichž jñāna je smíšená s bhakti, jsou rovněž dvou druhů — ti, kdo jsou oddáni takzvané iluzorní podobě Nejvyšší Osobnosti Božství, a ti, kdo chápou Nejvyšší Osobnost Božství jako sac-cid-ānanda-vigrahu, skutečnou duchovní podobu. Māyāvādští oddaní uctívají Nārāyaṇa či Viṣṇua s představou, že Viṣṇu přijal podobu vytvořenou māyou a že konečná pravda je ve skutečnosti neosobní. Čistý oddaný si však nikdy nemyslí, že Viṣṇu přijal tělo vytvořené māyou; dobře ví, že původní Absolutní Pravda je Svrchovaná Osoba. Takový oddaný má skutečné poznání a nikdy nesplývá se září Brahmanu. Śrīmad-Bhāgavatam (10.2.32) uvádí:

ye ’nye ’ravindākṣa vimukta-māninas
tvayy asta-bhāvād aviśuddha-buddhayaḥ
āruhya kṛcchreṇa paraṁ padaṁ tataḥ
patanty adho ’nādṛta-yuṣmad-aṅghrayaḥ

“Ó Pane, inteligence těch, kdo se považují za osvobozené, ale postrádají oddanost, je nečistá. I když tvrdou askezí dospějí k nejvyššímu bodu osvobození, nevyhnutelně poklesnou zpátky do hmotné existence, protože nepřijímají útočiště u Tvých lotosových nohou.” Tutéž skutečnost dokládá Bhagavad-gītā (9.11), kde Pán říká:

avajānanti māṁ mūḍhā
mānuṣīṁ tanum āśritam
paraṁ bhāvam ajānanto
mama bhūta-maheśvaram

“Hlupáci se Mi vysmívají, když sestupuji v lidské podobě. Neznají Mou transcendentální povahu Svrchovaného Pána všeho, co existuje.” Když darebáci (mūḍhové) vidí, že Kṛṣṇa jedná přesně jako lidská bytost, vysmívají se Pánově podobě, protože neznají paraṁ bhāvam, Jeho transcendentální povahu a činnosti. Takové osoby popisuje dále Bhagavad-gītā (9.12):

moghāśā mogha-karmāṇo
mogha-jñānā vicetasaḥ
rākṣasīm āsurīṁ caiva
prakṛtiṁ mohinīṁ śritāḥ

“Ti, kdo jsou takto zmateni, jsou přitahováni démonskými a ateistickými názory. V tomto zmateném stavu jsou zmařeny jak jejich naděje na osvobození, tak jejich plodonosné činnosti i rozvoj poznání.” Tito lidé nevědí, že Kṛṣṇovo tělo není hmotné. Mezi Kṛṣṇovým tělem a Jeho duší neexistuje rozdíl, ale jelikož méně inteligentní lidé vidí Kṛṣṇu jako lidskou bytost, vysmívají se Mu. Nedovedou si představit, jak by mohla být osoba, jako je Kṛṣṇa, původem všeho (govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi). Tito lidé jsou označováni slovem moghāśāḥ, což vyjadřuje, že všechny jejich touhy a naděje do budoucnosti budou zmařeny. Dokonce i když se zdá, že vykonávají oddanou službu, jsou moghāśāḥ, protože jejich konečným přáním je splynout se září Brahmanu.

Ty, kdo chtějí, aby jim oddaná služba zajistila dosažení nebeských planet, čeká také zklamání, protože to není výsledek oddané služby. I jim je však dána příležitost vykonávat oddanou službu a očistit se. Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.17) uvádí:

śṛṇvatāṁ sva-kathāḥ kṛṣṇaḥ
puṇya-śravaṇa-kīrtanaḥ
hṛdy antaḥ-stho hy abhadrāṇi
vidhunoti suhṛt satām

“Nejvyšší Osobnost Božství Śrī Kṛṣṇa, Jenž dlí jako Paramātmā (Nadduše) v srdci každého a je dobrodincem oddaných, kteří jsou věrní pravdě, zprošťuje srdce oddaného dychtícího po poslechu Jeho poselství touhy po hmotném požitku. Jsou-li poselství Pána správně vyslyšena a přednesena, jsou sama o sobě příznivá.”

Dokud není odstraněna špína z hloubi srdce, nikdo se nemůže stát čistým oddaným. Proto je v tomto verši použito slovo sudurlabhaḥ (“velice vzácný”). Nejen mezi stovkami a tisíci, ale i mezi milióny dokonale osvobozených duší se lze stěží kdy setkat s čistým oddaným. Proto se zde objevuje slovo koṭiṣv api. Śrīla Madhvācārya uvádí následující citáty z Tantra Bhāgavaty:

nava-koṭyas tu devānām
ṛṣayaḥ sapta-koṭayaḥ
nārāyaṇāyanāḥ sarve
ye kecit tat-parāyaṇāḥ

“Existuje devadesát miliónů polobohů a sedmdesát miliónů mudrců, kteří jsou známí jako nārāyaṇāyana, oddaní Pána Nārāyaṇa, a pouze několik z nich lze nazvat nārāyaṇa-parāyaṇa.”

nārāyaṇāyanā devā
ṛṣy-ādyās tat-parāyaṇāḥ
brahmādyāḥ kecanaiva syuḥ
siddho yogya-sukhaṁ labhan

Rozdíl mezi siddhy a nārāyaṇa-parāyaṇy spočívá v tom, že nārāyaṇa-parāyaṇové jsou přímí oddaní, zatímco siddhové jsou ti, kdo praktikují různé druhy mystické yogy.

6.14.6

Verš

vṛtras tu sa kathaṁ pāpaḥ
sarva-lokopatāpanaḥ
itthaṁ dṛḍha-matiḥ kṛṣṇa
āsīt saṅgrāma ulbaṇe

Synonyma

vṛtraḥ — Vṛtrāsura; tu — ale; saḥ — on; katham — jak; pāpaḥ — i když byl hříšný (jelikož dostal tělo démona); sarva-loka — všech tří světů; upatāpanaḥ — příčina utrpení; ittham — taková; dṛḍha-matiḥ — pevně upřená inteligence; kṛṣṇe — na Kṛṣṇu; āsīt — byla; saṅgrāme ulbaṇe — ve velkém planoucím ohni bitvy.

Překlad

Vṛtrāsura se nacházel v planoucím ohni bitvy a byl to ohavný, hříšný démon, který neustále znepokojoval a zastrašoval druhé. Jak si mohl být takový démon tolik vědom Kṛṣṇy?

Význam

Bylo vysvětleno, že čistého oddaného (nārāyaṇa-parāyaṇa) je vzácné najít i mezi mnoha milióny živých bytostí. Parīkṣita Mahārāje proto překvapilo, že Vṛtrāsura, jehož cílem bylo obtěžovat a zastrašovat druhé, byl jedním z těchto oddaných, a dokonce na bitevním poli. Jak je možné, že byl Vṛtrāsura tak pokročilý?

6.14.7

Verš

atra naḥ saṁśayo bhūyāñ
chrotuṁ kautūhalaṁ prabho
yaḥ pauruṣeṇa samare
sahasrākṣam atoṣayat

Synonyma

atra — v této souvislosti; naḥ — naše; saṁśayaḥ — pochybnost; bhūyān — velká; śrotum — slyšet; kautūhalam — dychtivost; prabho — ó můj pane; yaḥ — ten, kdo; pauruṣeṇa — statečností a silou; samare — v bitvě; sahasra-akṣam — Pána Indru, který má tisíc očí; atoṣayat — potěšil.

Překlad

Můj drahý pane, Śukadeve Gosvāmī, přestože byl Vṛtrāsura hříšný démon, projevil udatnost nanejvýš vznešeného kṣatriyi a uspokojil v bitvě Pána Indru. Jak mohl být takový démon velkým oddaným Pána Kṛṣṇy? Tyto protiklady ve mně vyvolávají velkou pochybnost a touhu o těchto věcech od tebe naslouchat.

6.14.8

Verš

śrī-sūta uvāca
parīkṣito ’tha sampraśnaṁ
bhagavān bādarāyaṇiḥ
niśamya śraddadhānasya
pratinandya vaco ’bravīt

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta Gosvāmī řekl; parīkṣitaḥ — Mahārāje Parīkṣita; atha — takto; sampraśnam — dokonalou otázku; bhagavān — nejmocnější; bādarāyaṇiḥ — Śukadeva Gosvāmī, syn Vyāsadeva; niśamya — když slyšel; śraddadhānasya — svého žáka, který měl takovou víru v pochopení pravdy; pratinandya — blahopřejná; vacaḥ — slova; abravīt — pronesl.

Překlad

Śrī Sūta Gosvāmī řekl: Když Śukadeva Gosvāmī, nejmocnější mudrc, vyslechl inteligentní otázku Mahārāje Parīkṣita, s velkou náklonností začal svému žákovi odpovídat.

6.14.9

Verš

śrī-śuka uvāca
śṛṇuṣvāvahito rājann
itihāsam imaṁ yathā
śrutaṁ dvaipāyana-mukhān
nāradād devalād api

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; śṛṇuṣva — prosím, poslouchej; avahitaḥ — s napjatou pozorností; rājan — ó králi; itihāsam — historii; imam — tuto; yathā — tak, jak; śrutam — vyslechnutá; dvaipāyana — Vyāsadeva; mukhāt — z úst; nāradāt — od Nārady; devalāt — od Devaly Ṛṣiho; api — také.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Ó králi, povím ti tutéž historii, kterou jsem vyslechl z úst Vyāsadeva, Nārady a Devaly. Prosím, poslouchej pozorně.

6.14.10

Verš

āsīd rājā sārvabhaumaḥ
śūraseneṣu vai nṛpa
citraketur iti khyāto
yasyāsīt kāmadhuṅ mahī

Synonyma

āsīt — byl; rājā — jeden král; sārva-bhaumaḥ — vládce celé Země; śūraseneṣu — v zemi jménem Śūrasena; vai — vskutku; nṛpa — ó králi; citraketuḥ — Citraketu; iti — takto; khyātaḥ — oslavovaný; yasya — jehož; āsīt — byla; kāma-dhuk — dávající vše potřebné; mahī — Země.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, v provincii Śūrasena žil král jménem Citraketu, který vládl celé Zemi. Za jeho vlády Země vydávala vše potřebné pro život.

Význam

Nejvýznačnějším sdělením této sloky je, že Země v době panování krále Citraketua dávala v hojnosti vše potřebné k životu. Jak uvádí Īśopaniṣad (Mantra 1):

īśāvāsyam idaṁ sarvaṁ
yat kiñca jagatyāṁ jagat
tena tyaktena bhuñjīthā
mā gṛdhaḥ kasya svid dhanam

“Vše živé i neživé ve vesmíru řídí a vlastní Pán. Člověk má proto přijímat pouze nezbytné věci, které jsou vyhrazeny jako jeho podíl, a nemá přijímat žádné jiné, dobře věda, komu patří.” Kṛṣṇa, nejvyšší vládce, tvoří hmotný svět, který je naprosto dokonalý a nic v něm nechybí. Pán dodává životní potřeby pro všechny živé bytosti. Tyto nezbytnosti pocházejí ze země, a země je tedy jejich zdrojem. Když je u moci dobrý vládce, tento zdroj dává životní potřeby v hojném množství. Bez dobrého vládce však bude všeho nedostatek. To je význam slova kāmadhuk. Na jiném místě Śrīmad-Bhāgavatamu (1.10.4) je řečeno: kāmaṁ vavarṣa parjanyaḥ sarva-kāma-dughā mahī — “Za vlády Mahārāje Yudhiṣṭhira dávaly mraky tolik vláhy, kolik lidé potřebovali, a země poskytovala v hojnosti všechny životní nezbytnosti.” Máme zkušenost, že v některých obdobích způsobují deště hojnost všeho a v jiných obdobích nastává nedostatek. Nad produktivitou země nemáme kontrolu, neboť je přirozeně plně pod kontrolou Nejvyšší Osobnosti Božství. Pán může Svým nařízením přimět zemi, aby plodila dostatečně či nedostatečně. Vládne-li zemi zbožný král podle příkazů śāster, přirozeně bude pravidelně pršet a bude dostatečná úroda, aby bylo o všechny lidi postaráno. Vykořisťování nebude připadat v úvahu, neboť každý bude mít všeho dostatek. Šmelinářství a další podvodné činnosti pak automaticky skončí. Nemá-li vládce duchovní schopnosti, pouhá jeho vláda zemi lidské problémy nevyřeší. Vládce musí být jako Mahārāja Yudhiṣṭhira, Parīkṣit Mahārāja nebo Rāmacandra. Pak budou všichni obyvatelé nesmírně šťastní.

6.14.11

Verš

tasya bhāryā-sahasrāṇāṁ
sahasrāṇi daśābhavan
sāntānikaś cāpi nṛpo
na lebhe tāsu santatim

Synonyma

tasya — jeho (krále Citraketua); bhāryā — manželek; sahasrāṇām — tisíců; sahasrāṇi — tisíce; daśa — deset; abhavan — bylo; sāntānikaḥ — plně schopný plodit syny; ca — a; api — ačkoliv; nṛpaḥ — král; na — ne; lebhe — získal; tāsu — od nich; santatim — syna.

Překlad

Citraketu měl deset miliónů manželek, ale přestože byl plně schopen plodit děti, neobdařila ho dítětem ani jediná. Shodou okolností byly všechny jeho manželky neplodné.

6.14.12

Verš

rūpaudārya-vayo-janma-
vidyaiśvarya-śriyādibhiḥ
sampannasya guṇaiḥ sarvaiś
cintā bandhyā-pater abhūt

Synonyma

rūpa — krásou; audārya — velkodušnost; vayaḥ — mládí; janma — aristokratický původ; vidyā — vzdělání; aiśvarya — vznešenost; śriya-ādibhiḥ — bohatství atd.; sampannasya — obdařený; guṇaiḥ — dobrými vlastnostmi; sarvaiḥ — všemi; cintā — úzkost; bandhyā-pateḥ — Citraketua, manžela tolika neplodných žen; abhūt — byla.

Překlad

Citraketu, manžel těchto mnoha miliónů žen, byl obdařený krásou, velkodušností a mládím. Narodil se ve vysoce postavené rodině, měl úplné vzdělání a byl bohatý a vznešený. Přestože však oplýval všemi těmito přednostmi, byl plný úzkosti, jelikož neměl syna.

Význam

Je zřejmé, že král nejprve přijal jednu manželku, ale ta nemohla mít děti. Pak se oženil podruhé, potřetí, počtvrté a tak dále, ale žádná z jeho manželek nemohla otěhotnět. Bez ohledu na své hmotné výsady — aristokratický původ doprovázený vznešeností, bohatstvím, vzděláním a krásou (janmaiśvarya-śruta-śrī) — byl velice zarmoucený, neboť přestože měl tolik manželek, neměl syna. Jeho zármutek byl nepochybně přirozený. Život gṛhasthy neznamená mít manželku a žádné děti. Cāṇakya Paṇḍita říká: putra-hīnaṁ gṛhaṁ śūnyam — nemá-li hospodář syna, jeho domov není o nic lepší než poušť. Král byl nepochybně velmi nešťastný, že nemůže mít syna, a proto se také tolikrát oženil. Zvláště kṣatriyům je dovoleno přijmout více než jednu manželku, a to také tento král učinil. Přesto však zůstal bez potomků.

6.14.13

Verš

na tasya sampadaḥ sarvā
mahiṣyo vāma-locanāḥ
sārvabhaumasya bhūś ceyam
abhavan prīti-hetavaḥ

Synonyma

na — ne; tasya — jeho (Citraketua); sampadaḥ — největší bohatství; sarvāḥ — všechny; mahiṣyaḥ — královny; vāma-locanāḥ — které měly velice přitažlivé oči; sārva-bhaumasya — vládce; bhūḥ — země; ca — také; iyam — toto; abhavan — byly; prīti-hetavaḥ — zdroje potěšení.

Překlad

Všechny jeho královny měly nádherné obličeje s přitažlivýma očima, ale přesto ani jeho bohatství, stovky a tisíce královen, ani země, jejímž byl svrchovaným vlastníkem, mu nepřinášely štěstí.

6.14.14

Verš

tasyaikadā tu bhavanam
aṅgirā bhagavān ṛṣiḥ
lokān anucarann etān
upāgacchad yadṛcchayā

Synonyma

tasya — jeho; ekadā — jednou; tu — ale; bhavanam — do paláce; aṅgirāḥ — Aṅgirā; bhagavān — velice mocný; ṛṣiḥ — mudrc; lokān — planetách; anucaran — cestující po; etān — tyto; upāgacchat — přišel; yadṛcchayā — náhle.

Překlad

Jednou když mocný mudrc jménem Aṅgirā cestoval po celém vesmíru, nevázaný žádnými povinnostmi, ze své dobré vůle přišel do paláce krále Citraketua.

6.14.15

Verš

taṁ pūjayitvā vidhivat
pratyutthānārhaṇādibhiḥ
kṛtātithyam upāsīdat
sukhāsīnaṁ samāhitaḥ

Synonyma

tam — jeho; pūjayitvā — po uctění; vidhi-vat — podle pravidel pro přijímání vznešených hostů; pratyutthāna — povstáním z trůnu; arhaṇa-ādibhiḥ — vykonáním obřadného uctívání a tak dále; kṛta-atithyam — toho, jemuž byla prokázána pohostinnost; upāsīdat — usedl poblíž; sukha-āsīnam — jenž byl velice pohodlně usazen; samāhitaḥ — ovládající svou mysl a smysly.

Překlad

Král Citraketu okamžitě vstal z trůnu a obřadně ho uctil. Nabídl mu vodu k pití a jídlo, a vykonal tak svou povinnost hostitele, jenž má vznešeného hosta. Když byl ṛṣi pohodlně usazen, král, ovládající svou mysl a smysly, usedl na zem k jeho nohám.

6.14.16

Verš

maharṣis tam upāsīnaṁ
praśrayāvanataṁ kṣitau
pratipūjya mahārāja
samābhāṣyedam abravīt

Synonyma

mahā-ṛṣiḥ — velký mudrc; tam — jemu (králi); upāsīnam — sedícímu poblíž; praśraya-avanatam — pokorně se klanícímu; kṣitau — na zemi; pratipūjya — vyslovující uznání; mahārāja — ó králi Parīkṣite; samābhāṣya — oslovující; idam — toto; abravīt — řekl.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když Citraketu seděl pokorně skloněný u mudrcových lotosových nohou, velký mudrc mu vyslovil uznání za jeho pokoru a pohostinnost. Oslovil ho následovně.

6.14.17

Verš

aṅgirā uvāca
api te ’nāmayaṁ svasti
prakṛtīnāṁ tathātmanaḥ
yathā prakṛtibhir guptaḥ
pumān rājā ca saptabhiḥ

Synonyma

aṅgirāḥ uvāca — velký mudrc Aṅgirā řekl; api — zda; te — tebe; anāmayam — zdraví; svasti — blaho; prakṛtīnām — základních prvků tvého královského stavu (společníků a příslušenství); tathā — jakož i; ātmanaḥ — tvého vlastního těla, mysli a duše; yathā — jako; prakṛtibhiḥ — prvky hmotné přírody; guptaḥ — chráněná; pumān — živá bytost; rājā — král; ca — také; saptabhiḥ — sedmi.

Překlad

Velký mudrc Aṅgirā řekl: Můj milý králi, doufám, že se tvému tělu a mysli a tvým královským společníkům a příslušenství dobře daří. Je-li sedm složek hmotné přírody (celková hmotná energie, ego a pět předmětů smyslového požitku) v náležitém pořádku, živá bytost nacházející se pod pokryvem hmotných prvků je šťastná. Bez těchto sedmi prvků nemůže nikdo existovat. Podobně i krále vždy chrání sedm základních prvků — jeho učitel (svāmī či guru), ministři, království, pevnost, pokladnice, královské zákony a přátelé.

Význam

Śrīdhara Svāmī ve svém komentáři k Bhāgavatamu uvádí:

svāmy-amātyau janapadā
durga-draviṇa-sañcayāḥ
daṇḍo mitraṁ ca tasyaitāḥ
sapta-prakṛtayo matāḥ

Král není sám. V první řadě má svého duchovního mistra, nejvyššího rádce. Pak jsou tu jeho ministři, království, soustava opevnění, pokladnice, systém zákona a řádu a jeho přátelé či spojenci. Je-li těchto sedm prvků náležitě udržováno, král je šťastný. Stejně tak se živá bytost, duše—jak vysvětluje Bhagavad-gītā (dehino 'smin yathā dehe) — nachází uvnitř hmotného obalu z mahat-tattvy, ega a pěti předmětů smyslového požitku (pañca-tan-mātrā). Když je těchto sedm prvků v náležitém pořádku, živá bytost je v radostném rozpoložení. Jsou-li královi společníci tiší a poslušní, král je obvykle šťastný. Proto se velký mudrc Aṅgirā Ṛṣi tázal na královo zdraví a na blaho jeho sedmi společníků. Když se tážeme přítele, zda je vše v pořádku, máme na mysli nejen jeho samotného, ale i jeho rodinu, jeho zdroj příjmu a jeho společníky či služebníky. To vše musí být v pořádku; pak může být člověk šťastný.

6.14.18

Verš

ātmānaṁ prakṛtiṣv addhā
nidhāya śreya āpnuyāt
rājñā tathā prakṛtayo
naradevāhitādhayaḥ

Synonyma

ātmānam — sebe; prakṛtiṣu — pod těchto sedm základních prvků královského stavu; addhā — přímo; nidhāya — dávající; śreyaḥ — konečné štěstí; āpnuyāt — může získat; rājñā — od krále; tathā — tak také; prakṛtayaḥ — závislé královské prvky; nara-deva — ó králi; āhita-adhayaḥ — nabízející bohatství a další věci.

Překlad

Ó králi, ó pane lidstva, když král přímo závisí na svých společnících a řídí se jejich pokyny, je šťastný. Šťastní jsou i jeho společníci, když mu obětují své dary a činnosti a jednají podle jeho příkazů.

Význam

Zde je popsáno, kdy jsou král a jeho poddaní skutečně šťastní. Král nemá jen dávat příkazy svým poddaným proto, že je nejvyšší; někdy se také musí sám řídit jejich pokyny. Poddaní mají zase záviset na králi. Tato vzájemná závislost přinese každému štěstí.

6.14.19

Verš

api dārāḥ prajāmātyā
bhṛtyāḥ śreṇyo ’tha mantriṇaḥ
paurā jānapadā bhūpā
ātmajā vaśa-vartinaḥ

Synonyma

api — zdali; dārāḥ — manželky; prajā — občané; amātyāḥ — a tajemníci; bhṛtyāḥ — služebníci; śreṇyaḥ — obchodníci; atha — jakož i; mantriṇaḥ — ministři; paurāḥ — obyvatelé paláce; jānapadāḥ — guvernéři provincií; bhūpāḥ — majitelé půdy; ātma-jāḥ — synové; vaśa-vartinaḥ — plně pod tvou kontrolou.

Překlad

Ó králi, jsou tvé manželky, občané, tajemníci, služebníci a obchodníci, kteří prodávají koření a olej, pod tvou kontrolou? Máš plnou kontrolu i nad ministry, obyvateli svého paláce, guvernéry svých provincií, svými syny a dalšími poddanými?

Význam

Pán či král a jeho podřízení mají být navzájem závislí. Budou-li spolupracovat, mohou být všichni šťastní.

6.14.20

Verš

yasyātmānuvaśaś cet syāt
sarve tad-vaśagā ime
lokāḥ sapālā yacchanti
sarve balim atandritāḥ

Synonyma

yasya — jehož; ātmā — mysl; anuvaśaḥ — ovládnutá; cet — jestliže; syāt — může být; sarve — vše; tat-vaśa-gāḥ — pod jeho kontrolou; ime — tyto; lokāḥ — světy; sa-pālāḥ — s jejich vládci; yacchanti — nabízejí; sarve — všechny; balim — příspěvky; atandritāḥ — zbavující se lenosti.

Překlad

Je-li mysl krále plně ovládnutá, všichni členové jeho rodiny a vládní úředníci jsou mu podřízeni. Guvernéři jeho provincií předkládají daně včas, aniž by kladli odpor; co potom říci o méně významných služebnících?

Význam

Aṅgirā Ṛṣi se krále otázal, zda je ovládnutá také jeho mysl. To je pro dosažení štěstí nejdůležitější.

6.14.21

Verš

ātmanaḥ prīyate nātmā
parataḥ svata eva vā
lakṣaye ’labdha-kāmaṁ tvāṁ
cintayā śabalaṁ mukham

Synonyma

ātmanaḥ — tebe; prīyate — je potěšená; na — ne; ātmā — mysl; parataḥ — z jiných příčin; svataḥ — kvůli tobě samotnému; eva — vskutku; vā — nebo; lakṣaye — mohu vidět; alabdha-kāmam — nedosáhl svých vytoužených cílů; tvām — ty; cintayā — úzkostí; śabalam — bledý; mukham — obličej.

Překlad

Ó králi Citraketu, vidím, že tvá mysl není spokojená. Zdá se, že jsi nedosáhl svého vytouženého cíle. Je tomu tak kvůli tobě samotnému, nebo to způsobili druzí? Na tvé bledé tváři se zračí hluboká úzkost.

6.14.22

Verš

evaṁ vikalpito rājan
viduṣā munināpi saḥ
praśrayāvanato ’bhyāha
prajā-kāmas tato munim

Synonyma

evam — takto; vikalpitaḥ — otázaný; rājan — ó králi Parīkṣite; viduṣā — velice učeným; muninā — filozofem; api — ačkoliv; saḥ — on (král Citraketu); praśraya-avanataḥ — z pokory hluboce skloněný; abhyāha — odpověděl; prajā-kāmaḥ — toužící po potomstvu; tataḥ — potom; munim — velkému mudrci.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi Parīkṣite, ačkoliv velký mudrc Aṅgirā věděl vše, položil králi tyto otázky. Král Citraketu, který si přál mít syna, se tedy s velkou pokorou hluboce poklonil a promluvil k mudrci následovně.

Význam

Jelikož obličej je ukazatelem mysli, světec dokáže pohledem na obličej druhého určit, v jakém stavu se jeho mysl nachází. Když se Aṅgirā Ṛṣi zmínil o králově pobledlém obličeji, král Citraketu vysvětlil příčinu své úzkosti následovně.

6.14.23

Verš

citraketur uvāca
bhagavan kiṁ na viditaṁ
tapo-jñāna-samādhibhiḥ
yogināṁ dhvasta-pāpānāṁ
bahir antaḥ śarīriṣu

Synonyma

citraketuḥ uvāca — král Citraketu odpověděl; bhagavan — ó mocný mudrci; kim — co; na — ne; viditam — je chápáno; tapaḥ — díky askezi; jñāna — poznání; samādhibhiḥ — a díky samādhi (tranzu, transcendentální meditaci); yoginām — velkými yogīny či oddanými; dhvasta-pāpānām — kteří jsou zcela zbaveni všech hříšných reakcí; bahiḥ — vně; antaḥ — uvnitř; śarīriṣu — v podmíněných duších, jež mají hmotná těla.

Překlad

Král Citraketu řekl: Ó velký Aṅgiro, díky askezi, poznání a transcendentálnímu samādhi jsi osvobozený od všech hříšných reakcí. Jako dokonalý yogī proto chápeš všechny vnější a vnitřní záležitosti, které se týkají vtělených, podmíněných duší, jako jsme my.

6.14.24

Verš

tathāpi pṛcchato brūyāṁ
brahmann ātmani cintitam
bhavato viduṣaś cāpi
coditas tvad-anujñayā

Synonyma

tathāpi — přesto; pṛcchataḥ — tážeš se; brūyām — povím; brahman — ó velký brāhmaṇo; ātmani — v mysli; cintitam — úzkost; bhavataḥ — k tobě; viduṣaḥ — který víš vše; ca — a; api — ačkoliv; coditaḥ — inspirovaný; tvat — tvým; anujñayā — nařízením.

Překlad

Ó velká duše, je ti známé vše, a přesto se mě ptáš, proč jsem plný úzkosti. Na tvůj pokyn ti tedy vyjevím příčinu.

6.14.25

Verš

loka-pālair api prārthyāḥ
sāmrājyaiśvarya-sampadaḥ
na nandayanty aprajaṁ māṁ
kṣut-tṛṭ-kāmam ivāpare

Synonyma

loka-pālaiḥ — velkými polobohy; api — i; prārthyāḥ — žádoucí; sāmrājya — velká říše; aiśvarya — hmotné bohatství; sampadaḥ — vlastnictví; na nandayanti — nepůsobí potěšení; aprajam — jelikož nemám syna; mām — mně; kṣut — hlad; tṛṭ — žízeň; kāmam — toužící uspokojit; iva — jako; apare — jiné smyslové předměty působící požitek.

Překlad

Tak jako člověka, jehož sužuje hlad a žízeň, netěší vnější uspokojení květinovými girlandami nebo santálovou pastou, mě netěší má říše, bohatství či vlastnictví — které jsou žádoucí i pro velké polobohy — protože nemám syna.

6.14.26

Verš

tataḥ pāhi mahā-bhāga
pūrvaiḥ saha gataṁ tamaḥ
yathā tarema duṣpāraṁ
prajayā tad vidhehi naḥ

Synonyma

tataḥ — proto, kvůli tomu; pāhi — laskavě zachraň; mahā-bhāga — ó velký mudrci; pūrvaiḥ saha — společně s mými předky; gatam — kteří odešli; tamaḥ — do temnoty; yathā — abychom; tarema — mohli překonat; duṣpāram — to, co je velice obtížné překonat; prajayā — získáním syna; tat — to; vidhehi — laskavě učiň; naḥ — pro nás.

Překlad

Proto prosím, ó velký mudrci, zachraň mě a mé předky, kteří klesáme do temnoty pekla následkem toho, že nemám žádného potomka. Laskavě něco učiň, abych mohl mít syna, který by nás vysvobodil z pekelných podmínek.

Význam

Ve védské civilizaci se muž žení s cílem mít syna, který je nezbytný k tomu, aby nabízel obětiny svým předkům. Král Citraketu si zodpovědně přál zplodit syna, aby on a jeho předkové mohli být vysvobozeni z nejtemnějších oblastí. Dělal si starosti s tím, jak v příštím životě získat piṇḍu, obětiny, nejen pro sebe, ale i pro své předky. Proto požádal Aṅgiru Ṛṣiho, aby mu projevil svou přízeň a učinil něco, co by mu pomohlo získat syna.

6.14.27

Verš

śrī-śuka uvāca
ity arthitaḥ sa bhagavān
kṛpālur brahmaṇaḥ sutaḥ
śrapayitvā caruṁ tvāṣṭraṁ
tvaṣṭāram ayajad vibhuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; arthitaḥ — požádaný; saḥ — on (Aṅgirā Ṛṣi); bhagavān — nejmocnější; kṛpāluḥ — velice milostivý; brahmaṇaḥ — Pána Brahmy; sutaḥ — syn (zrozený z mysli Pána Brahmy); śrapayitvā — poté, co nechal uvařit; carum — speciální obětinu sladké rýže; tvāṣṭram — určenou pro poloboha jménem Tvaṣṭā; tvaṣṭāram — Tvaṣṭu; ayajat — uctil; vibhuḥ — velký mudrc.

Překlad

Aṅgirā Ṛṣi, který se narodil z mysli Pána Brahmy, byl k Mahārājovi Citraketuovi v odpověď na jeho žádost velice milostivý. Jelikož byl nesmírně mocnou osobností, vykonal oběť, ve které nabídl sladkou rýži Tvaṣṭovi.

6.14.28

Verš

jyeṣṭhā śreṣṭhā ca yā rājño
mahiṣīṇāṁ ca bhārata
nāmnā kṛtadyutis tasyai
yajñocchiṣṭam adād dvijaḥ

Synonyma

jyeṣṭhā — starší; śreṣṭhā — nejdokonalejší; ca — a; yā — ta, která; rājñaḥ — krále; mahiṣīṇām — mezi všemi královnami; ca — také; bhārata — ó Mahārāji Parīkṣite, nejlepší z Bhāratovců; nāmnā — jménem; kṛtadyutiḥ — Kṛtadyuti; tasyai — jí; yajña — z oběti; ucchiṣṭam — zbytky jídla; adāt — dal; dvijaḥ — velký mudrc (Aṅgirā).

Překlad

Ó nejlepší z Bhāratovců, Mahārāji Parīkṣite, zbytky jídla obětovaného v yajñi dal velký mudrc Aṅgirā první a nejpřednější z miliónů Citraketuových královen, která se jmenovala Kṛtadyuti.

6.14.29

Verš

athāha nṛpatiṁ rājan
bhavitaikas tavātmajaḥ
harṣa-śoka-pradas tubhyam
iti brahma-suto yayau

Synonyma

atha — poté; āha — řekl; nṛpatim — králi; rājan — ó králi Citraketu; bhavitā — bude; ekaḥ — jeden; tava — tvůj; ātmajaḥ — syn; harṣa-śoka — radost a nářek; pradaḥ — který dá; tubhyam — tobě; iti — takto; brahma-sutaḥ — Aṅgirā Ṛṣi, syn Pána Brahmy; yayau — odešel.

Překlad

Velký mudrc poté řekl: “Ó vznešený králi, budeš mít syna, který bude příčinou radosti i nářku.” Pak odešel, aniž by čekal na Citraketuovu odpověď.

Význam

Slova harṣa a śoka znamenají “radost” a “nářek”. Když král pochopil, že bude mít syna, byl zaplaven velkou radostí, a kvůli ní nemohl správně porozumět tomu, co mudrc Aṅgirā řekl. Vyložil si to tak, že zrození jeho budoucího syna jistě zapříčiní radost, ale že to bude jeho jediný syn, a jelikož bude pyšný na své velké bohatství a velkou říši, nebude svého otce příliš poslouchat. Král byl spokojený, neboť si myslel: “Nechť mám syna. Nevadí, když nebude příliš poslušný.” Jedno bengálské přísloví říká, že je lepší mít slepého strýce než žádného. Král se řídil touto filozofií a měl za to, že neposlušný syn bude lepší než žádný. Velký mudrc Cāṇakya Paṇḍita říká:

ko 'rthaḥ putreṇa jātena
yo na vidvān na dhārmikaḥ
kāṇena cakṣuṣā kiṁ vā
cakṣuḥ pīḍaiva kevalam

“K čemu je syn, který není ani učencem, ani oddaným? Takový syn je jako slepé, nemocné oko, které je pouze stálou příčinou utrpení.” Hmotný svět je však tak znečištěný, že lidé chtějí mít syna, i když je k ničemu. Takový postoj byl zachycený v příběhu krále Citraketua.

6.14.30

Verš

sāpi tat-prāśanād eva
citraketor adhārayat
garbhaṁ kṛtadyutir devī
kṛttikāgner ivātmajam

Synonyma

sā — ona; api — i; tat-prāśanāt — díky tomu, že snědla zbytky jídla z velké oběti; eva — vskutku; citraketoḥ — od krále Citraketua; adhārayat — nesla; garbham — těhotenství; kṛtadyutiḥ — královna Kṛtadyuti; devī — bohyně; kṛttikā — Kṛttikā; agneḥ — od Agniho; iva — jako; ātma-jam — syna.

Překlad

Tak jako Kṛttikādevī počala dítě jménem Skanda (Kārttikeya), když od Agniho získala semeno Pána Śivy, Kṛtadyuti otěhotněla poté, co snědla zbytky jídla z yajñi vykonané Aṅgirou a získala semeno od Citraketua.

6.14.31

Verš

tasyā anudinaṁ garbhaḥ
śukla-pakṣa ivoḍupaḥ
vavṛdhe śūraseneśa-
tejasā śanakair nṛpa

Synonyma

tasyāḥ — její; anudinam — den za dnem; garbhaḥ — embryo; śukla-pakṣe — během čtrnácti dnů dorůstajícího měsíce; iva — jako; uḍupaḥ — měsíc; vavṛdhe — postupně vyvíjela; śūrasena-īśa — krále Śūraseny; tejasā — díky semeni; śanakaiḥ — trochu po troše; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, když královna Kṛtadyuti obdržela semeno od Mahārāje Citraketua, krále Śūraseny, postupně spěla do pokročilého stádia těhotenství, stejně jako měsíc dorůstá během jasných čtrnácti dnů.

6.14.32

Verš

atha kāla upāvṛtte
kumāraḥ samajāyata
janayan śūrasenānāṁ
śṛṇvatāṁ paramāṁ mudam

Synonyma

atha — poté; kāle upāvṛtte — v pravý čas; kumāraḥ — syn; samajāyata — narodil se; janayan — vytvářející; śūrasenānām — obyvatel Śūraseny; śṛṇvatām — když slyšeli; paramām — nejvyšší; mudam — radost.

Překlad

Poté se v pravý čas králi narodil syn. Tato zpráva naplnila všechny obyvatele státu Śūrasena nesmírnou radostí.

6.14.33

Verš

hṛṣṭo rājā kumārasya
snātaḥ śucir alaṅkṛtaḥ
vācayitvāśiṣo vipraiḥ
kārayām āsa jātakam

Synonyma

hṛṣṭaḥ — velmi šťastný; rājā — král; kumārasya — svého novorozeného syna; snātaḥ — když se vykoupal; śuciḥ — očištěný; alaṅkṛtaḥ — ozdobený šperky; vācayitvā — nechal pronést; āśiṣaḥ — slova požehnání; vipraiḥ — učenými brāhmaṇy; kārayām āsa — nechal vykonat; jātakam — obřad u příležitosti zrození.

Překlad

Král Citraketu měl obzvláště velkou radost. Poté, co se očistil koupelí a ozdobil šperky, nechal učené brāhmaṇy dítěti požehnat a vykonat obřad u příležitosti zrození.

6.14.34

Verš

tebhyo hiraṇyaṁ rajataṁ
vāsāṁsy ābharaṇāni ca
grāmān hayān gajān prādād
dhenūnām arbudāni ṣaṭ

Synonyma

tebhyaḥ — jim (učeným brāhmaṇům); hiraṇyam — zlato; rajatam — stříbro; vāsāṁsi — oděvy; ābharaṇāni — šperky; ca — také; grāmān — vesnice; hayān — koně; gajān — slony; prādāt — dal milodarem; dhenūnām — krav; arbudāni — stáda po sto miliónech; ṣaṭ — šest.

Překlad

Brāhmaṇům, kteří se podíleli na obřadu, dal král milodarem zlato, stříbro, oděvy, šperky, vesnice, koně a slony, jakož i šest set miliónů krav.

6.14.35

Verš

vavarṣa kāmān anyeṣāṁ
parjanya iva dehinām
dhanyaṁ yaśasyam āyuṣyaṁ
kumārasya mahā-manāḥ

Synonyma

vavarṣa — zaplavoval, rozdával milodary; kāmān — všechny žádoucí věci; anyeṣām — jiných; parjanyaḥ — mrak; iva — jako; dehinām — všech živých bytostí; dhanyam — s touhou zvětšit bohatství; yaśasyam — zvětšit slávu; āyuṣyam — a zvětšit délku života; kumārasya — novorozeného dítěte; mahā-manāḥ — velkomyslný král Citraketu.

Překlad

Stejně jako mrak sesílá vodu na zemi bez rozlišování, velkomyslný král Citraketu s touhou zvětšit slávu, bohatství a délku života svého syna rozdával jako déšť veškeré kýžené věci každému.

6.14.36

Verš

kṛcchra-labdhe ’tha rājarṣes
tanaye ’nudinaṁ pituḥ
yathā niḥsvasya kṛcchrāpte
dhane sneho ’nvavardhata

Synonyma

kṛcchra — s velkými potížemi; labdhe — získaný; atha — poté; rāja-ṛṣeḥ — zbožného krále Citraketua; tanaye — k synovi; anudinam — den za dnem; pituḥ — otce; yathā — přesně jako; niḥsvasya — chudého člověka; kṛcchra-āpte — získané po velkých potížích; dhane — k bohatství; snehaḥ — láska; anvavardhata — vzrůstala.

Překlad

Když chudý člověk získá s velkými potížemi nějaké peníze, jeho zalíbení v nich ze dne na den vzrůstá. Podobně když král Citraketu po velkých nesnázích obdržel syna, jeho láska k němu rostla každým dnem.

6.14.37

Verš

mātus tv atitarāṁ putre
sneho moha-samudbhavaḥ
kṛtadyuteḥ sapatnīnāṁ
prajā-kāma-jvaro ’bhavat

Synonyma

mātuḥ — matky; tu — rovněž; atitarām — nadměrně; putre — k synovi; snehaḥ — láska; moha — z nevědomosti; samudbhavaḥ — vytvořená; kṛtadyuteḥ — Kṛtadyuti; sapatnīnām — spolumanželek; prajā-kāma — v podobě touhy mít syny; jvaraḥ — horečka; abhavat — byla.

Překlad

Matčina připoutanost a pozornost věnovaná dítěti přehnaně rostla; stejně jako otcova. Ostatní manželky byly při pohledu na Kṛtadyutina syna nesmírně vzrušené horečnatou touhou mít také syny.

6.14.38

Verš

citraketor atiprītir
yathā dāre prajāvati
na tathānyeṣu sañjajñe
bālaṁ lālayato ’nvaham

Synonyma

citraketoḥ — krále Citraketua; atiprītiḥ — nadměrná připoutanost; yathā — stejně jako; dāre — k manželce; prajā-vati — která počala syna; na — ne; tathā — tak; anyeṣu — k ostatním; sañjajñe — vzrůstala; bālam — syna; lālayataḥ — pečoval o; anvaham — neustále.

Překlad

S tím, jak se král Citraketu pečlivě staral o svého syna, rostla jeho láska ke královně Kṛtadyuti, zatímco jeho láska k ostatním manželkám, které byly bezdětné, se postupně vytrácela.

6.14.39

Verš

tāḥ paryatapyann ātmānaṁ
garhayantyo ’bhyasūyayā
ānapatyena duḥkhena
rājñaś cānādareṇa ca

Synonyma

tāḥ — ony (královny, které neměly syny); paryatapyan — naříkaly; ātmānam — sebe; garhayantyaḥ — zatracovaly; abhyasūyayā — ze závisti; ānapatyena — kvůli tomu, že neměly syny; duḥkhena — tím, jak byly nešťastné; rājñaḥ — krále; ca — také; anādareṇa — kvůli nedbalosti; ca — také.

Překlad

Ostatní královny byly ze své bezdětnosti velice nešťastné. Jelikož je král zanedbával, naříkaly a plny závisti se proklínaly.

6.14.40

Verš

dhig aprajāṁ striyaṁ pāpāṁ
patyuś cāgṛha-sammatām
suprajābhiḥ sapatnībhir
dāsīm iva tiraskṛtām

Synonyma

dhik — úplné odsouzení; aprajām — bez syna; striyam — na ženu; pāpām — s hříšnými činnostmi; patyuḥ — manželem; ca — také; a-gṛha-sammatām — která není doma ctěná; su-prajābhiḥ — jež mají syny; sapatnībhiḥ — spolumanželkami; dāsīm — služebná; iva — přesně jako; tiraskṛtām — haněná.

Překlad

Manželku, která nemá syny, její manžel doma zanedbává a spolumanželky ji haní jako služebnou. Taková žena je po všech stránkách odsouzená za svůj hříšný život.

Význam

Cāṇakya Paṇḍita prohlásil:

mātā yasya gṛhe nāsti
bhāryā cāpriya-vādinī
araṇyaṁ tena gantavyaṁ
yathāraṇyaṁ tathā gṛham

“Ten, kdo doma nemá matku a jehož manželka nemluví sladce, by měl odejít do lesa. Pro takového člověka není mezi životem doma a životem v lese rozdíl.” Stejně tak pro ženu, která nemá syna, o niž se její manžel nestará a kterou její spolumanželky přehlížejí a jednají s ní jako se služebnou, je také lepší odejít do lesa než zůstat doma.

6.14.41

Verš

dāsīnāṁ ko nu santāpaḥ
svāminaḥ paricaryayā
abhīkṣṇaṁ labdha-mānānāṁ
dāsyā dāsīva durbhagāḥ

Synonyma

dāsīnām — služebných; kaḥ — co; nu — ovšem; santāpaḥ — nářek; svāminaḥ — manželovi; paricaryayā — službou; abhīkṣṇam — stále; labdha-mānānām — ctěny; dāsyāḥ — služebné; dāsī iva — jako služebnice; durbhagāḥ — v nanejvýš nešťastném postavení.

Překlad

Dokonce i služebným, které neustále slouží manželovi, se od něho dostává úcty. Nemají tedy proč naříkat. My jsme ale služebnice služebné, a tím pádem ty největší nešťastnice.

6.14.42

Verš

evaṁ sandahyamānānāṁ
sapatnyāḥ putra-sampadā
rājño ’sammata-vṛttīnāṁ
vidveṣo balavān abhūt

Synonyma

evam — takto; sandahyamānānām — královen, které neustále hořely žalem; sapatnyāḥ — spolumanželky Kṛtadyuti; putra-sampadā — kvůli bohatství v podobě syna; rājñaḥ — od krále; asammata-vṛttīnām — jelikož se jim nedostávalo příliš mnoho přízně; vidveṣaḥ — závist; balavān — velice silná; abhūt — stala se.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Kṛtadyutiny spolumanželky, zanedbávané svým manželem a hledící na její bohatství plynoucí z toho, že měla syna, neustále planuly závistí, která se stala velice silnou.

6.14.43

Verš

vidveṣa-naṣṭa-matayaḥ
striyo dāruṇa-cetasaḥ
garaṁ daduḥ kumārāya
durmarṣā nṛpatiṁ prati

Synonyma

vidveṣa-naṣṭa-matayaḥ — jež v závisti přišly o inteligenci; striyaḥ — ženy; dāruṇa-cetasaḥ — mající tvrdé srdce; garam — jed; daduḥ — podaly; kumārāya — chlapci; durmarṣāḥ — nesnášenlivé; nṛpatim — králi; prati — vůči.

Překlad

S tím, jak jejich závist rostla, přišly o inteligenci. Měly tvrdé srdce a nemohly snést královu nevšímavost, a proto nakonec podaly jeho synovi jed.

6.14.44

Verš

kṛtadyutir ajānantī
sapatnīnām aghaṁ mahat
supta eveti sañcintya
nirīkṣya vyacarad gṛhe

Synonyma

kṛtadyutiḥ — královna Kṛtadyuti; ajānantī — nevěděla; sapatnīnām — jejích spolumanželek; agham — hříšný čin; mahat — veliký; suptaḥ — spící; eva — vskutku; iti — takto; sañcintya — myslela si; nirīkṣya — hleděla; vyacarat — chodila; gṛhe — po domě.

Překlad

Královna Kṛtadyuti neměla o jedu podaném svými spolumanželkami ani zdání a chodila po domě s přesvědčením, že její syn tvrdě spí. Nevěděla, že je mrtvý.

6.14.45

Verš

śayānaṁ suciraṁ bālam
upadhārya manīṣiṇī
putram ānaya me bhadre
iti dhātrīm acodayat

Synonyma

śayānam — ležící; su-ciram — dlouho; bālam — syn; upadhārya — myslela si; manīṣiṇī — velice inteligentní; putram — syna; ānaya — přines; me — mi; bhadre — má milá přítelkyně; iti — takto; dhātrīm — chůvě; acodayat — nařídila.

Překlad

Královna Kṛtadyuti, která byla velice inteligentní, si myslela, že dítě spí již dost dlouho, a pokynula chůvě: “Má milá přítelkyně, přines mi prosím mého syna.”

6.14.46

Verš

sā śayānam upavrajya
dṛṣṭvā cottāra-locanam
prāṇendriyātmabhis tyaktaṁ
hatāsmīty apatad bhuvi

Synonyma

sā — ona (služebná); śayānam — ležícímu; upavrajya — šla k; dṛṣṭvā — když viděla; ca — také; uttāra-locanam — jeho oči obrácené v sloup (jako oči mrtvoly); prāṇa-indriya-ātmabhiḥ — životní silou, smysly a myslí; tyaktam — opuštěný; hatā asmi — nyní jsem ztracená; iti — takto; apatat — spadla; bhuvi — na zem.

Překlad

Když služebná přišla k ležícímu dítěti, viděla, že má oči obrácené v sloup. Nejevilo žádné známky života a všechny jeho smysly byly nečinné. Jakmile pochopila, že zemřelo, vykřikla: “Teď jsem ztracená!” a zhroutila se na zem.

6.14.47

Verš

tasyās tadākarṇya bhṛśāturaṁ svaraṁ
ghnantyāḥ karābhyām ura uccakair api
praviśya rājñī tvarayātmajāntikaṁ
dadarśa bālaṁ sahasā mṛtaṁ sutam

Synonyma

tasyāḥ — její (služebné); tadā — tehdy; ākarṇya — když slyšela; bhṛśa-āturam — plný lítosti a vzrušený; svaram — hlas; ghnantyāḥ — bijící; karābhyām — rukama; uraḥ — hruď; uccakaiḥ — hlasitě; api — také; praviśya — vstoupila; rājñī — královna; tvarayā — spěšně; ātmaja-antikam — poblíž svého syna; dadarśa — viděla; bālam — dítě; sahasā — náhle; mṛtam — mrtvý; sutam — syn.

Překlad

Služebná se v nesmírném vzrušení bila oběma rukama do prsou a vykřikovala slova plná lítosti. Královna slyšela její pronikavý hlas, okamžitě tam přišla, a když přistoupila ke svému synovi, uviděla, že náhle zemřel.

6.14.48

Verš

papāta bhūmau parivṛddhayā śucā
mumoha vibhraṣṭa-śiroruhāmbarā

Synonyma

papāta — padla; bhūmau — na zem; parivṛddhayā — velmi zesílený; śucā — z nářku; mumoha — upadla do bezvědomí; vibhraṣṭa — rozhozené; śiroruha — vlasy; ambarā — a šaty.

Překlad

Za velkého nářku královna ztratila vědomí a upadla na zem s rozcuchanými vlasy a rozhozenými šaty.

6.14.49

Verš

tato nṛpāntaḥpura-vartino janā
narāś ca nāryaś ca niśamya rodanam
āgatya tulya-vyasanāḥ suduḥkhitās
tāś ca vyalīkaṁ ruruduḥ kṛtāgasaḥ

Synonyma

tataḥ — poté; nṛpa — ó králi; antaḥpura-vartinaḥ — obyvatelé paláce; janāḥ — všichni lidé; narāḥ — muži; ca — a; nāryaḥ — ženy; ca — také; niśamya — když slyšeli; rodanam — hlasitý nářek; āgatya — přišli; tulya-vyasanāḥ — stejně zarmoucení; su-duḥkhitāḥ — s velkým nářkem; tāḥ — ony; ca — a; vyalīkam — okázale; ruruduḥ — bědovaly; kṛta-āgasaḥ — které spáchaly přestupek (tím, že podaly jed).

Překlad

Ó králi Parīkṣite, všichni obyvatelé paláce, muži i ženy, tam přispěchali, když slyšeli hlasitý křik, a se stejným zármutkem začali bědovat i oni. Královny, které podaly jed, také okázale plakaly, plně si vědomy svého přestupku.

6.14.50-51

Verš

śrutvā mṛtaṁ putram alakṣitāntakaṁ
vinaṣṭa-dṛṣṭiḥ prapatan skhalan pathi
snehānubandhaidhitayā śucā bhṛśaṁ
vimūrcchito ’nuprakṛtir dvijair vṛtaḥ

papāta bālasya sa pāda-mūle
mṛtasya visrasta-śiroruhāmbaraḥ
dīrghaṁ śvasan bāṣpa-kaloparodhato
niruddha-kaṇṭho na śaśāka bhāṣitum

Synonyma

śrutvā — když slyšel; mṛtam — mrtvý; putram — syn; alakṣita-antakam — příčina smrti neznámá; vinaṣṭa-dṛṣṭiḥ — neschopný zřetelně vidět; prapatan — neustále padal; skhalan — smekal se; pathi — na cestě; sneha-anubandha — kvůli citovému poutu; edhitayā — sílícím; śucā — nářkem; bhṛśam — velice; vimūrcchitaḥ — ztratil vědomí; anuprakṛtiḥ — následovaný ministry a dalšími úředníky; dvijaiḥ — učenými brāhmaṇy; vṛtaḥ — obklopený; papāta — padl; bālasya — chlapce; saḥ — on (král); pāda-mūle — u nohou; mṛtasya — mrtvého těla; visrasta — rozhozené; śiroruha — vlasy; ambaraḥ — a šaty; dīrgham — dlouze; śvasan — dýchající; bāṣpa-kalā-uparodhataḥ — jelikož plakal a měl oči plné slz; niruddha-kaṇṭhaḥ — se zalknutým hlasem; na — ne; śaśāka — mohl; bhāṣitum — mluvit.

Překlad

Když král Citraketu slyšel, že jeho syn z neznámých důvodů zemřel, téměř oslepl. Jelikož ho měl velice rád, jeho nářek sílil jako planoucí oheň, a cestou ke svému mrtvému dítěti každou chvíli uklouzl a spadl na zem. Když v přítomnosti svých ministrů, dalších úředníků a učených brāhmaṇů přistoupil k nohám dítěte, omdlel a jeho vlasy a šaty se rozlétly. Poté, co znovu nabyl vědomí, ztěžka dýchal, oči měl plné slz a nemohl mluvit.

6.14.52

Verš

patiṁ nirīkṣyoru-śucārpitaṁ tadā
mṛtaṁ ca bālaṁ sutam eka-santatim
janasya rājñī prakṛteś ca hṛd-rujaṁ
satī dadhānā vilalāpa citradhā

Synonyma

patim — manžela; nirīkṣya — pohledem na; uru — velice; śuca — nářkem; arpitam — ztrápeného; tadā — tehdy; mṛtam — mrtvé; ca — a; bālam — dítě; sutam — syna; eka-santatim — jediného syna v rodině; janasya — všech ostatních lidí, kteří se tam shromáždili; rājñī — královna; prakṛteḥ ca — jakož i úředníků a ministrů; hṛt-rujam — bolesti v hloubi srdce; satī dadhānā — zvětšující; vilalāpa — hořekovala; citradhā — různými způsoby.

Překlad

Když královna viděla svého manžela, krále Citraketua, jak tone ve velkém nářku, a když viděla mrtvé dítě, které bylo jediným synem v rodině, bědovala nejrůznějšími způsoby. To zvětšovalo bolest v hloubi srdcí všech obyvatel paláce, ministrů a brāhmaṇů.

6.14.53

Verš

stana-dvayaṁ kuṅkuma-paṅka-maṇḍitaṁ
niṣiñcatī sāñjana-bāṣpa-bindubhiḥ
vikīrya keśān vigalat-srajaḥ sutaṁ
śuśoca citraṁ kurarīva susvaram

Synonyma

stana-dvayam — její prsa; kuṅkuma — s kunkumovým práškem (který mívají ženy rozprášený na prsou); paṅka — mast; maṇḍitam — ozdobená; niṣiñcatī — smáčející; sa-añjana — smíšené s očním líčidlem; bāṣpa — slz; bindubhiḥ — kapkami; vikīrya — rozhozené; keśān — vlasy; vigalat — spadla; srajaḥ — na nichž květinová girlanda; sutam — pro svého syna; śuśoca — naříkala; citram — rozmanitým; kurarī iva — jako pták kurarī; su-svaram — velice sladkým hlasem.

Překlad

Květinová girlanda, která zdobila královninu hlavu, spadla a její vlasy se rozlétly. Kanoucí slzy jí rozpouštěly černé barvivo na řasách a smáčely její prsa, pokrytá kuṅkumovým práškem. Jak naříkala nad ztrátou svého syna, její hlasitý pláč připomínal sladký zpěv ptáka kurarī.

6.14.54

Verš

aho vidhātas tvam atīva bāliśo
yas tv ātma-sṛṣṭy-apratirūpam īhase
pare nu jīvaty aparasya yā mṛtir
viparyayaś cet tvam asi dhruvaḥ paraḥ

Synonyma

aho — běda (za velkého nářku); vidhātaḥ — ó Prozřetelnosti; tvam — Ty; atīva — velice; bāliśaḥ — nezkušený; yaḥ — kdo; tu — vskutku; ātma-sṛṣṭi — Svého vlastního stvoření; apratirūpam — pravý opak; īhase — děláš a přeješ si; pare — když otec nebo starší osoba; nu — vskutku; jīvati — žije; aparasya — toho, kdo se narodil později; yā — kterého; mṛtiḥ — smrt; viparyayaḥ — odporující; cet — jestliže; tvam — Ty; asi — jsi; dhruvaḥ — vskutku; paraḥ — nepřítel.

Překlad

Běda, ó Prozřetelnosti, ó Stvořiteli, projevuješ nezkušenost v tvoření, protože jsi nechal zemřít syna ještě za života jeho otce, a tak jsi jednal v protikladu ke Svým vlastním zákonům tvoření. Chceš-li odporovat těmto zákonům, pak jsi jistě nepřítelem živých bytostí a nejsi ani trochu milostivý.

Význam

To je příklad toho, jak podmíněná duše, která se setká s nezdarem, zatracuje svrchovaného stvořitele. Někdy obviňuje Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, že je nečestný, protože někteří lidé jsou šťastní a jiní ne. Zde královna viní svrchovanou prozřetelnost ze smrti svého syna—podle zákonů tvoření má otec zemřít dříve než syn, a jestliže prozřetelnost mění tyto zákony podle svého rozmaru, pak ji rozhodně nelze považovat za milostivou, ale je naopak vůči stvořené bytosti nepřátelská. Ve skutečnosti však není nezkušený stvořitel, ale podmíněná duše, která neví, jak fungují subtilní zákony plodonosného jednání, a bez jejich poznání v nevědomosti kritizuje Nejvyšší Osobnost Božství.

6.14.55

Verš

na hi kramaś ced iha mṛtyu-janmanoḥ
śarīriṇām astu tad ātma-karmabhiḥ
yaḥ sneha-pāśo nija-sarga-vṛddhaye
svayaṁ kṛtas te tam imaṁ vivṛścasi

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; kramaḥ — chronologické pořadí; cet — jestliže; iha — v tomto hmotném světě; mṛtyu — smrti; janmanoḥ — a zrození; śarīriṇām — podmíněných duší, které přijaly hmotná těla; astu — nechť je; tat — to; ātma-karmabhiḥ — podle výsledků své karmy (plodonosných činností); yaḥ — to, co; sneha-pāśaḥ — citové pouto; nija-sarga — Tvoje vlastní stvoření; vṛddhaye — zvětšit; svayam — Osobně; kṛtaḥ — učiněné; te — Tebou; tam — to; imam — toto; vivṛścasi — přesekáváš.

Překlad

Můj Pane, můžeš říci, že neexistuje takový zákon, podle něhož by otec musel zemřít za života svého syna a syn se musel narodit za života svého otce, jelikož každý žije a umírá podle svých plodonosných činností. Je-li však plodonosné jednání tak mocné, že na něm závisí zrození a smrt, pak není třeba vládce, Boha. A jestliže říkáš, že vládce je zapotřebí, protože hmotná energie nemá sílu jednat, pak lze odpovědět, že narušuje-li plodonosné jednání citová pouta, která jsi stvořil, nikdo nebude vychovávat děti s láskou; místo toho je každý krutě zanedbá. Jelikož přesekáváš pouta citové náklonnosti, která nutí rodiče vychovávat své dítě, vypadá to, že jsi nezkušený a postrádáš inteligenci.

Význam

Jak uvádí Brahma-saṁhitā: karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājam — toho, kdo přijal proces vědomí Kṛṣṇy, oddané služby, neovlivňují výsledky karmy. V tomto verši je karma zdůrazňována na základě filozofie karma-mīmāṁsā, která říká, že každý musí jednat podle své karmy a že svrchovaný vládce je povinen udílet její příslušné výsledky. Obyčejné podmíněné duše nemohou pochopit subtilní zákony karmy, kterým vládne Nejvyšší. Kṛṣṇa proto říká, že ten, kdo chápe Pána a způsob, jakým jedná, když vše ovládá subtilními zákony, je Jeho milostí okamžitě osvobozen. To je výrok Brahma-saṁhity (karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājam). Člověk má bezvýhradně přijmout proces oddané služby a odevzdat vše svrchované vůli Pána. Pak bude šťastný v tomto i příštím životě.

6.14.56

Verš

tvaṁ tāta nārhasi ca māṁ kṛpaṇām anāthāṁ
tyaktuṁ vicakṣva pitaraṁ tava śoka-taptam
añjas tarema bhavatāpraja-dustaraṁ yad
dhvāntaṁ na yāhy akaruṇena yamena dūram

Synonyma

tvam — ty; tāta — můj milý synu; na — ne; arhasi — měl bys; ca — a; mām — mě; kṛpaṇām — nebohé; anāthām — bez ochránce; tyaktum — opouštět; vicakṣva — pohleď; pitaram — na otce; tava — tvého; śoka-taptam — souženého nářkem; añjaḥ — snadno; tarema — můžeme překonat; bhavatā — díky tobě; apraja-dustaram — velice obtížné překonat pro toho, kdo nemá syna; yat — co; dhvāntam — království temnoty; na yāhi — nechoď pryč; akaruṇena — s nemilosrdným; yamena — Yamarājem; dūram — dále.

Překlad

Můj drahý synu, jsem bezmocná a velice zarmoucená; neměl bys mě opouštět. Jen pohleď na svého naříkajícího otce. Jsme bezmocní, protože bez syna budeme muset trpět v nejtemnějších oblastech pekla. Jsi naše jediná naděje, která nás odtamtud může vysvobodit. Proto tě žádám, abys nešel s nemilosrdným Yamou už ani o krok dále.

Význam

Z védských pokynů víme, že muž musí přijmout manželku proto, aby zplodil syna, který ho bude moci vysvobodit ze zajetí Yamarāje. Nemá-li člověk syna, který by nabízel obětiny pitům neboli předkům, musí trpět v Yamarājově království. Král Citraketu byl velice zarmoucený, neboť si myslel, že jelikož jeho syn odchází s Yamarājem, on sám bude znovu trpět. Tyto subtilní zákony platí pro karmī; na toho, kdo se stane oddaným, se zákony karmy již nevztahují.

6.14.57

Verš

uttiṣṭha tāta ta ime śiśavo vayasyās
tvām āhvayanti nṛpa-nandana saṁvihartum
suptaś ciraṁ hy aśanayā ca bhavān parīto
bhuṅkṣva stanaṁ piba śuco hara naḥ svakānām

Synonyma

uttiṣṭha — prosím vstaň; tāta — můj milý synu; te — oni; ime — všichni tito; śiśavaḥ — děti; vayasyāḥ — kamarádi; tvām — tebe; āhvayanti — volají; nṛpa-nandana — ó synu krále; saṁvihartum — hrát si s; suptaḥ — spal jsi; ciram — dlouho; hi — vskutku; aśanayā — hladem; ca — také; bhavān — ty; parītaḥ — přemožený; bhuṅkṣva — prosím jez; stanam — u prsu (své matky); piba — pij; śucaḥ — nářek; hara — odstraň; naḥ — nás; svakānām — tvých příbuzných.

Překlad

Můj milý synu, spal jsi již dlouho. Nyní prosím vstaň. Tvoji kamarádi tě volají, chtějí si s tebou hrát. Jistě máš velký hlad; vstaň tedy prosím, pij z mého prsu a odstraň naše zoufalství.

6.14.58

Verš

nāhaṁ tanūja dadṛśe hata-maṅgalā te
mugdha-smitaṁ mudita-vīkṣaṇam ānanābjam
kiṁ vā gato ’sy apunar-anvayam anya-lokaṁ
nīto ’ghṛṇena na śṛṇomi kalā giras te

Synonyma

na — ne; aham — já; tanū-ja — můj milý synu (zrozený z mého těla); dadṛśe — viděla; hata-maṅgalā — jelikož jsem ta největší nešťastnice; te — tvůj; mugdha-smitam — s okouzlujícím úsměvem; mudita-vīkṣaṇam — se zavřenýma očima; ānana-abjam — lotosový obličej; kiṁ vā — zda; gataḥ — vzdálený; asi — jsi; a-punaḥ-anvayam — odkud se nikdo nevrací; anya-lokam — na jinou planetu, planetu Yamarāje; nītaḥ — odvedený; aghṛṇena — krutým Yamarājem; na — ne; śṛṇomi — slyším; kalāḥ — velmi příjemné; giraḥ — projevy; te — tvoje.

Překlad

Můj milý synu, všechno štěstí mě opustilo, protože již nevidím tvůj nepatrný úsměv. Zavřel jsi oči navěky. Z toho usuzuji, že jsi byl odveden z této planety na jinou, ze které se nikdy nevrátíš. Můj milý synu, již neslyším tvůj příjemný hlas.

6.14.59

Verš

śrī-śuka uvāca
vilapantyā mṛtaṁ putram
iti citra-vilāpanaiḥ
citraketur bhṛśaṁ tapto
mukta-kaṇṭho ruroda ha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; vilapantyā — se ženou, která naříkala; mṛtam — mrtvého; putram — pro syna; iti — takto; citra-vilāpanaiḥ — různými nářky; citraketuḥ — král Citraketu; bhṛśam — velice; taptaḥ — zarmoucený; mukta-kaṇṭhaḥ — hlasitě; ruroda — plakal; ha — vskutku.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Hluboce zarmoucený král Citraketu začal vedle své manželky, která naříkala pro svého mrtvého syna, hlasitě plakat s otevřenými ústy.

6.14.60

Verš

tayor vilapatoḥ sarve
dampatyos tad-anuvratāḥ
ruruduḥ sma narā nāryaḥ
sarvam āsīd acetanam

Synonyma

tayoḥ — zatímco oni dva; vilapatoḥ — naříkali; sarve — všichni; dam-patyoḥ — král se svou manželkou; tat-anuvratāḥ — jejich následovníci; ruruduḥ — hlasitě plakali; sma — vskutku; narāḥ — muži; nāryaḥ — ženy; sarvam — celé království; āsīt — bylo; acetanam — téměř v bezvědomí.

Překlad

Když král a královna naříkali, všichni jejich následovníci, muži i ženy, se k nim přidali. Obyvatelé celého království byli kvůli nenadálému neštěstí téměř v bezvědomí.

6.14.61

Verš

evaṁ kaśmalam āpannaṁ
naṣṭa-saṁjñam anāyakam
jñātvāṅgirā nāma ṛṣir
ājagāma sanāradaḥ

Synonyma

evam — takto; kaśmalam — utrpení; āpannam — když dostal; naṣṭa — ztracené; saṁjñam — vědomí; anāyakam — bez pomoci; jñātvā — který věděl; aṅgirāḥ — Aṅgirā; nāma — jménem; ṛṣiḥ — světec; ājagāma — přišel; sa-nāradaḥ — s Nāradou Munim.

Překlad

Když velký mudrc Aṅgirā porozuměl, že král téměř zemřel v oceánu nářku, vydal se tam s Nāradou Ṛṣim.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady ke čtrnácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Nářek krále Citraketua”.

KAPITOLA PATNÁCTÁ

Světci Nārada a Aṅgirā poučují krále Citraketua

6.15.1

Verš

śrī-śuka uvāca
ūcatur mṛtakopānte
patitaṁ mṛtakopamam
śokābhibhūtaṁ rājānaṁ
bodhayantau sad-uktibhiḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; ūcatuḥ — hovořili; mṛtaka — mrtvé tělo; upānte — poblíž; patitam — spadlý; mṛtaka-upamam — přesně jako další mrtvola; śoka-abhibhūtam — přemožen nářkem; rājānam — ke králi; bodhayantau — dávající poučení; sat-uktibhiḥ — pokyny, které jsou faktické, nikoliv dočasné.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Když nářkem přemožený král Citraketu ležel jako mrtvý vedle mrtvého těla svého syna, dva velcí mudrci, Nārada a Aṅgirā, ho začali poučovat o duchovním vědomí.

6.15.2

Verš

ko ’yaṁ syāt tava rājendra
bhavān yam anuśocati
tvaṁ cāsya katamaḥ sṛṣṭau
puredānīm ataḥ param

Synonyma

kaḥ — kdo; ayam — toto; syāt — je; tava — pro tebe; rāja-indra — ó nejlepší z králů; bhavān — ty, vznešený; yam — koho; anuśocati — naříkáš pro; tvam — ty; ca — a; asya — pro něho (mrtvého chlapce); katamaḥ — kdo; sṛṣṭau — ve zrození; purā — dříve; idānīm — nyní, v současnosti; ataḥ param — a poté, v budoucnosti.

Překlad

Ó králi, čím je pro tebe mrtvé tělo, pro které naříkáš, a čím jsi ty pro ně? Můžeš říci, že jste nyní ve vzájemném vztahu jako otec a syn, ale myslíš, že tento vztah existoval i dříve? Existuje skutečně nyní? A bude trvat i v budoucnosti?

Význam

Pokyny udílené Nāradou a Aṅgirou Munim jsou ideální duchovní pokyny pro iluzí zmatenou podmíněnou duši. Tento svět je dočasný, ale kvůli své dřívější karmě sem přicházíme, přijímáme těla a vytváříme dočasné vztahy ve společnosti, přátelství, lásce, národnostní příslušnosti a společenství, jež zaniknou v okamžiku smrti. Tyto dočasné vztahy v minulosti neexistovaly a v budoucnosti také nebudou existovat. Takzvané vztahy existující v současné době jsou tedy iluze.

6.15.3

Verš

yathā prayānti saṁyānti
sroto-vegena bālukāḥ
saṁyujyante viyujyante
tathā kālena dehinaḥ

Synonyma

yathā — tak jako; prayānti — rozdělí se; saṁyānti — shluknou se; srotaḥ-vegena — silou vln; bālukāḥ — zrnka písku; saṁyujyante — jsou spojeny; viyujyante — jsou odděleny; tathā — podobně; kālena — časem; dehinaḥ — živé bytosti, které přijaly hmotná těla.

Překlad

Ó králi, stejně jako mocné vlny způsobují, že se zrnka písku někdy shluknou a jindy rozdělí, tak i živé bytosti, které přijaly hmotná těla, se někdy spojí a jindy rozdělí působením času.

Význam

Nesprávným pochopením, které má podmíněná duše, je tělesné pojetí života. Tělo je hmotné, ale uvnitř těla je duše. To je duchovní pochopení. Ten, kdo je v nevědomosti, pod vlivem hmotné iluze, však naneštěstí považuje tělo za vlastní já. Nechápe, že tělo je hmota. Těla se působením času spojují a rozdělují jako zrnka písku a lidé kvůli těmto spojením a rozdělením nemístně naříkají. Dokud toto člověk neví, nemůže být šťastný. Takový je proto první pokyn, který dal Pán v Bhagavad-gītě (2.13):

dehino 'smin yathā dehe
kaumāraṁ yauvanaṁ jarā
tathā dehāntara-prāptir
dhīras tatra na muhyati

“Tak jako vtělená duše postupně přechází v tomto těle z dětství do mládí a stáří, přechází také v okamžiku smrti do jiného těla. Moudrý člověk se touto změnou nedá zmást.” Nejsme těla; jsme duchovní bytosti uvězněné v tělech. Náš skutečný zájem spočívá v porozumění této jednoduché skutečnosti. Pak budeme moci udělat další duchovní pokrok. Zůstaneme-li však v tělesném pojetí života, naše strastiplná hmotná existence potrvá navěky. Politická opatření, sociální péče, lékařská pomoc a další programy, které jsme si vymysleli pro zajištění míru a štěstí, nebudou mít nikdy dlouhého trvání. Budeme muset podstupovat jedno utrpení hmotného života za druhým. Proto je řečeno, že hmotný život je duḥkhālayam aśāśvatam, plný utrpení.

6.15.4

Verš

yathā dhānāsu vai dhānā
bhavanti na bhavanti ca
evaṁ bhūtāni bhūteṣu
coditānīśa-māyayā

Synonyma

yathā — stejně jako; dhānāsu — semeny rýže; vai — vskutku; dhānāḥ — zrna; bhavanti — jsou vytvořená; na — ne; bhavanti — jsou vytvořené; ca — také; evam — takto; bhūtāni — živé bytosti; bhūteṣu — v jiných živých bytostech; coditāni — hnané; īśa-māyayā — energií či silou Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Když jsou semena zaseta do země, někdy z nich vyrostou rostliny a jindy ne. Někdy půda není úrodná a setba je nevýnosná. Stejně tak potenciální otec někdy může na popud energie Nejvyššího Pána zplodit dítě a jindy k početí nedojde. Člověk by proto neměl naříkat kvůli umělému rodičovskému vztahu, který z konečného hlediska ovládá Nejvyšší Pán.

Význam

Mahārājovi Citraketuovi ve skutečnosti nebylo dáno mít syna. I když se tedy oženil se stovkami a tisíci žen, ukázalo se, že všechny byly neplodné, a nemohl zplodit ani jedno dítě. Když krále přišel navštívit velký mudrc Aṅgirā Ṛṣi, král ho požádal, aby mu umožnil mít alespoň jednoho syna. Díky požehnání Aṅgiry Ṛṣiho dítě milostí māyi přišlo, ale ne nadlouho. Aṅgirā Ṛṣi proto králi hned na začátku řekl, že zplodí dítě, které bude příčinou radosti a žalu.

To, že král Citraketu nebude mít dítě, bylo dáno prozřetelností, vůlí Nejvyššího. Vůle Nejvyššího Pána způsobuje, že neplodný člověk nemůže zplodit dítě, stejně jako z neplodného zrna nemůže vzejít více zrn. Někdy se dítě narodí dokonce i impotentnímu otci a neplodné matce a jindy potentní otec a plodná matka zůstanou bez dětí. Někdy se dítě narodí i navzdory použití antikoncepčních prostředků, a rodiče ho proto zabijí v matčině lůně. V tomto věku se zabíjení dětí v lůně matky stalo běžnou záležitostí. Proč? Proč nefungují antikoncepční metody? Proč někdy dojde k početí a otec s matkou musí zabít dítě v lůně? Musíme dojít k závěru, že naše plány založené na takzvaném vědeckém poznání nemohou rozhodnout o tom, co se stane; ve skutečnosti to závisí na svrchované vůli. Svrchovaná vůle způsobuje, že se nacházíme v určitých podmínkách—žijeme v určité rodině a společenství a máme určitou osobnost. To vše jsou opatření Nejvyššího Pána odpovídající tomu, po čem pod vlivem māyi, iluze, toužíme. V duchovním životě proto člověk nemá toužit po ničem, neboť vše závisí na Nejvyšší Osobnosti Božství. Jak uvádí Bhakti-rasāmṛta-sindhu (1.1.11):

anyābhilāṣitā-śūnyaṁ
jñāna-karmādy-anāvṛtam
ānukūlyena kṛṣṇānu-
śīlanaṁ bhaktir uttamā

“Oddaný má vykonávat transcendentální láskyplnou službu Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi s příznivým postojem a bez touhy po hmotném prospěchu či zisku z plodonosných činností nebo filozofické spekulace. To se nazývá čistá oddaná služba.” Člověk má jednat, jen aby rozvinul vědomí Kṛṣṇy. Ve všem ostatním má plně záviset na Nejvyšší Osobě. Neměli bychom si vytvářet plány, které nám nakonec přinesou zklamání.

6.15.5

Verš

vayaṁ ca tvaṁ ca ye ceme
tulya-kālāś carācarāḥ
janma-mṛtyor yathā paścāt
prāṅ naivam adhunāpi bhoḥ

Synonyma

vayam — my (velcí mudrci, ministři a stoupenci krále); ca — a; tvam — ty; ca — také; ye — kdo; ca — také; ime — tito; tulya-kālāḥ — shromáždění ve stejnou dobu; cara-acarāḥ — pohybliví a nehybní; janma — zrození; mṛtyoḥ — a smrt; yathā — stejně jako; paścāt — po; prāk — před; na — ne; evam — takto; adhunā — v současnosti; api — ačkoliv; bhoḥ — ó králi.

Překlad

Ó králi, ty i my — tvoji rádci, manželky a ministři — a stejně tak vše pohyblivé a nehybné, co se v tuto dobu nachází v celém vesmíru, jsme v dočasné situaci. Před naším zrozením tato situace neexistovala a po naší smrti také nebude existovat. Naše nynější situace je tedy dočasná, ale zároveň není neskutečná.

Význam

Māyāvādští filozofové říkají: brahma satyaṁ jagan mithyā—živá bytost, Brahman, je skutečná, ale její současná tělesná situace je neskutečná. Podle vaiṣṇavské filozofie však současná situace není neskutečná, ale dočasná. Je jako sen. Dokud člověk neusne, sen neexistuje, a nepokračuje ani po probuzení. Snění trvá pouze mezi těmito dvěma momenty, a proto je neskutečné v tom smyslu, že je pomíjivé. Stejně pomíjivé je celé hmotné stvoření, včetně stvoření nás samotných a ostatních. Před začátkem snu a po jeho skončení nenaříkáme nad situací, která v něm nastala, a stejně tak bychom ji neměli považovat za skutečnou a naříkat kvůli ní ani během snu nebo během situace, která se snu podobá. To je skutečné poznání.

6.15.6

Verš

bhūtair bhūtāni bhūteśaḥ
sṛjaty avati hanti ca
ātma-sṛṣṭair asvatantrair
anapekṣo ’pi bālavat

Synonyma

bhūtaiḥ — prostřednictvím některých živých bytostí; bhūtāni — jiné živé bytosti; bhūta-īśaḥ — Nejvyšší Osobnost Božství, vládce všeho; sṛjati — tvoří; avati — udržuje; hanti — zabíjí; ca — také; ātma-sṛṣṭaiḥ — kdo jsou Jím stvořeni; asvatantraiḥ — nikoliv nezávislí; anapekṣaḥ — nezajímá se (o stvoření); api — ačkoliv; bāla-vat — jako chlapec.

Překlad

Nejvyšší Osobnost Božství, vládce a majitel všeho, se bezpochyby nezajímá o dočasný hmotný projev. Přesto Pán, který má vše pod kontrolou, způsobuje stvoření, udržování a zničení, stejně jako když chlapec na pláži vytváří něco, co pro něho není důležité. Tvoří tak, že zaměstnává otce, aby zplodil syna, udržuje tak, že zaměstnává vládu či krále, aby se starali o blaho veřejnosti, a ničí prostřednictvím zástupců pro zabíjení, jako jsou například hadi. Zástupci pro tvoření, udržování a ničení nemají nezávislou moc, ale vliv iluzorní energie způsobuje, že se živá bytost považuje za stvořitele, udržovatele a ničitele.

Význam

Nikdo nemůže nezávisle tvořit, udržovat či ničit. Bhagavad-gītā (3.27) proto říká:

prakṛteḥ kriyamāṇāni
guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ
ahaṅkāra-vimūḍhātmā
kartāham iti manyate

“Duše zmatená falešným egem se považuje za konatele činností, které jsou ve skutečnosti konány třemi kvalitami hmotné přírody.” Prakṛti, hmotná příroda, jež je řízená Nejvyšší Osobností Božství, pobízí všechny živé bytosti k tvoření, udržování a ničení v závislosti na kvalitách přírody. Živá bytost, která o Svrchovaném Pánu a Jeho zástupci, hmotné přírodě, nic neví, však považuje za konatele sebe sama. Ve skutečnosti jím ale vůbec není. Jakožto prostředník svrchovaného konatele, Nejvyššího Pána, se má živá bytost řídit Pánovými příkazy. Současnou chaotickou situaci ve světě způsobuje nevědomost vůdčích představitelů, kteří zapomínají, že byli do svých rolí dosazeni Nejvyšší Osobností Božství. Jelikož je dosadil Pán, jejich povinností je ptát se Ho na radu a jednat podle ní. Knihou, z níž mají čerpat rady, je Bhagavad-gītā, v níž Nejvyšší Osoba udílí Své pokyny. Ti, kdo jsou zaměstnáni tvořením, udržováním a ničením, se tedy mají radit se Svrchovaným Pánem, který je tím pověřil, a jednat odpovídajícím způsobem. Pak bude každý spokojený a život nebude ničím narušován.

6.15.7

Verš

dehena dehino rājan
dehād deho ’bhijāyate
bījād eva yathā bījaṁ
dehy artha iva śāśvataḥ

Synonyma

dehena — prostřednictvím těla; dehinaḥ — otce, který má hmotné tělo; rājan — ó králi; dehāt — z těla (matky); dehaḥ — další tělo; abhijāyate — rodí se; bījāt — z jednoho semene; eva — vskutku; yathā — stejně jako; bījam — další semeno; dehī — živá bytost, která přijala hmotné tělo; arthaḥ — hmotné prvky; iva — jako; śāśvataḥ — věčné.

Překlad

Ó králi, z jednoho těla (otcova) je prostřednictvím druhého těla (matčina) vytvořeno třetí tělo (synovo), stejně jako z jednoho semene vzniká další. Tak jako jsou věčné prvky hmotného těla, je věčná i živá bytost, která se jejich prostřednictvím objevuje.

Význam

Z Bhagavad-gīty se dozvídáme, že existují dvě energie — vyšší a nižší. Nižší energie sestává z pěti hrubohmotných a tří jemnohmotných prvků. Živá bytost, která představuje vyšší energii, se působením hmotné přírody neboli pod jejím dohledem objevuje prostřednictvím těchto prvků v různých tělech. Jak hmotná, tak duchovní energie — hmota i duše—ve skutečnosti existují věčně jako energie Nejvyšší Osobnosti Božství. Zdrojem energií je Svrchovaná Osoba. Jelikož si duchovní energie — živá bytost, která je nedílnou částí Nejvyššího Pána — přeje užívat tohoto hmotného světa, Pán jí dává příležitost přijímat různé druhy hmotných těl a užívat si či trpět v různých hmotných podmínkách. Duchovní energii neboli živou bytost, která si chce užívat hmoty, ve skutečnosti řídí Nejvyšší Pán. Takzvaný otec a matka s ní nemají nic společného. Prostřednictvím takzvaných otců a matek přijímá živá bytost různá těla jako výsledek své vlastní volby a karmy.

6.15.8

Verš

deha-dehi-vibhāgo ’yam
aviveka-kṛtaḥ purā
jāti-vyakti-vibhāgo ’yaṁ
yathā vastuni kalpitaḥ

Synonyma

deha — tohoto těla; dehi — a majitele těla; vibhāgaḥ — rozdělení; ayam — toto; aviveka — z nevědomosti; kṛtaḥ — činěné; purā — od nepaměti; jāti — třídy či kasty; vyakti — a jednotlivce; vibhāgaḥ — rozdělení; ayam — toto; yathā — stejně jako; vastuni — v původním předmětu; kalpitaḥ — představované.

Překlad

Rozdělení vytvořená zobecňováním a upřesňováním — například na národnosti a jedince — jsou dílem představivosti těch, kdo nemají velké poznání.

Význam

Ve skutečnosti existují dvě energie — hmotná a duchovní. Obě existují věčně, neboť pocházejí z věčné pravdy, Nejvyššího Pána. Jelikož si individuální duše, individuální živá bytost, již od nepaměti přeje jednat v zapomnění na svou původní totožnost, přijímá různá postavení v hmotných tělech a různá označení podle četných rozdělení — na národnosti, společenství, společnosti, druhy a tak dále.

6.15.9

Verš

śrī-śuka uvāca
evam āśvāsito rājā
citraketur dvijoktibhiḥ
vimṛjya pāṇinā vaktram
ādhi-mlānam abhāṣata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; āśvāsitaḥ — osvícený či obdařený nadějí; rājā — král; citraketuḥ — Citraketu; dvija-uktibhiḥ — díky pokynům velkých brāhmaṇů (Nārady a Aṅgiry Ṛṣiho); vimṛjya — utřel; pāṇinā — rukou; vaktram — obličej; ādhi-mlānam — svraštělý nářkem; abhāṣata — inteligentně promluvil.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Král Citraketu, osvícený pokyny Nārady a Aṅgiry, tak získal poznání a ožil nadějí. Rukou si utřel svraštělou tvář a začal hovořit.

6.15.10

Verš

śrī-rājovāca
kau yuvāṁ jñāna-sampannau
mahiṣṭhau ca mahīyasām
avadhūtena veṣeṇa
gūḍhāv iha samāgatau

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Citraketu řekl; kau — kdo; yuvām — vy dva; jñāna-sampannau — s úplným poznáním; mahiṣṭhau — největší; ca — také; mahīyasām — mezi jinými velkými osobnostmi; avadhūtena — osvobozených potulných mnichů; veṣeṇa — oděvem; gūḍhau — zahalení; iha — na toto místo; samāgatau — dospěli.

Překlad

Král Citraketu řekl: Abyste skryli svou totožnost, oba jste sem přišli oblečení jako avadhūtové, osvobozené osoby, ale vidím, že co se týče vědomí jste nejpokročilejší ze všech lidí. Znáte vše takové, jaké to je, a proto jste největší ze všech velkých osobností.

6.15.11

Verš

caranti hy avanau kāmaṁ
brāhmaṇā bhagavat-priyāḥ
mādṛśāṁ grāmya-buddhīnāṁ
bodhāyonmatta-liṅginaḥ

Synonyma

caranti — putují; hi — vskutku; avanau — po povrchu světa; kāmam — podle touhy; brāhmaṇāḥ — brāhmaṇové; bhagavat-priyāḥ — kteří jsou také vaiṣṇavové, velice drazí Osobnosti Božství; mā-dṛśām — těch, jako jsem já; grāmya-buddhīnām — kdo jsou posedlí dočasným hmotným vědomím; bodhāya — aby probudili; unmatta-liṅginaḥ — kteří se oblékají, jako by byli šílení.

Překlad

Brāhmaṇové, kteří dosáhli vznešeného postavení vaiṣṇavů, nejdražších služebníků Kṛṣṇy, se někdy oblékají jako šílenci. Tito vaiṣṇavové, vedeni svou touhou, putují po povrchu světa jen proto, aby prospěli materialistům, jako jsme my — kteří jsme neustále připoutaní ke smyslovému požitku — a aby rozptýlili naši nevědomost.

6.15.12-15

Verš

kumāro nārada ṛbhur
aṅgirā devalo ’sitaḥ
apāntaratamā vyāso
mārkaṇḍeyo ’tha gautamaḥ

vasiṣṭho bhagavān rāmaḥ
kapilo bādarāyaṇiḥ
durvāsā yājñavalkyaś ca
jātukarṇas tathāruṇiḥ

romaśaś cyavano datta
āsuriḥ sapatañjaliḥ
ṛṣir veda-śirā dhaumyo
muniḥ pañcaśikhas tathā

hiraṇyanābhaḥ kauśalyaḥ
śrutadeva ṛtadhvajaḥ
ete pare ca siddheśāś
caranti jñāna-hetavaḥ

Synonyma

kumāraḥ — Sanat-kumāra; nāradaḥ — Nārada Muni; ṛbhuḥ — Ṛbhu; aṅgirāḥ — Aṅgirā; devalaḥ — Devala; asitaḥ — Asita; apāntaratamāḥ — Apāntaratamā, dřívější Vyāsadevovo jméno; vyāsaḥ — Vyāsa; mārkaṇḍeyaḥ — Mārkaṇḍeya; atha — jakož i; gautamaḥ — Gautama; vasiṣṭhaḥ — Vasiṣṭha; bhagavān rāmaḥ — Pán Paraśurāma; kapilaḥ — Kapila; bādarāyaṇiḥ — Śukadeva Gosvāmī; durvāsāḥ — Durvāsā; yājñavalkyaḥ — Yājñavalkya; ca — také; jātukarṇaḥ — Jātukarṇa; tathā — jakož i; aruṇiḥ — Aruṇi; romaśaḥ — Romaśa; cyavanaḥ — Cyavana; dattaḥ — Dattātreya; āsuriḥ — Āsuri; sa-patañjaliḥ — s Patañjalim Ṛṣim; ṛṣiḥ — mudrc; veda-śirāḥ — hlava Ved; dhaumyaḥ — Dhaumya; muniḥ — mudrc; pañcaśikhaḥ — Pañcaśikha; tathā — tak také; hiraṇyanābhaḥ — Hiraṇyanābha; kauśalyaḥ — Kauśalya; śrutadevaḥ — Śrutadeva; ṛtadhvajaḥ — Ṛtadhvaja; ete — tito všichni; pare — další; ca — a; siddha-īśāḥ — vládci mystických sil; caranti — putují; jñāna-hetavaḥ — učené osoby, které káží po celém světě.

Překlad

Ó velké duše, slyšel jsem, že mezi vznešenými a dokonalými osobami, které putují po zemském povrchu s cílem osvítit poznáním lidi zahalené nevědomostí, jsou Sanat-kumāra, Nārada, Ṛbhu, Aṅgirā, Devala, Asita, Apāntaratamā (Vyāsadeva), Mārkaṇḍeya, Gautama, Vasiṣṭha, Bhagavān Paraśurāma, Kapila, Śukadeva, Durvāsā, Yājñavalkya, Jātukarṇa a Aruṇi. Dalšími jsou Romaśa, Cyavana, Dattātreya, Āsuri, Patañjali, velký mudrc Dhaumya, který je jako hlava Ved, mudrc Pañcaśikha, Hiraṇyanābha, Kauśalya, Śrutadeva a Ṛtadhvaja. Jistě mezi ně patříte i vy.

Význam

Velice významné je slovo jñāna-hetavaḥ. Velké osobnosti—jako například ty, které jsou zde jmenovány — neputují po zemském povrchu proto, aby sváděly veřejnost, ale aby rozdávaly skutečné poznání. Bez tohoto poznání je lidský život promarněný. Lidská podoba je určena pro realizaci našeho vztahu s Kṛṣṇou, Bohem. Ten, kdo toto poznání postrádá, je řazen mezi zvířata. Pán Sám říká v Bhagavad-gītě (7.15):

na māṁ duṣkṛtino mūḍhāḥ
prapadyante narādhamāḥ
māyayāpahṛta-jñānā
āsuraṁ bhāvam āśritāḥ

“Ti ničemové, kteří jsou zcela hloupí, kteří jsou nejnižší z lidí, jež o poznání připravila iluze a kteří přijímají ateistickou povahu démonů, se Mi neodevzdávají.”

Nevědomost znamená tělesné pojetí života (yasyātma-buddhiḥ kuṇape tri-dhātuke ... sa eva go-kharaḥ). Prakticky každý ve vesmíru — a zvláště na této planetě, Bhūrloce — si myslí, že tělo a duše nemají oddělenou existenci a že seberealizace tedy není zapotřebí. To však není pravda. Všichni zde uvedení brāhmaṇové, kteří jsou zároveň oddaní, proto cestují po celém světě, aby v srdcích takových pošetilých materialistů probouzeli vědomí Kṛṣṇy.

Popis ācāryů uvedených v těchto verších je dán v Mahābhāratě. Rovněž důležité je slovo pañcaśikha. Tak se nazývá ten, kdo je osvobozen od pojetí annamaya, prāṇamaya, manomaya, vijñānamaya a ānandamaya a kdo si je plně vědom subtilních obalů duše. Podle údajů v Mahābhāratě (Śānta-parva, kapitoly 218-219) se ācārya jménem Pañcaśikha narodil v rodině Mahārāje Janaky, vládce Mithily. Stoupenci sāṅkhyové filozofie považují Pañcaśikhācāryu za jednoho z nich. Skutečné poznání se týká živé bytosti sídlící v těle. Živá bytost se však z nevědomosti naneštěstí ztotožňuje s tělem, a proto cítí radost a bolest.

6.15.16

Verš

tasmād yuvāṁ grāmya-paśor
mama mūḍha-dhiyaḥ prabhū
andhe tamasi magnasya
jñāna-dīpa udīryatām

Synonyma

tasmāt — proto; yuvām — vy oba; grāmya-paśoḥ — zvířete, jako je prase nebo pes; mama — mě; mūḍha-dhiyaḥ — který jsem velice hloupý (jelikož postrádám duchovní poznání); prabhū — ó moji pánové; andhe — ve slepé; tamasi — temnotě; magnasya — toho, kdo je pohroužený; jñāna-dīpaḥ — pochodeň poznání; udīryatām — nechť je zažehnuta.

Překlad

Jakožto velké osobnosti mě můžete obdařit skutečným poznáním. Jsem hloupý jako vesnické zvíře — prase nebo pes — protože jsem pohroužený v temnotě nevědomosti. Proto prosím, zažehněte pochodeň poznání, abych byl zachráněn.

Význam

To je správný způsob, jak přijímat poznání. Člověk se musí odevzdat u lotosových nohou velkých osobností, které mu mohou transcendentální poznání skutečně předat. Proto je řečeno: tasmād guruṁ prapadyeta jijñāsuḥ śreya uttamam — “Ten, kdo touží pochopit nejvyšší cíl a prospěch v životě, musí vyhledat pravého duchovního mistra a odevzdat se mu.” K vyhledání gurua, duchovního mistra, je způsobilý jedině ten, kdo skutečně dychtí získat poznání, aby odstranil temnotu nevědomosti. Nikdo nemá přicházet za guruem kvůli hmotnému zisku — aby se vyléčil z nějaké nemoci nebo získal nějaký zázračný dar. Takto se ke guruovi nepřichází. Tad-vijñānārtham — člověk má vyhledat gurua s touhou pochopit transcendentální vědu o duchovním životě. V tomto věku Kali je bohužel mnoho falešných guruů, kteří svým žákům předvádějí různá kouzla, a mnoho hloupých žáků si přeje tato kouzla vidět za účelem hmotného prospěchu. Tito žáci nemají zájem praktikovat duchovní život, a dostat se tak z temnoty nevědomosti. Je řečeno:

oṁ ajñāna-timirāndhasya
jñānāñjana-śalākayā
cakṣur unmīlitaṁ yena
tasmai śrī-gurave namaḥ

“Narodil jsem se v nejtemnější nevědomosti a můj duchovní mistr mi otevřel oči pochodní poznání. Skládám mu proto uctivé poklony.” To je definice gurua. Každý je v temnotě nevědomosti, a každý proto potřebuje být osvícen transcendentálním poznáním. Pravý guru je ten, kdo dokáže svého žáka osvítit a zachránit ho, aby nemusel hnít v temnotě nevědomosti tohoto hmotného světa.

6.15.17

Verš

śrī-aṅgirā uvāca
ahaṁ te putra-kāmasya
putrado ’smy aṅgirā nṛpa
eṣa brahma-sutaḥ sākṣān
nārado bhagavān ṛṣiḥ

Synonyma

śrī-aṅgirāḥ uvāca — velký mudrc Aṅgirā řekl; aham — já; te — tebe; putra-kāmasya — toužícího mít syna; putra-daḥ — dárce syna; asmi — jsem; aṅgirāḥ — Aṅgirā Ṛṣi; nṛpa — ó králi; eṣaḥ — toto; brahma-sutaḥ — syn Pána Brahmy; sākṣāt — přímo; nāradaḥ — Nārada Muni; bhagavān — nejmocnější; ṛṣiḥ — mudrc.

Překlad

Aṅgirā řekl: Můj milý králi, přišel jsem za tebou, když sis přál mít syna — jsem právě ten Aṅgirā Ṛṣi, který ti ho dal. A tento ṛṣi je přímý potomek Pána Brahmy, velký mudrc Nārada.

6.15.18-19

Verš

itthaṁ tvāṁ putra-śokena
magnaṁ tamasi dustare
atad-arham anusmṛtya
mahāpuruṣa-gocaram

anugrahāya bhavataḥ
prāptāv āvām iha prabho
brahmaṇyo bhagavad-bhakto
nāvāsāditum arhasi

Synonyma

ittham — takto; tvām — ty; putra-śokena — kvůli zármutku nad smrtí svého syna; magnam — pohroužený; tamasi — v temnotě; dustare — nepřekonatelné; a-tat-arham — nevhodné pro osobu, jako jsi ty; anusmṛtya — vzpomínající; mahā-puruṣa — Nejvyšší Osobnost Božství; gocaram — jenž jsi pokročilý co se týče porozumění; anugrahāya — abychom projevili přízeň; bhavataḥ — tobě; prāptau — přišli; āvām — my dva; iha — na toto místo; prabho — ó králi; brahmaṇyaḥ — ten, kdo spočívá v Nejvyšší Absolutní Pravdě; bhagavat-bhaktaḥ — pokročilý oddaný Nejvyšší Osobnosti Božství; na — ne; avāsāditum — naříkat; arhasi — přísluší ti.

Překlad

Můj milý králi, jsi pokročilý oddaný Nejvyšší Osobnosti Božství. Nehodí se, aby taková osobnost, jako jsi ty, naříkala nad ztrátou něčeho hmotného. Proto jsme za tebou oba přišli, abychom ti ulevili od tohoto falešného žalu, který je výsledkem tvého pohroužení v temnotě nevědomosti. Pro ty, kdo jsou pokročilí v oblasti duchovního poznání, není vůbec vhodné nechat se ovlivnit hmotnou ztrátou a ziskem.

Význam

Zde je několik velice důležitých slov. Slovo mahā-puruṣa označuje pokročilé oddané a také Nejvyšší Osobnost Božství. Mahā znamená “nejvyšší” a puruṣa znamená “osoba”. Ten, kdo neustále slouží Nejvyššímu Pánu, se nazývá mahā-pauruṣika. Někdy jsou tak oslovováni Śukadeva Gosvāmī a Mahārāja Parīkṣit. Oddaný se má neustále snažit sloužit pokročilým oddaným. O tom zpívá Śrīla Narottama dāsa Ṭhākura:

tāṅdera caraṇa sevi bhakta-sane vāsa
janame janame haya, ei abhilāṣa

Oddaný má vždy usilovat o to, aby mohl žít ve společnosti pokročilých oddaných a sloužit Pánu prostřednictvím systému paramparā. Má sloužit misi Śrī Caitanyi Mahāprabhua plněním pokynů velkých Gosvāmīch z Vṛndāvanu. To se nazývá tāṅdera caraṇa sevi. Když slouží lotosovým nohám Gosvāmīch, má žít ve společnosti oddaných (bhakta-sane vāsa). To je starostí oddaného. Oddaný nemá usilovat o hmotný prospěch nebo naříkat nad hmotnou ztrátou. Když Aṅgirā Ṛṣi a Nārada viděli, že Mahārāja Citraketu, který byl pokročilým oddaným, poklesl do temnoty nevědomosti a naříkal nad hmotným tělem svého syna, ze své bezpříčinné milosti mu přišli poradit, aby mohl být z této nevědomosti vysvobozen.

Dalším význačným slovem je brahmaṇya. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je někdy oslavován modlitbou namo brahmaṇya-devāya, skládající poklony Pánu, Jemuž slouží oddaní. Tento verš proto říká: brahmaṇyo bhagavad-bhakto nāvāsāditum arhasi. To je znak pokročilého oddaného. Brahma-bhūtaḥ prasannātmā. Oddaný — pokročilá, seberealizovaná duše — nemá důvod k hmotné radosti či nářku. Je vždy transcendentální podmíněnému životu.

6.15.20

Verš

tadaiva te paraṁ jñānaṁ
dadāmi gṛham āgataḥ
jñātvānyābhiniveśaṁ te
putram eva dadāmy aham

Synonyma

tadā — tehdy; eva — vskutku; te — tobě; param — transcendentální; jñānam — poznání; dadāmi — dal bych; gṛham — do tvého domu; āgataḥ — přišel; jñātvā — znal jsem; anya-abhiniveśam — pohroužení v něčem jiném (v hmotných věcech); te — tvoje; putram — syna; eva — pouze; dadāmi — dal; aham — já.

Překlad

Mohl jsem ti dát svrchované transcendentální poznání již tehdy, když jsem přišel poprvé do tvého domu, ale viděl jsem, že tvá mysl je zabraná do hmotných věcí, a proto jsem ti dal pouze syna, který se stal příčinou tvé radosti a žalu.

6.15.21-23

Verš

adhunā putriṇāṁ tāpo
bhavataivānubhūyate
evaṁ dārā gṛhā rāyo
vividhaiśvarya-sampadaḥ

śabdādayaś ca viṣayāś
calā rājya-vibhūtayaḥ
mahī rājyaṁ balaṁ koṣo
bhṛtyāmātya-suhṛj-janāḥ

sarve ’pi śūraseneme
śoka-moha-bhayārtidāḥ
gandharva-nagara-prakhyāḥ
svapna-māyā-manorathāḥ

Synonyma

adhunā — v tuto chvíli; putriṇām — těch, kdo mají děti; tāpaḥ — soužení; bhavatā — tebou; eva — vskutku; anubhūyate — je zakoušené; evam — takto; dārāḥ — dobrá manželka; gṛhāḥ — sídlo; rāyaḥ — bohatství; vividha — různého druhu; aiśvarya — výsady; sampadaḥ — blahobyt; śabda-ādayaḥ — zvuk a tak dále; ca — a; viṣayāḥ — předměty smyslového požitku; calāḥ — dočasné; rājya — království; vibhūtayaḥ — bohatství; mahī — země; rājyam — království; balam — síla; koṣaḥ — pokladnice; bhṛtya — služebníci; amātya — ministři; suhṛt-janāḥ — spojenci; sarve — všichni; api — vskutku; śūrasena — ó králi Śūraseny; ime — tito; śoka — nářku; moha — iluze; bhaya — strachu; arti — a neštěstí; dāḥ — dárci; gandharva-nagara-prakhyāḥ — počínaje iluzorní vidinou velkého paláce v lese (gandharva-nagara); svapna — sny; māyā — iluze; manorathāḥ — a výplody mysli.

Překlad

Můj milý králi, nyní na vlastní kůži zakoušíš utrpení toho, kdo má syny a dcery. Ó králi, vlastníku státu Śūrasena, manželka, dům, bohatství patřící ke království a různé další druhy bohatství, jakož i předměty smyslového vnímání — to vše je totožné v tom, že je to dočasné. Království, vojenská moc, pokladnice, služebníci, ministři, přátelé a příbuzní jsou příčinou strachu, iluze, nářku a neštěstí. Jsou jako gandharva-nagara, neskutečný palác, který je vidinou v lese. Kvůli své pomíjivosti nejsou o nic lepší než iluze, sny a mentální výmysly.

Význam

Tento verš popisuje zapletení v hmotné existenci. Živá bytost zde vlastní mnoho věcí — hmotné tělo, děti, manželku a tak dále (dehāpatya-kalatrādiṣu). Může si myslet, že jí poskytnou ochranu, ale to není možné. Bez ohledu na všechen tento majetek se duše musí vzdát své současné situace a přijmout další. Ta může být nepříznivá, ale i kdyby byla příznivá, živá bytost se jí musí také vzdát a přijmout zase jiné hmotné tělo. Takto pokračuje její strádání v hmotné existenci. Rozumný člověk by si měl být dobře vědom toho, že mu tyto věci nikdy nemohou přinést štěstí. Je třeba být na úrovni své duchovní totožnosti a věčně sloužit Nejvyšší Osobnosti Božství jako oddaný. To byl pokyn, který Aṅgirā Ṛṣi a Nārada Muni dali Mahārāji Citraketuovi.

6.15.24

Verš

dṛśyamānā vinārthena
na dṛśyante manobhavāḥ
karmabhir dhyāyato nānā-
karmāṇi manaso ’bhavan

Synonyma

dṛśyamānāḥ — vnímané; vinā — bez; arthena — podstaty či reality; na — ne; dṛśyante — jsou viděné; manobhavāḥ — výtvory mysli; karmabhiḥ — kvůli plodonosným činnostem; dhyāyataḥ — meditující o; nānā — různé; karmāṇi — plodonosné činnosti; manasaḥ — z mysli; abhavan — objevují se.

Překlad

Tyto viditelné objekty, jako je manželka, děti a vlastnictví, jsou jako sny a mentální výmysly. Ve skutečnosti to, co vidíme, neexistuje trvale. Někdy to lze vidět a jindy ne. Takové mentální výmysly si vytváříme pouze kvůli svým minulým činnostem, a kvůli nim zase vykonáváme další činnosti.

Význam

Vše hmotné je mentální výmysl, protože to někdy vidíme a jindy ne. Tygři a hadi, o kterých se nám v noci zdá, u nás ve skutečnosti nejsou, ale my se jich bojíme, protože nás to, co vidíme ve svých snech, ovlivňuje. Vše hmotné je jako sen, jelikož to neexistuje trvale.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura ve svém komentáři píše: arthena vyāghra-sarpādinā vinaiva dṛśyamānāḥ svapnādi-bhaṅge sati na dṛśyante tad evaṁ dārādayo 'vāstava-vastu-bhūtāḥ svapnādayo 'vastu-bhūtāś ca sarve manobhavāḥ mano-vāsanā janyatvān manobhavāḥ. V noci člověk sní o tygrech a hadech a během svého snu je skutečně vidí, ale jakmile sen skončí, přestanou existovat. Stejně tak hmotný svět je výtvorem našich mentálních výmyslů. Přišli jsme si sem užívat hmotných zdrojů, a protože jsou naše mysli zabrané do hmotných věcí, pomocí mentálních výmyslů objevujeme mnoho předmětů požitku. To je důvod, proč získáváme různá těla. Podle svých mentálních výmyslů jednáme různými způsoby s touhou po dosažení různých cílů, a řízením přírody a na pokyn Nejvyšší Osobnosti Božství (karmaṇā daiva-netreṇa) dostáváme výhody, po kterých toužíme. Tak se čím dál více zaplétáme s výplody mysli; to je důvod našeho utrpení v hmotném světě. Jedním druhem činnosti vytváříme další a všechny jsou výtvory našich mentálních výmyslů.

6.15.25

Verš

ayaṁ hi dehino deho
dravya-jñāna-kriyātmakaḥ
dehino vividha-kleśa-
santāpa-kṛd udāhṛtaḥ

Synonyma

ayam — toto; hi — jistě; dehinaḥ — živé bytosti; dehaḥ — tělo; dravya-jñāna-kriyā-ātmakaḥ — sestávající z hmotných prvků, poznávacích a činných smyslů; dehinaḥ — živé bytosti; vividha — různá; kleśa — utrpení; santāpa — a bolestí; kṛt — příčina; udāhṛtaḥ — je prohlášeno.

Překlad

Živá bytost s tělesným pojetím života je zaujatá tělem, které je kombinací hmotných prvků, pěti poznávacích smyslů a pěti činných smyslů společně s myslí. Prostřednictvím mysli živá bytost zakouší tři druhy utrpení — adhibhautika, adhidaivika a adhyātmika. Toto tělo je tedy zdrojem všeho strádání.

Význam

Když Ṛṣabhadeva dával pokyny svým synům, řekl (Bhāg. 5.5.4): asann api kleśada āsa dehaḥ — přestože je tělo dočasné, je zdrojem veškerého utrpení hmotné existence. Jak již bylo řečeno v minulém verši, celé hmotné stvoření se zakládá na mentálních výmyslech. Mysl nás někdy přiměje myslet si, že když si koupíme automobil, budeme si moci užívat hmotných prvků, jako je země, voda, vzduch a oheň, sloučených do podob železa, umělé hmoty, benzínu a tak dále. Když jednáme s pěti hmotnými prvky (pañca-bhūta), jakož i se svými pěti poznávacími smysly, jako jsou oči, uši a jazyk, a pěti činnými smysly, jako jsou ruce a nohy, zaplétáme se do hmotného podmínění. Proto podléháme utrpením zvaným adhyātmika, adhidaivika a adhibhautika. Mysl je ústředím, protože všechny tyto věci vytváří. Jakmile však do hmotného předmětu něco udeří, mysl je tím ovlivněna a my trpíme. S pomocí činných smyslů, poznávacích smyslů a hmotných prvků například vytvoříme velice pěkné auto, a když se stane, že se při nehodě rozbije, mysl tím trpí a jejím prostřednictvím trpí i živá bytost.

Skutečnost je taková, že živá bytost svými smyšlenkami vytváří hmotné podmínění. Jelikož hmota podléhá zničení, živá bytost kvůli hmotnému podmínění trpí. Jinak je živá bytost od všech hmotných podmínek odpoutaná. Když plně chápe, že je duše (ahaṁ brahmāsmi), a dospěje tak na úroveň Brahmanu, úroveň duchovního života, již ji neovlivňuje nářek či dychtění. Pán říká v Bhagavad-gītě (18.54):

brahma-bhūtaḥ prasannātmā
na śocati na kāṅkṣati

“Ten, kdo je v takovém transcendentálním postavení, okamžitě realizuje Nejvyšší Brahman a je naplněn radostí. Nikdy nenaříká ani po ničem netouží.” Na jiném místě v Bhagavad-gītě (15.7) Pán říká:

mamaivāṁśo jīva-loke
jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ
manaḥ-ṣaṣṭhānīndriyāṇi
prakṛti-sthāni karṣati

“Živé bytosti v tomto podmíněném světě jsou Mé věčné dílčí části. Jelikož žijí podmíněným životem, těžce zápasí se šesti smysly, k nimž patří také mysl.” Živá bytost je ve skutečnosti nedílnou částí Nejvyšší Osobnosti Božství a hmotné podmínky ji neovlivňují. Jelikož je však ovlivněna mysl (manaḥ), jsou ovlivněny i smysly a živá bytost bojuje v tomto hmotném světě o přežití.

6.15.26

Verš

tasmāt svasthena manasā
vimṛśya gatim ātmanaḥ
dvaite dhruvārtha-viśrambhaṁ
tyajopaśamam āviśa

Synonyma

tasmāt — proto; svasthena — s pozornou; manasā — myslí; vimṛśya — zvažující; gatim — skutečné postavení; ātmanaḥ — svoje; dvaite — v dualitu; dhruva — jako trvalou; artha — předmět; viśrambham — víry; tyaja — vzdej se; upaśamam — nerozrušený stav; āviśa — dospěj do.

Překlad

Proto, ó králi Citraketu, pozorně zvaž postavení ātmy — snaž se pochopit, kdo jsi: zda tělo, mysl či duše. Uvaž, odkud jsi přišel, kam půjdeš po opuštění tohoto těla a proč tě ovládá hmotný žal. Snaž se takto pochopit své skutečné postavení — pak se dokážeš zbavit své zbytečné připoutanosti. Dokážeš se také vzdát své víry, že tento hmotný svět nebo cokoliv, co není přímo spojené se službou Kṛṣṇovi, je věčné. Tak dosáhneš klidu.

Význam

Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy vyvíjí faktické úsilí, aby přivedlo lidskou společnost k rozvážnosti. Pomýlená civilizace vede lidi k tomu, aby skákali v materialistickém životě jako kočky a psi, vykonávali nejrůznější odporné, hříšné činnosti a čím dále více se zaplétali. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy zahrnuje seberealizaci, protože Pán Kṛṣṇa nás nejprve vede k pochopení toho, že nejsme tělo, ale vlastník těla. Když člověk pochopí tuto jednoduchou skutečnost, může se zaměřit na dosažení cíle života. Jelikož lidé nedostávají ohledně cíle života žádné vzdělání, pracují jako šílení a čím dál více se připoutávají k hmotnému prostředí. Pomýlený člověk pokládá hmotné podmínky za věčné. Je třeba se vzdát své víry v hmotné věci a své připoutanosti k nim. Pak je možné být rozvážný a klidný.

6.15.27

Verš

śrī-nārada uvāca
etāṁ mantropaniṣadaṁ
pratīccha prayato mama
yāṁ dhārayan sapta-rātrād
draṣṭā saṅkarṣaṇaṁ vibhum

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Śrī Nārada Muni řekl; etām — tuto; mantra-upaniṣadam — Upaniṣadu v podobě mantry, pomocí níž může člověk dosáhnout nejvyššího cíle života; pratīccha — přijmi; prayataḥ — velmi pozorně (po ukončení pohřebního obřadu pro svého syna); mama — ode mne; yām — kterou; dhārayan — když přijmeš; sapta-rātrāt — po sedmi nocích; draṣṭā — uvidíš; saṅkarṣaṇam — Nejvyšší Osobnost Božství, Saṅkarṣaṇa; vibhum — Pána.

Překlad

Velký mudrc Nārada pokračoval: Můj milý králi, pozorně ode mne přijmi mantru, která je nanejvýš příznivá. Za sedm nocí poté budeš moci spatřit Pána tváří v tvář.

6.15.28

Verš

yat-pāda-mūlam upasṛtya narendra pūrve
śarvādayo bhramam imaṁ dvitayaṁ visṛjya
sadyas tadīyam atulānadhikaṁ mahitvaṁ
prāpur bhavān api paraṁ na cirād upaiti

Synonyma

yat-pāda-mūlam — Jehož (Pána Saṅkarṣaṇa) lotosové nohy; upasṛtya — když získali útočiště u; nara-indra — ó králi; pūrve — kdysi; śarva-ādayaḥ — velcí polobozi, jako je Pán Mahādeva; bhramam — iluze; imam — této; dvitayam — sestávající z duality; visṛjya — vzdali se; sadyaḥ — okamžitě; tadīyam — Jeho; atula — bezpříkladné; anadhikam — nepřekonatelné; mahitvam — slávy; prāpuḥ — dosáhli; bhavān — ty; api — také; param — nejvyšší sídlo; na — ne; cirāt — za dlouho; upaiti — dosáhneš.

Překlad

Můj milý králi, Pán Śiva a další polobozi přijali v dávných dobách útočiště u lotosových nohou Saṅkarṣaṇa, čímž se ihned osvobodili od iluze duality a dosáhli bezpříkladné a nepřekonatelné slávy v duchovním životě. I ty brzy získáš stejné postavení.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k patnácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Světci Nārada a Aṅgirā poučují krále Citraketua”.

KAPITOLA ŠESTNÁCTÁ

Král Citraketu se setkává s Nejvyšším Pánem

6.16.1

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
atha deva-ṛṣī rājan
samparetaṁ nṛpātmajam
darśayitveti hovāca
jñātīnām anuśocatām

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; atha — takto; deva-ṛṣiḥ — velký mudrc Nārada; rājan — ó králi; samparetam — mrtvého; nṛpa-ātmajam — syna krále; darśayitvā — projevil; iti — takto; ha — vskutku; uvāca — vysvětlil; jñātīnām — všem příbuzným; anuśocatām — kteří naříkali.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Můj milý králi Parīkṣite, velký mudrc Nārada svou mystickou silou přivedl mrtvého syna k životu před zraky všech naříkajících příbuzných a pak promluvil následovně.

6.16.2

Verš

śrī-nārada uvāca
jīvātman paśya bhadraṁ te
mātaraṁ pitaraṁ ca te
suhṛdo bāndhavās taptāḥ
śucā tvat-kṛtayā bhṛśam

Synonyma

śrī-nāradaḥ uvāca — Śrī Nārada Muni pravil; jīva-ātman — ó živá bytosti; paśya — jen pohleď; bhadram — štěstí; te — tobě; mātaram — matka; pitaram — otec; ca — a; te — tvoji; suhṛdaḥ — přátelé; bāndhavāḥ — příbuzní; taptāḥ — zarmoucení; śucā — žalem; tvat-kṛtayā — kvůli tobě; bhṛśam — velice.

Překlad

Śrī Nārada Muni pravil: Ó živá bytosti, nechť ti přeje štěstí. Jen pohleď na svého otce a matku. Všichni tvoji přátelé a příbuzní jsou zkroušeni zármutkem nad tvou smrtí.

6.16.3

Verš

kalevaraṁ svam āviśya
śeṣam āyuḥ suhṛd-vṛtaḥ
bhuṅkṣva bhogān pitṛ-prattān
adhitiṣṭha nṛpāsanam

Synonyma

kalevaram — tělo; svam — vlastní; āviśya — vstupující do; śeṣam — zbytek; āyuḥ — délka života; suhṛt-vṛtaḥ — obklopený svými přáteli a příbuznými; bhuṅkṣva — užívej; bhogān — všechno bohatství skýtající požitek; pitṛ — tvým otcem; prattān — udělené; adhitiṣṭha — přijmi; nṛpa-āsanam — královský trůn.

Překlad

Jelikož jsi zemřel předčasně, zůstává ti ještě zbytek předurčené délky života. Můžeš proto znovu vstoupit do svého těla a užívat si po tuto dobu v kruhu svých přátel a příbuzných. Přijmi královský trůn a všechno bohatství, které ti tvůj otec dává.

6.16.4

Verš

jīva uvāca
kasmiñ janmany amī mahyaṁ
pitaro mātaro ’bhavan
karmabhir bhrāmyamāṇasya
deva-tiryaṅ-nṛ-yoniṣu

Synonyma

jīvaḥ uvāca — živá bytost řekla; kasmin — ve kterém; janmani — zrození; amī — všichni tito; mahyam — mně; pitaraḥ — otcové; mātaraḥ — matky; abhavan — byli; karmabhiḥ — podle výsledků plodonosného jednání; bhrāmyamāṇasya — který putuji; deva-tiryak — polobohů a nižších zvířat; nṛ — a lidských druhů; yoniṣu — lůny.

Překlad

Působením mystické síly Nārady Muniho živá bytost na krátký čas znovu vstoupila do svého mrtvého těla a odpověděla na Nāradovu žádost. Pravila: Já, živá bytost, se podle výsledků svých plodonosných činností převtěluji z jednoho těla do druhého; někdy putuji do těl polobohů, jindy do těl nižších zvířat, někdy mezi rostliny a jindy do lidských druhů. Ve kterém životě mi tedy byli tito dva lidé matkou a otcem? Nikdo ve skutečnosti není mou matkou a mým otcem. Jak mohu tyto dva přijmout za své rodiče?

Význam

Zde je vysvětleno, že živá bytost vstupuje do hmotného těla, které je jako stroj tvořený pěti hrubými prvky hmotné přírody (zemí, vodou, ohněm, vzduchem a nebem) a třemi jemnými prvky (myslí, inteligencí a egem). Jak potvrzuje Bhagavad-gītā, existují dvě oddělené identity, zvané nižší a vyšší příroda, jež obě náleží Nejvyšší Osobnosti Božství. Živá bytost je v závislosti na výsledcích svých plodonosných činností nucena vstupovat do hmotných prvků v různých druzích těl.

Tentokrát byla živá bytost považována za syna Mahārāje Citraketua a královny Kṛtadyuti, neboť podle zákonů přírody vstoupila do těla, které král a královna vytvořili. Ve skutečnosti však nebyla jejich synem. Živá bytost je synem Nejvyšší Osobnosti Božství, a jelikož si chce užívat tohoto hmotného světa, Nejvyšší Pán jí dává příležitost vstupovat do různých těl. Ona sama nemá s hmotným tělem, které dostává od svého hmotného otce a matky, skutečný vztah. Je nedílnou částí Nejvyššího Pána, ale je jí dovoleno procházet různými těly. Tělo vytvořené takzvaným otcem a matkou ve skutečnosti nemá se svými takzvanými tvůrci nic společného. Živá bytost proto rozhodně popřela, že by Mahārāja Citraketu a jeho manželka byli jejím otcem a matkou.

6.16.5

Verš

bandhu-jñāty-ari-madhyastha-
mitrodāsīna-vidviṣaḥ
sarva eva hi sarveṣāṁ
bhavanti kramaśo mithaḥ

Synonyma

bandhu — přátelé; jñāti — členové rodiny; ari — nepřátelé; madhyastha — ti, kdo jsou neutrální; mitra — příznivci; udāsīna — lhostejní; vidviṣaḥ — nebo nepřátelští lidé; sarve — všichni; eva — vskutku; hi — jistě; sarveṣām — všech; bhavanti — stávají se; kramaśaḥ — postupně; mithaḥ — jeden druhého.

Překlad

V tomto hmotném světě, který plyne jako řeka, jež unáší živou bytost, se postupně všichni lidé stávají přáteli, příbuznými a nepřáteli. Chovají se také neutrálně, dělají prostředníky, pohrdají jeden druhým a jednají v mnoha dalších vztazích. Přes všechny tyto různé styky však není ničí vztah trvalý.

Význam

V tomto hmotném světě máme praktickou zkušenost, že tentýž člověk, který je dnes naším přítelem, je již zítra naším nepřítelem. Naše vztahy přátel a nepřátel či členů rodiny a cizích lidí jsou ve skutečnosti výsledky našeho různého jednání. Citraketu Mahārāja naříkal kvůli svému synovi, který byl nyní mrtvý, ale mohl o celé situaci uvažovat jinak. Mohl si myslet: “Tato živá bytost byla v mém minulém životě mým nepřítelem a nyní — když se zjevila jako můj syn — předčasně odchází, jen aby mi způsobila velkou bolest.” Proč by neměl mrtvého syna považovat za svého dřívějšího nepřítele a místo nářku mít radost z nepřítelovy smrti? Bhagavad-gītā (3.27) uvádí: prakṛteḥ kriyamāṇāni guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ — vše se ve skutečnosti děje kvůli našemu styku s kvalitami hmotné přírody. Ten, kdo je dnes můj přítel a je ve styku s kvalitou dobra, proto může být zítra mým nepřítelem, který bude ve styku s kvalitami vášně a nevědomosti. Kvůli iluzi vytvořené působením kvalit hmotné přírody považujeme druhé za své přátele, nepřátele, syny či otce podle reakcí za různá jednání v různých podmínkách.

6.16.6

Verš

yathā vastūni paṇyāni
hemādīni tatas tataḥ
paryaṭanti nareṣv evaṁ
jīvo yoniṣu kartṛṣu

Synonyma

yathā — stejně jako; vastūni — zboží; paṇyāni — určené k obchodování; hema-ādīni — jako například zlato; tataḥ tataḥ — z místa na místo; paryaṭanti — pohybuje se; nareṣu — mezi lidmi; evam — takto; jīvaḥ — živá bytost; yoniṣu — v různých druzích života; kartṛṣu — v různých hmotných otcích.

Překlad

Stejně jako se zlato a jiné zboží nákupem a prodejem neustále přemísťuje z místa na místo, živá bytost putuje v důsledku svých plodonosných činností celým vesmírem a je vpravována do různých těl v různých druzích života jedním otcem za druhým.

Význam

Již bylo vysvětleno, že syn Citraketua byl v minulém životě jeho nepřítelem a nyní se zjevil jako jeho syn jen proto, aby mu způsobil ještě krutější bolest. Však také jeho předčasná smrt vyvolala u otce bolestný nářek. Někdo může namítnout: “Jestliže byl králův syn jeho nepřítelem, jak je možné, že ho měl král tak rád?” Na to lze odpovědět příkladem, že když bohatství padne do rukou nepřítele, tyto peníze se stávají jeho přítelem. Může je pak použít pro své vlastní cíle; dokonce i na to, aby způsobil škodu jejich bývalému majiteli. Peníze tedy nepatří jedné ani druhé straně; peníze vždy zůstávají penězi, ale v různých situacích mohou být použity jako nepřítel či jako přítel.

V Bhagavad-gītě je vysvětleno, že živá bytost nedostává život od žádného otce ani matky. Od svého takzvaného otce i matky má zcela oddělenou totožnost. Působením zákonů přírody je donucena vstoupit do otcova semene a být vpravena do matčina lůna. Nevybírá si, jaký druh otce přijme. Prakṛteḥ kriyamāṇāni — zákony přírody ji nutí přicházet k různým otcům a matkám jako spotřební zboží, které se kupuje a prodává. Takzvaný vztah otce a syna je tedy aranžmá přírody, prakṛti. Nemá žádný význam, a proto se nazývá iluze.

Tatáž živá bytost někdy přijímá útočiště u zvířecího otce a matky a jindy u lidských rodičů. Někdy přijímá otce a matku mezi ptáky a jindy mezi polobohy. Śrī Caitanya Mahāprabhu proto říká:

brahmāṇḍa bhramite kona bhāgyavān jīva
guru-kṛṣṇa-prasāde pāya bhakti-latā-bīja

Živá bytost je život za životem trýzněna zákony přírody a putuje po celém vesmíru; dostává se na různé planety a prochází různými druhy života. Má-li to štěstí, nějakým způsobem přijde do styku s oddaným, který změní celý její život, a ona se pak vrátí domů, zpátky k Bohu. Proto je řečeno:

janame janame sabe pitā mātā pāya
kṛṣṇa guru nahi mile baja hari ei

Otce a matku dostává při převtělování různými těly každý, v každé podobě života — ať už jako člověk, zvíře, strom či polobůh. To není příliš obtížné. Obtížné je získat pravého duchovního mistra a Kṛṣṇu. Lidská bytost je proto povinna se chopit příležitosti přijít do styku se zástupcem Kṛṣṇy, pravým duchovním mistrem. Pod vedením duchovního mistra, duchovního otce, se pak může duše vrátit domů, zpátky k Bohu.

6.16.7

Verš

nityasyārthasya sambandho
hy anityo dṛśyate nṛṣu
yāvad yasya hi sambandho
mamatvaṁ tāvad eva hi

Synonyma

nityasya — věčné; arthasya — věci; sambandhaḥ — vztah; hi — bezpochyby; anityaḥ — dočasný; dṛśyate — lze vidět; nṛṣu — v lidské společnosti; yāvat — dokud; yasya — koho; hi — vskutku; sambandhaḥ — vztah; mamatvam — vlastnictví; tāvat — tak dlouho; eva — vskutku; hi — jistě.

Překlad

Nepatrné množství živých bytostí se rodí v lidských druzích a další se rodí jako zvířata. I když se v obou případech jedná o živé bytosti, jejich vztahy jsou pomíjivé. Zvíře může být nějaký čas v péči jednoho člověka a pak může být převedeno do vlastnictví jiných lidí. Jakmile je zvíře pryč, dřívější majitel se již nepovažuje za jeho vlastníka. Dokud mu patří, je k němu jistě citově poután, ale jakmile je prodáno, jeho náklonnost se vytrácí.

Význam

Když opomineme skutečnost, že se duše převtěluje z jednoho těla do druhého, vidíme, že vztahy mezi živými bytostmi jsou pomíjivé i v tomto životě, jak dokládá tento verš. Citraketuův syn dostal jméno Harṣaśoka neboli “radost a žal”. Živá bytost je bezpochyby věčná, ale pod dočasným oděvem, tělem, není její věčnost vidět. Dehino 'smin yathā dehe kaumāraṁ yauvanaṁ jarā — “Vtělená duše souvisle přechází v tomto těle z dětství do mládí a stáří.” Tělesný oděv je tedy pomíjivý. Duše však existuje stále. Živá bytost, která byla synem Citraketua, žila po nějaký čas jako jeho syn, ale jakmile byla přemístěna do jiného těla — jako je zvíře převedeno od jednoho vlastníka ke druhému — láskyplný vztah byl přerušen. Jak vidíme na příkladu v předcházejícím verši — když má člověk zboží ve svých rukách, považuje ho za své, ale jakmile je přemístěno, stává se zbožím někoho jiného. Člověk s ním pak již nemá žádný vztah; není k němu citově poután ani pro ně nenaříká.

6.16.8

Verš

evaṁ yoni-gato jīvaḥ
sa nityo nirahaṅkṛtaḥ
yāvad yatropalabhyeta
tāvat svatvaṁ hi tasya tat

Synonyma

evam — takto; yoni-gataḥ — žijící v určitém životním druhu; jīvaḥ — živá bytost; saḥ — ona; nityaḥ — věčná; nirahaṅkṛtaḥ — bez ztotožňování se s tělem; yāvat — dokud; yatra — kde; upalabhyeta — může se nacházet; tāvat — do té doby; svatvam — pojetí vlastního já; hi — vskutku; tasya — její; tat — to.

Překlad

I když se jedna živá bytost spojuje s druhou kvůli vztahu založeném na tělech, která jsou pomíjivá, živá bytost je věčná. Nikoliv ona, ale tělo je tím, co se rodí nebo podléhá zániku. Nikdo by si neměl myslet, že se živá bytost rodí či umírá. Ve skutečnosti nemá s takzvanými otci a matkami žádný vztah. Dokud v důsledku svých minulých plodonosných činností vystupuje jako syn určitého otce a matky, má spojení s tělem, které od nich pochází; považuje se proto mylně za jejich syna a její jednání je ovlivněno citovou náklonností. Tento vztah však se smrtí skončí. Nikdo by tedy neměl zbytečně podléhat radosti a žalu.

Význam

Když živá bytost žije v hmotném těle, mylně se za ně považuje, přestože jím ve skutečnosti není. Její vztah s tímto tělem a s takzvaným otcem a matkou je projevem falešného, iluzorního pojetí. Tato iluze trvá tak dlouho, dokud osoba nezíská informace o postavení živé bytosti.

6.16.9

Verš

eṣa nityo ’vyayaḥ sūkṣma
eṣa sarvāśrayaḥ svadṛk
ātmamāyā-guṇair viśvam
ātmānaṁ sṛjate prabhuḥ

Synonyma

eṣaḥ — tato živá bytost; nityaḥ — věčná; avyayaḥ — nepodléhající zkáze; sūkṣmaḥ — velice drobná (nelze ji vidět hmotnýma očima); eṣaḥ — tato živá bytost; sarva-āśrayaḥ — příčina různých druhů těl; sva-dṛk — vydávající vlastní záři; ātma-māyā-guṇaiḥ — působením kvalit hmotné přírody, které patří Nejvyšší Osobnosti Božství; viśvam — tento hmotný svět; ātmānam — ona sama; sṛjate — zdá se; prabhuḥ — pán.

Překlad

Živá bytost je věčná a nepodléhá zkáze, protože její existence ve skutečnosti nemá počátek ani konec. Nikdy se nerodí ani neumírá. Představuje základní princip všech druhů těl, a přesto nespadá do tělesné kategorie. Je tak vznešená, že se kvalitou vyrovná Nejvyššímu Pánu. Je však nesmírně malá, a proto u ní existuje sklon podlehnout iluzornímu vlivu vnější energie. Tak si vytváří různá těla v závislosti na svých rozličných touhách.

Význam

Zde je popsána filozofie současné totožnosti a odlišnosti, acintya-bhedābheda. Živá bytost je věčná (nitya) jako Nejvyšší Osobnost Božství, ale rozdíl spočívá v tom, že Nejvyšší Pán je největší — nikdo se Mu nevyrovná a nikdo není větší než On — zatímco živá bytost je sūkṣma, nesmírně malá. Śāstra uvádí, že její velikost je jedna desetitisícina špičky vlasu. Nejvyšší Pán je všeprostupující (aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-stham). Je-li živá bytost považována za nejmenší, musí přirozeně vyvstat dotaz, kdo je naopak největší. Největší je Nejvyšší Osobnost Božství a nejmenší je živá bytost.

Další příznačnou charakteristikou jīvy je, že ji zahalí māyā. Ātmamāyā-guṇaiḥ — může být pokryta iluzorní energií Nejvyššího Pána. Živá bytost je zodpovědná za svůj podmíněný život v hmotném světě, a proto je označována jako prabhu, “pán”. Chce-li, může přijít do hmotného světa, a chce-li, může se vrátit domů, zpátky k Bohu. Jelikož si přála užívat hmotného světa, Pán jí dal prostřednictvím hmotné energie hmotné tělo. Nejvyšší Osobnost Božství říká v Bhagavad-gītě (18.61):

īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ
hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati
bhrāmayan sarva-bhūtāni
yantrārūḍhāni māyayā

“Nejvyšší Pán sídlí v srdci každého, ó Arjuno, a řídí putování všech živých bytostí, které jsou usazené jakoby na stroji vytvořeném z hmotné energie.” Nejvyšší Pán dává živé bytosti příležitost užívat si v tomto hmotném světě po libosti, ale zároveň otevřeně vyjevuje Svou touhu, aby se vzdala všech hmotných cílů, plně se Mu odevzdala a vrátila se domů, zpátky k Bohu.

Živá bytost je nejmenší (sūkṣma). Jīva Gosvāmī v této souvislosti říká, že pro materialistické vědce je nesmírně obtížné ji v těle nalézt; nicméně my od autorit víme, že živá bytost sídlí uvnitř těla. Tělo se od ní liší.

6.16.10

Verš

na hy asyāsti priyaḥ kaścin
nāpriyaḥ svaḥ paro ’pi vā
ekaḥ sarva-dhiyāṁ draṣṭā
kartṝṇāṁ guṇa-doṣayoḥ

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; asya — živé bytosti; asti — je; priyaḥ — drahý; kaścit — někdo; na — ne; apriyaḥ — není drahý; svaḥ — vlastní; paraḥ — jiné; api — také; vā — nebo; ekaḥ — jedna; sarva-dhiyām — rozmanitostí inteligence; draṣṭā — pozorovatel; kartṝṇām — konatelů; guṇa-doṣayoḥ — správných a nesprávných činností.

Překlad

Této živé bytosti není nikdo milý ani nemilý. Nečiní rozdíly mezi tím, co je její a co patří někomu jinému. Je jedna jediná — to znamená, že ji neovlivňují přátelé a nepřátelé, příznivci či ti, kdo jí chtějí ubližovat. Je pouze pozorovatelem neboli svědkem různých lidských vlastností.

Význam

Jak vysvětluje předcházející verš, živá bytost má stejné vlastnosti jako Nejvyšší Osobnost Božství, ale jen v nepatrném množství, neboť je malou částečkou (sūkṣma), zatímco Nejvyšší Pán je všeprostupující a veliký. Pro Nejvyššího Pána neexistují přátelé, nepřátelé či příbuzní, protože je zcela prostý veškeré nezpůsobilosti, která pochází z nevědomosti a charakterizuje podmíněné duše. Na druhou stranu je nesmírně laskavý a milostivý ke Svým oddaným a není vůbec spokojený s těmi, kdo vůči Jeho oddaným chovají zášť. Pán Sám potvrzuje v Bhagavad-gītě (9.29):

samo 'haṁ sarva-bhūteṣu
na me dveṣyo 'sti na priyaḥ
ye bhajanti tu māṁ bhaktyā
mayi te teṣu cāpy aham

“Nikdo není Mým nepřítelem a nikomu nestraním. Jsem stejně nakloněn všem. Ale každý, kdo Mi s oddaností slouží, je Můj přítel, je ve Mně, a Já jsem také přítelem jemu.” Nejvyšší Pán nemá žádného nepřítele ani přítele, ale tíhne k oddanému, který Mu neustále prokazuje oddanou službu. Na jiném místě Gīty (16.19) Pán také říká:

tān ahaṁ dviṣataḥ krūrān
saṁsāreṣu narādhamān
kṣipāmy ajasram aśubhān
āsurīṣv eva yoniṣu

“Tyto závistivé lotry, nejnižší z lidí, vrhám do oceánu hmotné existence, do různých démonských druhů života.” Pán se nesmiřitelně staví proti těm, kdo se chovají nepřátelsky vůči Jeho oddaným. Aby Své oddané ochránil, musí někdy jejich nepřátele zabíjet. Například aby ochránil Prahlāda Mahārāje, musel zabít jeho nepřítele Hiraṇyakaśipua, i když ten díky tomu, že ho zabil Pán, dosáhl osvobození. Pán je svědkem činností každého; je tudíž i svědkem činností nepřátel Jeho oddaných a chce je potrestat. V jiných případech je ovšem pouze svědkem toho, co živé bytosti dělají, a udílí jim výsledky jejich hříšného či zbožného jednání.

6.16.11

Verš

nādatta ātmā hi guṇaṁ
na doṣaṁ na kriyā-phalam
udāsīnavad āsīnaḥ
parāvara-dṛg īśvaraḥ

Synonyma

na — ne; ādatte — přijímá; ātmā — Nejvyšší Pán; hi — vskutku; guṇam — štěstí; na — ne; doṣam — neštěstí; na — ani; kriyā-phalam — výsledek jakékoliv plodonosné činnosti; udāsīna-vat — přesně jako ten, kdo je neutrální; āsīnaḥ — usazený (v hloubi srdce); para-avara-dṛk — vidící příčinu a následek; īśvaraḥ — Nejvyšší Pán.

Překlad

Nejvyšší Pán (ātmā), stvořitel příčiny a následku, nepřijímá štěstí a neštěstí, jež jsou výsledkem plodonosných činností. Naprosto nezávisí na podmínce přijmout hmotné tělo, a jelikož nemá hmotné tělo, je vždy neutrální. Živé bytosti jakožto nedílné části Pána vlastní Jeho kvality v nepatrném množství. Proto není správné podléhat žalu.

Význam

Podmíněná duše má přátele a nepřátele; je ovlivněna dobrými vlastnostmi a nedostatky svého postavení. Nejvyšší Pán je však vždy transcendentální. Jelikož je īśvara, nejvyšší vládce, dualita Ho nemůže ovlivnit. Lze proto říci, že Pán sídlí v hloubi srdce každé živé bytosti jako neutrální svědek příčin a následků jejích dobrých a špatných činností. Měli bychom také chápat, že když je Pán udāsīna, neutrální, neznamená to, že nijak nejedná. Spíše to znamená, že není Osobně ovlivněn. Například soudce, který soudí dvě proti sobě stojící strany, je neutrální, ale přesto podniká takové kroky, k jakým ho případ opravňuje. Abychom mohli být zcela neutrální, lhostejní k hmotným činnostem, musíme vyhledat útočiště u lotosových nohou svrchované neutrální osoby.

Mahārāja Citraketu slyšel, že zůstat neutrální za takových tíživých okolností, jako je smrt vlastního syna, je nemožné. Pán však dokáže urovnat každou situaci, a proto je nejlépe záviset na Něm a konat svou povinnost v oddané službě Pánu. Za žádných okolností se člověk nemá nechat zneklidnit dualitou. Bhagavad-gītā (2.47) uvádí:

karmaṇy evādhikāras te
mā phaleṣu kadācana
mā karma-phala-hetur bhūr
mā te saṅgo 'stv akarmaṇi

“Máš právo vykonávat svou předepsanou povinnost, ale plody jednání ti nepatří. Nikdy se nepovažuj za příčinu výsledků svých činností a nikdy neulpívej na neplnění své povinnosti.” Člověk má vykonávat svou povinnost v oddané službě, a pokud jde o výsledky jeho jednání, má záviset na Nejvyšší Osobnosti Božství.

6.16.12

Verš

śrī-bādarāyaṇir uvāca
ity udīrya gato jīvo
jñātayas tasya te tadā
vismitā mumucuḥ śokaṁ
chittvātma-sneha-śṛṅkhalām

Synonyma

śrī-bādarāyaṇiḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; udīrya — když promluvila; gataḥ — odešla; jīvaḥ — živá bytost (která se zjevila jako syn Mahārāje Citraketua); jñātayaḥ — příbuzní a členové rodiny; tasya — její; te — oni; tadā — tehdy; vismitāḥ — užaslí; mumucuḥ — vzdali se; śokam — nářku; chittvā — když přetrhali; ātma-sneha — citové náklonnosti vytvořené vztahem; śṛṅkhalām — železné okovy.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Když podmíněná duše (jīva) v podobě syna Mahārāje Citraketua takto promluvila a potom odešla, Citraketu a všichni ostatní příbuzní mrtvého syna žasli. Přetrhali okovy citové náklonnosti vytvořené vztahem s ním a zanechali svého nářku.

6.16.13

Verš

nirhṛtya jñātayo jñāter
dehaṁ kṛtvocitāḥ kriyāḥ
tatyajur dustyajaṁ snehaṁ
śoka-moha-bhayārtidam

Synonyma

nirhṛtya — když odstranili; jñātayaḥ — král Citraketu a všichni ostatní příbuzní; jñāteḥ — syna; deham — tělo; kṛtvā — když vykonali; ucitāḥ — vhodné; kriyāḥ — činnosti; tatyajuḥ — vzdali se; dustyajam — jíž je velice obtížné se vzdát; sneham — citové náklonnosti; śoka — nářek; moha — iluze; bhaya — strach; arti — a utrpení; dam — dávající.

Překlad

Poté, co příbuzní splnili své povinnosti vykonáním náležitých pohřebních obřadů a spálením mrtvého těla dítěte, vzdali se citové náklonnosti, která vede k iluzi, nářku, strachu a bolesti. Vzdát se této náklonnosti je nepochybně těžké, ale oni to dokázali velice snadno.

6.16.14

Verš

bāla-ghnyo vrīḍitās tatra
bāla-hatyā-hata-prabhāḥ
bāla-hatyā-vrataṁ cerur
brāhmaṇair yan nirūpitam
yamunāyāṁ mahārāja
smarantyo dvija-bhāṣitam

Synonyma

bāla-ghnyaḥ — ty, které zabily dítě; vrīḍitāḥ — velice zahanbené; tatra — tam; bāla-hatyā — kvůli zabití dítěte; hata — ztratily; prabhāḥ — všechen tělesný lesk; bāla-hatyā-vratam — odčinění za vraždu dítěte; ceruḥ — konaly; brāhmaṇaiḥ — kněžími; yat — které; nirūpitam — popsané; yamunāyām — u řeky Yamuny; mahā-rāja — ó králi Parīkṣite; smarantyaḥ — připomněly si; dvija-bhāṣitam — výrok brāhmaṇy.

Překlad

Spolumanželky královny Kṛtadyuti, které dítě otrávily, byly velice zahanbené a pozbyly svého tělesného lesku. Ó králi, když naříkaly, připomněly si Aṅgirova slova a upustily od své touhy mít děti. Na pokyn brāhmaṇů odešly ke břehům Yamuny, kde se koupaly a podstupovaly odčinění za své hříšné jednání.

Význam

Zde je třeba si zvláště povšimnout výrazu bāla-hatyā-hata-prabhāḥ. K zabíjení dětí se lidé uchylují již po dlouhou dobu — od nepaměti — ale za dávných časů to bylo velice vzácné. V současnosti, v tomto věku Kali, se ovšem potrat — zabití dítěte v lůně — stal běžnou záležitostí a někdy je dítě zabito i po porodu. Pokud se nějaká žena dopustí takového ohavného činu, postupně pozbude svého tělesného lesku (bāla-hatyā-hata-prabhāḥ). Je třeba si také všimnout, že ženy, které spáchaly hříšný čin otrávení dítěte, se velice styděly a na pokyn brāhmaṇů musely podstoupit odčinění. Každá žena, která se kdy dopustila tohoto nesmírně hříšného činu, ho musí odčinit, ale dnes to nikdo nedělá. Za těchto okolností musí ženy, které mají něco takového na svědomí, trpět v tomto i v příštím životě. Ty, které jsou upřímné, by měly po vyslechnutí této události upustit od dalšího zabíjení dětí a odčinit své hříšné jednání tím, že s velkou vážností přijmou proces vědomí Kṛṣṇy. Zpívá-li někdo bez přestupků Hare Kṛṣṇa mahā-mantru, jsou všechny jeho hříšné činy bezpochyby ihned odčiněny, ale nesmí se jich dopouštět znovu, neboť to je přestupek.

6.16.15

Verš

sa itthaṁ pratibuddhātmā
citraketur dvijoktibhiḥ
gṛhāndha-kūpān niṣkrāntaḥ
saraḥ-paṅkād iva dvipaḥ

Synonyma

saḥ — on; ittham — takto; pratibuddha-ātmā — plně si vědom duchovního poznání; citraketuḥ — král Citraketu; dvija-uktibhiḥ — díky pokynům dokonalých brāhmaṇů (Aṅgiry a Nārady Muniho); gṛha-andha-kūpāt — z temné studny rodinného života; niṣkrāntaḥ — vyšel; saraḥ — jezera či vodní nádrže; paṅkāt — z bahna; iva — jako; dvipaḥ — slon.

Překlad

Král Citraketu, osvícený pokyny brāhmaṇů Aṅgiry a Nārady, si byl nyní plně vědom duchovního poznání. Opustil temnou studnu rodinného života, stejně jako slon vyjde z bahnité vodní nádrže.

6.16.16

Verš

kālindyāṁ vidhivat snātvā
kṛta-puṇya-jala-kriyaḥ
maunena saṁyata-prāṇo
brahma-putrāv avandata

Synonyma

kālindyām — v řece Yamuně; vidhi-vat — podle předepsaných usměrnění; snātvā — když se vykoupal; kṛta — když vykonal; puṇya — zbožné; jala-kriyaḥ — obětování vody; maunena — s vážností; saṁyata-prāṇaḥ — ovládající mysl a smysly; brahma-putrau — dvěma synům Pána Brahmy (Aṅgirovi a Nāradovi); avandata — přednesl modlitby a vzdal poklony.

Překlad

Král se vykoupal ve vodě Yamuny a podle předepsaných usměrnění obětoval vodu předkům a polobohům. Poté vzdal úctu a poklony synům Pána Brahmy (Aṅgirovi a Nāradovi), s velkou vážností ovládaje své smysly a mysl.

6.16.17

Verš

atha tasmai prapannāya
bhaktāya prayatātmane
bhagavān nāradaḥ prīto
vidyām etām uvāca ha

Synonyma

atha — potom; tasmai — jemu; prapannāya — odevzdanému; bhaktāya — oddanému; prayata-ātmane — který byl sebeovládnutý; bhagavān — nejmocnější; nāradaḥ — Nārada; prītaḥ — velice potěšený; vidyām — transcendentální poznání; etām — toto; uvāca — pravil; ha — vskutku.

Překlad

Nārada, nejmocnější mudrc, byl s Citraketuem, který byl sebeovládnutým oddaným a odevzdanou duší, velice spokojen a vyložil mu následující transcendentální poznání.

6.16.18-19

Verš

oṁ namas tubhyaṁ bhagavate
vāsudevāya dhīmahi
pradyumnāyāniruddhāya
namaḥ saṅkarṣaṇāya ca

namo vijñāna-mātrāya
paramānanda-mūrtaye
ātmārāmāya śāntāya
nivṛtta-dvaita-dṛṣṭaye

Synonyma

oṁ — ó můj Pane; namaḥ — poklony; tubhyam — Tobě; bhagavate — Nejvyšší Osobnost Božství; vāsudevāya — Kṛṣṇa, syn Vasudeva; dhīmahi — medituji o; pradyumnāya — Pradyumnovi; aniruddhāya — Aniruddhovi; namaḥ — uctivé poklony; saṅkarṣaṇāya — Pánu Saṅkarṣaṇovi; ca — také; namaḥ — veškeré poklony; vijñāna-mātrāya — podobě plné poznání; parama-ānanda-mūrtaye — plné transcendentální blaženosti; ātma-ārāmāya — Pánu, Jenž je soběstačný; śāntāya — a zůstává nezneklidněný; nivṛtta-dvaita-dṛṣṭaye — Jehož spatření odvrací od duality či Jenž je jeden jediný.

Překlad

(Nārada dal Citraketuovi tuto mantru:) Ó Nejvyšší Osobnosti Božství, ó Pane, Jenž jsi oslovován oṁkārou (praṇavou), vzdávám Ti uctivé poklony. Ó Śrī Vāsudeve, medituji o Tobě. Ó Śrī Pradyumno, Śrī Aniruddho a Śrī Saṅkarṣaṇe, uctivě se Vám klaním. Ó zdroji duchovní energie, ó nejvyšší blaženosti, skládám uctivé poklony Tobě, který jsi soběstačný a dokonale klidný. Ó konečná pravdo, jeden jediný, jsi realizován jako Brahman, Paramātmā a Bhagavān, a jsi tedy studnicí všeho poznání. S úctou se Ti klaním.

Význam

V Bhagavad-gītě o Sobě Kṛṣṇa říká, že je praṇavaḥ sarva-vedeṣu, slabika oṁ ve védských mantrách. V rámci transcendentálního poznání je Pán oslovován jako praṇava, oṁkāra, což je Jeho symbolické zastoupení ve zvuku. Oṁ namo bhagavate vāsudevāya. Vāsudeva, který je expanzí Nārāyaṇa, se expanduje jako Pradyumna, Aniruddha a Saṅkarṣaṇa. Ze Saṅkarṣaṇa pochází druhá expanze Nārāyaṇa a z tohoto Nārāyaṇa pocházejí další expanze Vāsudeva, Pradyumny, Saṅkarṣaṇa a Aniruddhy. Saṅkarṣaṇa v této skupině je původcem tří puruṣů — Kāraṇodakaśāyī Viṣṇua, Garbhodakaśāyī Viṣṇua a Kṣīrodakaśāyī Viṣṇua. Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu sídlí v každém vesmíru na zvláštní planetě jménem Śvetadvīp. To potvrzuje Brahma-saṁhitā: aṇḍāntara-stha. Slovo aṇḍa označuje tento vesmír. V tomto vesmíru je planeta zvaná Śvetadvīp, kde sídlí Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu. Z Něho pocházejí všechny inkarnace ve vesmíru.

V Brahma-saṁhitě je potvrzeno, že všechny tyto podoby Nejvyšší Osobnosti Božství jsou advaita, neliší se jedna od druhé, a jsou také acyuta, nikdy nepoklesnou jako podmíněné duše. Obyčejná živá bytost je náchylná padnout do zajetí māyi, ale Nejvyšší Pán ve Svých různých inkarnacích a podobách je acyuta, nikdy neklesající. Jeho tělo se tedy liší od hmotného těla podmíněné duše.

Slovo mātrā je vysvětleno ve slovníku Medinī následovně: mātrā karṇa-vibhūṣāyāṁ vitte māne paricchade — používá se k označení ozdoby ucha, vlastnictví, úcty a vlastnictví obalu. Jak uvádí Bhagavad-gītā (2.14):

mātrā-sparśās tu kaunteya
śītoṣṇa-sukha-duḥkha-dāḥ
āgamāpāyino 'nityās
tāṁs titikṣasva bhārata

“Ó synu Kuntī, krátkodobé radosti a bolesti přicházejí a odcházejí jako zimní a letní období. Pocházejí ze smyslových vjemů, ó potomku Bharaty, a člověk se je musí naučit snášet, aniž by jimi byl rozrušen.” V podmíněném stavu života slouží tělo jako náš oděv, a stejně jako člověk potřebuje různé oděvy na léto a zimu, tak my, podmíněné duše, měníme těla podle svých tužeb. Tělo Nejvyššího Pána je však plné poznání, a nepotřebuje proto žádný obal. Představa, že Kṛṣṇovo tělo je jako naše — že se Jeho tělo a duše od sebe liší — je mylná. V případě Kṛṣṇy takové rozdíly neexistují, neboť Jeho tělo je plné poznání. My zde získáváme hmotná těla kvůli nedostatku poznání, ale jelikož Kṛṣṇa, Vāsudeva, je plný poznání, neexistuje žádný rozdíl mezi Jeho tělem a duší. Kṛṣṇa si pamatuje, co řekl před čtyřiceti milióny let bohu Slunce, ale obyčejná bytost si nemůže vzpomenout ani na to, co řekla předevčírem. To je rozdíl mezi tělem Kṛṣṇy a naším tělem. Proto je Pán osloven jako vijñāna-mātrāya paramānanda-mūrtaye.

Jelikož má Pán tělo plné poznání, neustále vychutnává transcendentální blaženost. Samotná Jeho podoba je paramānanda. To potvrzuje Vedānta-sūtra: ānandamayo 'bhyāsāt. Pán je Svou přirozeností ānandamaya. Kdykoliv vidíme Kṛṣṇu, je vždy a za všech okolností plný ānandy. Nikdo Ho nemůže rozladit. Ātmārāmāya — Pán nemusí vyhledávat vnější požitek, protože je soběstačný. Śāntāya — netrpí úzkostí. Ten, kdo musí vyhledávat požitek v jiných zdrojích, je vždy plný úzkosti. Karmī, jñānī a yogīni jsou plni úzkosti, protože něco chtějí, ale oddaný nechce nic; je spokojený, když slouží Pánu, Jenž je naprosto blažený.

Nivṛtta-dvaita-dṛṣṭaye — v našem podmíněném životě mají naše těla různé části, ale přestože má Kṛṣṇa zdánlivě také různé části těla, žádná z nich se neliší od kterékoliv jiné. Kṛṣṇa může vidět očima a může vidět i bez očí. Ve Śvetāśvatara Upaniṣadě je proto řečeno: paśyaty acakṣuḥ. Může se dívat Svýma rukama a nohama. K provedení určitého úkonu nepotřebuje určitou tělesnou část. Aṅgāni yasya sakalendriya-vṛttimanti—může dělat cokoliv chce kteroukoliv částí Svého těla, a proto je známý jako Všemocný.

6.16.20

Verš

ātmānandānubhūtyaiva
nyasta-śakty-ūrmaye namaḥ
hṛṣīkeśāya mahate
namas te ’nanta-mūrtaye

Synonyma

ātma-ānanda — Své vlastní blaženosti; anubhūtyā — na základě vnímání; eva — jistě; nyasta — odvržené; śakti-ūrmaye — vlny hmotné přírody; namaḥ — uctivé poklony; hṛṣīkeśāya — svrchovanému vládci smyslů; mahate — Nejvyššímu; namaḥ — uctivé poklony; te — Tobě; ananta — neomezené; mūrtaye — Jehož expanze.

Překlad

Můj Pane, vnímáš Svou vlastní blaženost, a takto jsi vždy transcendentální vlnám hmotné přírody. Vzdávám Ti proto uctivé poklony. Jsi nejvyšší vládce smyslů a expanze Tvé podoby jsou neomezené. Jsi největší, a proto se Ti s úctou klaním.

Význam

Tento verš analyzuje rozdíl mezi živou bytostí a Nejvyšším Pánem. Podoba Pána a podoba podmíněné duše se od sebe liší, protože Pán je vždy blažený, zatímco podmíněná duše vždy podléhá trojímu utrpení hmotného světa. Nejvyšší Pán je sac-cid-ānanda-vigraha. Čerpá blaženost, ānandu, ze Sebe Samotného. Tělo Pána je transcendentální, duchovní, ale podmíněná duše má hmotné tělo, a tedy i mnoho tělesných a mentálních potíží. Podmíněnou duši vždy ovlivňuje připoutanost a odpoutanost, zatímco Nejvyšší Pán je těchto dualit vždy prostý. Pán je svrchovaným vládcem všech smyslů, a podmíněná duše je smysly ovládána. Pán je největší, a živá bytost je nejmenší. Živá bytost je podmíněná vlnami hmotné přírody, ale Nejvyšší Pán je všem akcím a reakcím transcendentální. Expanzí těla Nejvyššího Pána je nespočetně mnoho (advatitam acyutam anādim ananta-rūpam), ale podmíněná duše je omezená pouze na jednu podobu. Z historie se dozvídáme, že podmíněná duše se někdy může mystickou silou expandovat do osmi podob, ale Pánovy tělesné expanze jsou neomezené. To znamená, že na rozdíl od těl živých bytostí nemají těla Nejvyšší Osobnosti Božství počátek ani konec.

6.16.21

Verš

vacasy uparate ’prāpya
ya eko manasā saha
anāma-rūpaś cin-mātraḥ
so ’vyān naḥ sad-asat-paraḥ

Synonyma

vacasi — když slova; uparate — končí; aprāpya — aniž by dosáhla cíle; yaḥ — ten, kdo; ekaḥ — jeden jediný; manasā — mysl; saha — s; anāma — bez hmotného jména; rūpaḥ — či hmotné podoby; cit-mātraḥ — zcela duchovní; saḥ — On; avyāt — kéž laskavě chrání; naḥ — nás; sat-asat-paraḥ — Jenž je příčinou všech příčin (nejvyšší příčinou).

Překlad

Slova a mysl podmíněné duše se k Nejvyšší Osobnosti Božství nemohou přiblížit, neboť hmotná jména a podoby nelze vztáhnout na Pána, který je zcela duchovní, mimo pojetí hrubých a jemných podob. Neosobní Brahman je Jeho další podobou. Kéž nás Pán laskavě chrání.

Význam

Tento verš popisuje neosobní Brahman, který je Pánovou září.

6.16.22

Verš

yasminn idaṁ yataś cedaṁ
tiṣṭhaty apyeti jāyate
mṛṇmayeṣv iva mṛj-jātis
tasmai te brahmaṇe namaḥ

Synonyma

yasmin — v Němž; idam — tento (vesmírný projev); yataḥ — z Něhož; ca — také; idam — tento (vesmírný projev); tiṣṭhati — stojí; apyeti — je zničen; jāyate — rodí se; mṛt-mayeṣu — ve věcech vytvořených ze země; iva — jako; mṛt-jātiḥ — zrození ze země; tasmai — Jemu; te — Tobě; brahmaṇe — nejvyšší příčině; namaḥ — uctivé poklony.

Překlad

Tento vesmírný projev pochází z Nejvyššího Brahmanu, spočívá v Nejvyšším Brahmanu a v tomtéž Nejvyšším Brahmanu je i zničen, stejně jako nádoby vyrobené ze země stojí po svém vytvoření na zemi a znovu se v zemi promění, když se rozbijí. Jelikož příčinou Brahmanu je Nejvyšší Pán, vzdejme Mu uctivé poklony.

Význam

Nejvyšší Pán je příčinou vesmírného projevu, po stvoření tento projev udržuje a po zničení vše spočine opět v Něm.

6.16.23

Verš

yan na spṛśanti na vidur
mano-buddhīndriyāsavaḥ
antar bahiś ca vitataṁ
vyomavat tan nato ’smy aham

Synonyma

yat — Jehož; na — ne; spṛśanti — mohou se dotknout; na — ani; viduḥ — mohou znát; manaḥ — mysl; buddhi — inteligence; indriya — smysly; asavaḥ — životní vzduchy; antaḥ — uvnitř; bahiḥ — vně; ca — také; vitatam — expandovaného; vyoma-vat — jako nebe; tat — před Ním; nataḥ — skloněný; asmi — jsem; aham — já.

Překlad

Svrchovaný Brahman emanuje z Nejvyšší Osobnosti Božství a expanduje se jako nebe. I když se Ho nedotýká nic hmotného, existuje uvnitř i vně. Mysl, inteligence, smysly a životní síla se Ho přesto nemohou ani dotknout, ani Ho poznat. Skládám Mu uctivé poklony.

6.16.24

Verš

dehendriya-prāṇa-mano-dhiyo ’mī
yad-aṁśa-viddhāḥ pracaranti karmasu
naivānyadā lauham ivāprataptaṁ
sthāneṣu tad draṣṭrapadeśam eti

Synonyma

deha — tělo; indriya — smysly; prāṇa — životní vzduchy; manaḥ — mysl; dhiyaḥ — a inteligence; amī — všechny tyto; yat-aṁśa-viddhāḥ — když jsou ovlivněny paprsky Brahmanu, Nejvyššího Pána; pracaranti — pohybují se; karmasu — v různých činnostech; na — ne; eva — vskutku; anyadā — jindy; lauham — železo; iva — jako; aprataptam — nerozpálené (ohněm); sthāneṣu — za takových okolností; tat — to; draṣṭṛ-apadeśam — dané jméno; eti — získává.

Překlad

Stejně jako železo má schopnost pálit, když je do ruda rozžhavené ve styku s ohněm, tak i tělo, smysly, životní síla, mysl a inteligence — přestože jsou to jinak pouhé kusy hmoty — mohou vykonávat své příslušné činnosti, když jsou obdařené částečkou vědomí od Nejvyšší Osobnosti Božství. Tak jako železo nemůže pálit, dokud ho nerozpálí oheň, tělesné smysly nemohou jednat, dokud je neobdaří Svou přízní Nejvyšší Brahman.

Význam

Do ruda rozpálené železo může pálit, ale nemůže popálit původní oheň. Vědomí malé částečky Brahmanu tedy plně závisí na moci Nejvyššího Brahmanu. V Bhagavad-gītě Pán říká: mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca — “Ode Mě získává podmíněná duše paměť, poznání a zapomnění.” Síla jednat pochází od Nejvyššího Pána, a když ji Pán odebere, podmíněná duše již nemá energii k jednání svými různými smysly. Tělo zahrnuje pět poznávacích smyslů, pět činných smyslů a mysl, ale to jsou ve skutečnosti jen kusy hmoty. Například mozek není nic než hmota, ale když je aktivizovaný energií Nejvyšší Osobnosti Božství, může jednat, stejně jako železo může pálit, když je do ruda rozžhavené ohněm. Mozek může pracovat, když bdíme, nebo dokonce když sníme, ale když tvrdě spíme nebo jsme v bezvědomí, je nečinný. Jelikož je to kus hmoty, nemá nezávislou schopnost jednat. Může jednat jedině tehdy, když je obdařen vlivem Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, Jenž je Brahman či Parabrahman. Takto lze pochopit, jakým způsobem je Nejvyšší Brahman, Kṛṣṇa, přítomný všude, stejně jako je přítomné sluneční světlo díky bohu Slunce sídlícímu na Slunci. Nejvyšší Pán se nazývá Hṛṣīkeśa; On jediný je vládcem smyslů. Dokud nejsou naše smysly zmocněné Jeho energií, nemohou jednat. Pán je tedy jediný pozorovatel, jediný konatel, jediný posluchač a jediný činný princip či nejvyšší vládce.

6.16.25

Verš

oṁ namo bhagavate mahā-puruṣāya mahānubhāvāya mahā-vibhūti-pataye sakala-sātvata-parivṛḍha-nikara-kara-kamala-kuḍmalopalālita-caraṇāravinda-yugala parama-parameṣṭhin namas te.

Synonyma

oṁ — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; namaḥ — uctivé poklony; bhagavate — Tobě, Pane, který v plné míře oplýváš šesti vznešenými vlastnostmi; mahā-puruṣāya — nejvyšší poživatel; mahā-anubhāvāya — nejdokonalejší realizovaná duše neboli Nadduše; mahā-vibhūti-pataye — vládce všech mystických sil; sakala-sātvata-parivṛḍha — všech nejlepších oddaných; nikara — množstvím; kara-kamala — lotosových rukou; kuḍmala — poupaty; upalālita — obsluhovaný; caraṇa-aravinda-yugala — Jehož pár lotosových nohou; parama — nejvyšší; parame-ṣṭhin — Jenž sídlí na duchovní planetě; namaḥ te — uctivé poklony Tobě.

Překlad

Ó transcendentální Pane, Jenž sídlíš na nejvyšší planetě duchovního světa, Tvé lotosové nohy neustále masíruje mnoho nejlepších oddaných rukama podobnýma lotosovým poupatům. Jsi Nejvyšší Osobnost Božství, v plné míře oplývající šesti vznešenými vlastnostmi. Jsi svrchovaná osoba, uvedená v modlitbách zvaných Puruṣa-sūkta. Jsi nejdokonalejší, seberealizovaný vládce všech mystických sil. Skládám Ti uctivé poklony.

Význam

Je řečeno, že Absolutní Pravda je jedna, ale projevuje se v různých aspektech: jako Brahman, Paramātmā a Bhagavān. Předchozí verše popsaly Brahman a Paramātmu. Nyní je tato modlitba v postoji bhakti-yogy obětována Absolutní Nejvyšší Osobě. Slova použitá v této souvislosti jsou sakala-sātvata-parivṛḍha. Slovo sātvata znamená “oddaní” a sakala znamená “všichni společně”. Oddaní, kteří mají také lotosové nohy, slouží svýma lotosovýma rukama lotosovým nohám Pána. Někdy oddaní možná nejsou způsobilí sloužit Jeho lotosovým nohám, a proto je Pán osloven jako parama-parameṣṭhin. Je Nejvyšší Osobou, ale přesto je velice laskavý ke Svým oddaným. Nikdo není způsobilý sloužit Pánu, ale dokonce i když oddaný není způsobilý, milostivý Pán přijímá jeho pokorný pokus.

6.16.26

Verš

śrī-śuka uvāca
bhaktāyaitāṁ prapannāya
vidyām ādiśya nāradaḥ
yayāv aṅgirasā sākaṁ
dhāma svāyambhuvaṁ prabho

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; bhaktāya — oddanému; etām — toto; prapannāya — tomu, kdo je plně odevzdaný; vidyām — transcendentální poznání; ādiśya — když vyložil; nāradaḥ — velký mudrc Nārada; yayau — odešel; aṅgirasā — velký světec Aṅgirā; sākam — s; dhāma — na nejvyšší planetu; svāyambhuvam — která patří Pánu Brahmovi; prabho — ó králi.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Nārada, který se stal duchovním mistrem Citraketua, ho plně zasvětil do této modlitby, protože Citraketu byl dokonale odevzdaný. Ó králi Parīkṣite, poté se Nārada společně s velkým mudrcem Aṅgirou odebral na nejvyšší planetu, známou jako Brahmaloka.

Význam

Když Aṅgirā přišel poprvé navštívit krále Citraketua, nepřivedl s sebou Nāradu. Po smrti Citraketuova syna však Nāradu přivedl, aby krále poučil o bhakti-yoze. Rozdíl spočíval v tom, že Citraketu na počátku nebyl připravený si odříkat, ale když se ho po smrti syna zmocnil velký zármutek, pokyny o falešnosti tohoto hmotného světa a hmotného vlastnictví ho probudily a přivedly na úroveň odříkání. Jedině osobě v tomto stádiu lze vykládat bhakti-yogu. Člověk nemůže pochopit bhakti-yogu, dokud je připoutaný k hmotnému požitku. To potvrzuje Bhagavad-gītā (2.44):

bhogaiśvarya-prasaktānāṁ
tayāpahṛta-cetasām
vyavasāyātmikā buddhiḥ
samādhau na vidhīyate

“V mysli těch, kdo příliš lpí na smyslovém požitku a hmotném bohatství a jsou těmito věcmi zmateni, se nikdy nezrodí pevné odhodlání vykonávat oddanou službu Nejvyššímu Pánu.” Dokud je člověk silně poután k hmotnému požitku, nemůže soustředit mysl na oddanou službu.

Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy se v současné době v západních zemích úspěšně rozvíjí proto, že mladí lidé zde dospěli do stádia vairāgyi, odříkání. Jsou znechuceni hmotnými radostmi pocházejícími z hmotných zdrojů, a to vede k tomu, že je na Západě mnoho hippies. Jsou-li tito mladí lidé poučeni o bhakti-yoze neboli vědomí Kṛṣṇy, budou takové pokyny nepochybně účinné.

Jakmile Citraketu pochopil filozofii poznání o odříkání (vairāgya-vidyā), byl schopen porozumět procesu bhakti-yogy. Śrīla Sārvabhauma Bhaṭṭācārya v této souvislosti řekl: vairāgya-vidyā-nija-bhakti-yoga. Vairāgya-vidyā a bhakti-yoga se rozvíjejí souběžně; jedno je nezbytné pro pochopení druhého. Rovněž je řečeno: bhaktiḥ pareśānubhavo viraktir anyatra ca (Bhāg. 11.2.42). Pokrok v oddané službě, vědomí Kṛṣṇy, je charakterizován vzrůstajícím odříkáním hmotného požitku. Nārada Muni je otcem oddané služby. Když tedy chtěl Aṅgirā obdařit krále Citraketua bezpříčinnou milostí, přivedl Nāradu Muniho, aby krále poučil. Jeho pokyny byly nesmírně účinné. Každý, kdo kráčí ve stopách Nārady Muniho, je jistě čistý oddaný.

6.16.27

Verš

citraketus tu tāṁ vidyāṁ
yathā nārada-bhāṣitām
dhārayām āsa saptāham
ab-bhakṣaḥ susamāhitaḥ

Synonyma

citraketuḥ — král Citraketu; tu — vskutku; tām — to; vidyām — transcendentální poznání; yathā — stejně jako; nārada-bhāṣitām — vyložené velkým mudrcem Nāradou; dhārayām āsa — recitoval; sapta-aham — neustále po dobu jednoho týdne; ap-bhakṣaḥ — když pil pouze vodu; su-samāhitaḥ — velmi pečlivě a pozorně.

Překlad

Citraketu se postil a pil pouze vodu, a po dobu jednoho týdne neustále velmi pečlivě a pozorně recitoval mantru, kterou mu dal Nārada Muni.

6.16.28

Verš

tataḥ sa sapta-rātrānte
vidyayā dhāryamāṇayā
vidyādharādhipatyaṁ ca
lebhe ’pratihataṁ nṛpa

Synonyma

tataḥ — z tohoto; saḥ — on; sapta-rātra-ante — na konci sedmi nocí; vidyayā — modlitbami; dhāryamāṇayā — pečlivě pronášenými; vidyādhara-adhipatyam — vlády nad Vidyādhary (jako průběžný výsledek); ca — také; lebhe — dosáhl; apratihatam — neodchýlil se od pokynů duchovního mistra; nṛpa — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, za pouhý týden opakovaného pronášení mantry obdržené od duchovního mistra získal Citraketu jako meziprodukt svého duchovního rozvoje poznání vládu nad planetou Vidyādharů.

Význam

Pokud oddaný po zasvěcení striktně následuje pokyny duchovního mistra, coby vedlejší produkt přirozeně vlastní hmotné bohatství v podobě postavení vidyādhara-adhipatyam a podobných výsad. Oddaný nemusí pro dosažení úspěšného výsledku praktikovat yogu, karmu či jñānu. Samotná oddaná služba stačí na to, aby ho obdařila veškerou hmotnou mocí. Čistý oddaný však není k hmotné moci nikdy připoutaný, přestože ji velice snadno získá, aniž by sám vyvíjel nějakou snahu. Citraketu získal tento vedlejší prospěch ze své oddané služby, kterou vykonával přesně v souladu s Nāradovými pokyny.

6.16.29

Verš

tataḥ katipayāhobhir
vidyayeddha-mano-gatiḥ
jagāma deva-devasya
śeṣasya caraṇāntikam

Synonyma

tataḥ — poté; katipaya-ahobhiḥ — během několika dnů; vidyayā — duchovní mantrou; iddha-manaḥ-gatiḥ — když byla cesta jeho mysli osvícena; jagāma — odešel; deva-devasya — Pána všech ostatních pánů či polobohů; śeṣasya — Pána Śeṣi; caraṇa-antikam — do bezpečí lotosových nohou.

Překlad

Silou mantry, kterou Citraketu pronášel, byla poté během několika málo dnů jeho mysl čím dál více osvícena duchovním pokrokem a král dosáhl útočiště u lotosových nohou Anantadeva.

Význam

Konečným cílem oddaného je přijmout útočiště u lotosových nohou Pána na jedné z planet v duchovním nebi. Jako výsledek striktního vykonávání oddané služby získá oddaný veškeré hmotné bohatství, pokud je ho zapotřebí; jinak nemá o hmotné bohatství zájem a Nejvyšší Pán mu je ani neudělí. Je-li oddaný skutečně zaměstnaný oddanou službou Pánu, jeho zdánlivě hmotné bohatství není hmotné — je duchovní. Jestliže například utrácí peníze na nákladnou stavbu krásného chrámu, stavba není hmotná, ale duchovní (nirbandhaḥ kṛṣṇa-sambandhe yuktaṁ vairāgyam ucyate). Mysl oddaného se nikdy neobrací k hmotné stránce chrámu. Cihly, kámen a dřevo použité při stavbě chrámu jsou duchovní; tak jako Božstvo — i když je z kamene — není kámen, ale Nejvyšší Osobnost Božství. Čím více je člověk pokročilý v duchovním vědomí, tím více je schopen chápat prvky oddané služby. V oddané službě není nic hmotné; vše je duchovní. Oddaný proto dostává takzvané hmotné bohatství pro duchovní pokrok. Toto bohatství je prostředkem, který mu má pomoci pokročit na cestě do duchovního království. Mahārāja Citraketu tedy zůstal obklopen hmotným bohatstvím coby vidyādhara-pati, vládce Vidyādharů. Vykonáváním oddané služby během několika málo dnů dosáhl dokonalosti a vrátil se domů, zpátky k Bohu, kde přijal útočiště u lotosových nohou Pána Śeṣi, Ananty.

Hmotné bohatství karmīho a oddaného není na stejné úrovni. Śrīla Madhvācārya to komentuje takto:

anyāntaryāmiṇaṁ viṣṇum
upāsyānya-samīpagaḥ
bhaved yogyatayā tasya
padaṁ vā prāpnuyān naraḥ

Uctíváním Pána Viṣṇua může člověk získat vše, co si přeje, ale čistý oddaný nikdy Pána nežádá o hmotný prospěch. Raději Pánu Viṣṇuovi slouží bez hmotných tužeb, a proto je nakonec přemístěn do duchovního království. Śrīla Vīrarāghava Ācārya v této souvislosti říká: yatheṣṭa-gatir ity arthaḥ — díky uctívání Viṣṇua může oddaný dostat vše, co chce. Mahārāja Citraketu se chtěl pouze vrátit domů, zpátky k Bohu, a proto dosáhl úspěchu tímto způsobem.

6.16.30

Verš

mṛṇāla-gauraṁ śiti-vāsasaṁ sphurat-
kirīṭa-keyūra-kaṭitra-kaṅkaṇam
prasanna-vaktrāruṇa-locanaṁ vṛtaṁ
dadarśa siddheśvara-maṇḍalaiḥ prabhum

Synonyma

mṛṇāla-gauram — bílý jako bílá vlákna lotosu; śiti-vāsasam — v šatech z modrého hedvábí; sphurat — třpytící se; kirīṭa — helmice; keyūra — ozdobné pásky na pažích; kaṭitra — pás; kaṅkaṇam — Jehož náramky; prasanna-vaktra — s úsměvem ve tváři; aruṇa-locanam — s načervenalýma očima; vṛtam — obklopeného; dadarśa — viděl; siddha-īśvara-maṇḍalaiḥ — nejdokonalejšími oddanými; prabhum — Nejvyššího Pána, Osobnost Božství.

Překlad

Poté, co Citraketu dosáhl útočiště Pána Śeṣi, Nejvyšší Osobnosti Božství, viděl, že Pán je bílý jako vlákna lotosového květu. Měl na Sobě modravé šaty a zdobila Ho oslnivě se třpytící helmice, pásky na pažích, pás a náramky. Usmíval se a Jeho oči měly načervenalou barvu. Kolem Něho byly takové vznešené osvobozené osoby, jako je Sanat-kumāra.

6.16.31

Verš

tad-darśana-dhvasta-samasta-kilbiṣaḥ
svasthāmalāntaḥkaraṇo ’bhyayān muniḥ
pravṛddha-bhaktyā praṇayāśru-locanaḥ
prahṛṣṭa-romānamad ādi-puruṣam

Synonyma

tat-darśana — pohledem na Nejvyšší Osobnost Božství; dhvasta — zničené; samasta-kilbiṣaḥ — všechny hříchy; svastha — zdravé; amala — a čisté; antaḥkaraṇaḥ — nitro jeho srdce; abhyayāt — setkal se tváří v tvář; muniḥ — král, který mlčel, neboť jeho mysl byla plně uspokojená; pravṛddha-bhaktyā — v postoji sílící oddané služby; praṇaya-aśru-locanaḥ — se slzami lásky v očích; prahṛṣṭa-roma — s chlupy zježenými radostí; anamat — s úctou se poklonil; ādi-puruṣam — expanzi původní osobnosti.

Překlad

Když Mahārāja Citraketu uviděl Nejvyššího Pána, byl ihned zbaven všech hmotných nečistot, a takto zcela očištěný setrvával ve svém původním vědomí Kṛṣṇy. Zmlkl a zvážněl a z lásky k Pánu mu z očí tekly slzy a ježily se mu chlupy na těle. S velkou oddaností a láskou vzdal původní Osobnosti Božství uctivé poklony.

Význam

Velice důležitý je výraz tad-darśana-dhvasta-samasta-kilbiṣaḥ. Pokud někdo pravidelně navštěvuje chrám a hledí na Nejvyšší Osobnost Božství, samotnou touto činností se postupně zbaví všech hmotných tužeb. Když je člověk oproštěný od výsledků všech hříšných činností, zcela se očistí a se zdravou myslí bude dělat čím dál větší pokrok ve vědomí Kṛṣṇy.

6.16.32

Verš

sa uttamaśloka-padābja-viṣṭaraṁ
premāśru-leśair upamehayan muhuḥ
premoparuddhākhila-varṇa-nirgamo
naivāśakat taṁ prasamīḍituṁ ciram

Synonyma

saḥ — on; uttamaśloka — Nejvyšší Osobnosti Božství; pada-abja — lotosových nohou; viṣṭaram — místo spočinutí; prema-aśru — slz čisté lásky; leśaiḥ — kapkami; upamehayan — smáčené; muhuḥ — znovu a znovu; prema-uparuddha — zalknutý láskou; akhila — všech; varṇa — písmen; nirgamaḥ — vycházení; na — ne; eva — vskutku; aśakat — byl schopen; tam — Jemu; prasamīḍitum — přednést modlitby; ciram — po dlouhou dobu.

Překlad

Slzami lásky znovu a znovu smáčel místo, na kterém spočívaly lotosové nohy Nejvyššího Pána. Jelikož se mu v extázi zalkl hlas, po dlouhou dobu nebyl schopen vyslovit jediné písmeno abecedy a přednést Pánovi vhodné modlitby.

Význam

Všechna písmena abecedy a slova z nich sestavená jsou určena pro přednes modliteb věnovaných Nejvyšší Osobnosti Božství. Mahārāja Citraketu měl příležitost složit z písmen abecedy pěkné verše, které by Pánu přednesl jako modlitby, ale kvůli extázi nebyl po značně dlouhou dobu schopen tato písmena vůbec spojit. Śrīmad-Bhāgavatam (1.5.22) uvádí:

idaṁ hi puṁsas tapasaḥ śrutasya vā
sviṣṭasya sūktasya ca buddhi-dattayoḥ
avicyuto 'rthaḥ kavibhir nirūpito
yad uttamaśloka-guṇānuvarṇanam

Má-li člověk vědecké, filozofické, politické, ekonomické nebo jakékoliv jiné schopnosti a chce ve svém poznání dosáhnout dokonalosti, má se modlit k Nejvyšší Osobnosti Božství skládáním prvotřídní poezie či zaměstnáním svého talentu ve službě Pánu. Citraketu to chtěl učinit, ale kvůli extázi lásky toho nebyl schopen. Než tedy mohl přednést modlitby, musel značně dlouhou dobu čekat.

6.16.33

Verš

tataḥ samādhāya mano manīṣayā
babhāṣa etat pratilabdha-vāg asau
niyamya sarvendriya-bāhya-vartanaṁ
jagad-guruṁ sātvata-śāstra-vigraham

Synonyma

tataḥ — poté; samādhāya — ovládající; manaḥ — mysl; manīṣayā — svou inteligencí; babhāṣa — promluvil; etat — toto; pratilabdha — znovu nabyl; vāk — řeči; asau — ten (Mahārāja Citraketu); niyamya — ovládající; sarva-indriya — všech smyslů; bāhya — vnější; vartanam — putování; jagat-gurum — který je duchovním mistrem všech; sātvata — oddané služby; śāstra — svatých písem; vigraham — zosobněná podoba.

Překlad

Když poté ovládl svou mysl inteligencí a zabránil tak smyslům ve vnějším jednání, objevil znovu vhodná slova pro vyjádření svých citů. Začal tedy pronášet modlitby k Pánu, který je zosobněním svatých písem (sātvata-saṁhit, jako je Brahma-saṁhitā a Nārada-pañcarātra) a duchovním mistrem všech.

Význam

K Pánu se nelze modlit světskými slovy. Člověk musí dosáhnout duchovní pokročilosti ovládáním mysli a smyslů; pak bude schopen nalézt vhodná slova pro modlitby k Pánu. Śrīla Sanātana Gosvāmī nám citováním následujícího verše z Padma Purāṇy zakazuje zpívat písně, které nezpívají autorizovaní oddaní.

avaiṣṇava-mukhodgīrṇaṁ
pūtaṁ hari-kathāmṛtam
śravaṇaṁ naiva kartavyaṁ
sarpocchiṣṭaṁ yathā prayaḥ

Čistí oddaní nemají přijímat slova písní někoho, kdo není ustálený ve vaiṣṇavském chování a striktní v dodržování pravidel a zpívání Hare Kṛṣṇa mantry. Slova sātvata-śāstra-vigraham vyjadřují, že tělo Pána, které je sac-cid-ānanda, nelze nikdy považovat za výtvor māyi. Oddaní se nemodlí k Pánu v nějaké Jeho imaginární podobě. Existenci Pánovy podoby podporuje celá védská literatura.

6.16.34

Verš

citraketur uvāca
ajita jitaḥ sama-matibhiḥ
sādhubhir bhavān jitātmabhir bhavatā
vijitās te ’pi ca bhajatām
akāmātmanāṁ ya ātmado ’ti-karuṇaḥ

Synonyma

citraketuḥ uvāca — král Citraketu řekl; ajita — ó můj nepřemožitelný Pane; jitaḥ — přemožený; sama-matibhiḥ — těmi, kdo přemohli mysl; sādhubhiḥ — oddanými; bhavān — Ty; jita-ātmabhiḥ — kteří zcela ovládli smysly; bhavatā — Tebou; vijitāḥ — přemoženi; te — oni; api — také; ca — a; bhajatām — k těm, kteří Ti neustále slouží; akāma-ātmanām — aniž by je motivoval hmotný užitek; yaḥ — kdo; ātma-daḥ — dávající Sebe; ati-karuṇaḥ — nesmírně milostivý.

Překlad

Citraketu řekl: Ó nepřemožitelný Pane, ačkoliv Tě nikdo nemůže přemoci, oddaní, kteří ovládli mysl a smysly, Tě přemáhají. Mohou Tě mít pod kontrolou, protože k oddaným, kteří od Tebe nechtějí žádný hmotný zisk, jsi bezpříčinně milostivý. Dáváš jim vskutku Sám Sebe, a proto máš i Ty plnou vládu nad nimi.

Význam

Pán i oddaný vítězí. Pána porážejí oddaní a je zase poráží Pán. Jelikož se porážejí navzájem, získávají ze svého vztahu transcendentální blaženost. Nejvyšší dokonalost tohoto vzájemného porážení projevuje Kṛṣṇa a gopī. Gopī porážely Kṛṣṇu a Kṛṣṇa porážel gopī. Kdykoliv Kṛṣṇa zahrál na Svou flétnu, dobyl tím mysli gopī, a když gopī neviděl, nemohl být šťastný. Jiní transcendentalisté, jako jsou jñānī a yogīni, Nejvyšší Osobnost Božství porazit nemohou; toho jsou schopni jedině čistí oddaní.

Čistí oddaní jsou označeni výrazem sama-mati, což znamená, že se nikdy, za žádných okolností, neodchýlí od oddané služby. Oddaní neuctívají Nejvyššího Pána jen tehdy, když jsou šťastní; uctívají Ho i v neštěstí. Štěstí a neštěstí nejsou v procesu oddané služby překážkou. Śrīmad-Bhāgavatam proto říká, že oddaná služba je ahaituky apratihatā, nemotivovaná a nepřerušovaná. Když oddaný nabízí svou oddanou službu Pánu bez jediného motivu (anyābhilāṣitā-śūnyam), jeho službu nemůže narušit žádná hmotná situace (apratihatā). Oddaný, který slouží v jakýchkoliv životních podmínkách, tedy může porazit Nejvyšší Osobnost Božství.

Zvláštní rozdíl mezi oddanými a ostatními transcendentalisty — jñānīmi a yogīny — spočívá v tom, že jñānī a yogīni se uměle snaží dospět k totožnosti s Nejvyšším, zatímco oddaní o dosažení takového nemožného cíle nikdy neusilují. Vědí, že jejich postavení je být věčně služebníky Nejvyššího Pána, a nikoliv být s Ním totožní. Proto se nazývají sama-mati či jitātmā. Představa splynutí s Nejvyšším se jim oškliví. Nelze u nich nalézt žádné chtivé touhy po totožnosti s Pánem; místo toho si přejí být zbaveni veškerého hmotného dychtění. Proto se nazývají niṣkāma, “prostí tužeb”. Živá bytost nemůže existovat bez tužeb, ale touhy, které se nikdy nemohou naplnit, se nazývají kāma, “chtivé touhy”. Kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ — kvůli chtivým touhám jsou neoddaní zbaveni inteligence. Nemohou proto Nejvyššího Pána přemoci, zatímco oddaní, kteří takové nerozumné touhy nemají, to dokáží. Tito oddaní jsou také poráženi Nejvyšší Osobností Božství. Jelikož jsou čistí a prosti všech hmotných tužeb, plně se odevzdávají Nejvyššímu Pánu, a Pán je tedy poráží. Takoví oddaní se nikdy neucházejí o osvobození; přejí si pouze sloužit Pánovým lotosovým nohám. Jelikož slouží Pánu bez touhy po odměně, mohou si vydobýt Jeho milost. Pán je vždy velice milostivý, a když vidí, že Jeho služebník jedná bez tužeb po hmotném zisku, je tím přirozeně poražen.

Oddaní neustále slouží.

sa vai manaḥ kṛṣṇa-padāravindayor
vacāṁsi vaikuṇṭha-guṇānuvarṇane

Všechny činnosti jejich smyslů jsou zapojeny do služby Pánu. Díky takové oddanosti dává Pán Svým oddaným Sám Sebe, jako kdyby jim nabízel, že Ho mohou použít pro jakýkoliv cíl, po kterém by zatoužili. Oddaní však samozřejmě nemají žádný jiný cíl než sloužit. Když se oddaný plně odevzdá a neuchází se o hmotný zisk, Pán mu jistě poskytne veškeré možnosti ke službě. Takové je postavení Pána, když Ho porazí Jeho oddaní.

6.16.35

Verš

tava vibhavaḥ khalu bhagavan
jagad-udaya-sthiti-layādīni
viśva-sṛjas te ’ṁśāṁśās
tatra mṛṣā spardhanti pṛthag abhimatyā

Synonyma

tava — Tvůj; vibhavaḥ — majestát; khalu — vskutku; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; jagat — vesmírného projevu; udaya — stvoření; sthiti — udržování; laya-ādīni — zničení a tak dále; viśva-sṛjaḥ — stvořitelé projeveného světa; te — oni; aṁśa-aṁśāḥ — části Tvé úplné části; tatra — v tom; mṛṣā — zbytečně; spardhanti — navzájem soupeří; pṛthak — oddělenosti; abhimatyā — kvůli iluzornímu pojetí.

Překlad

Můj milý Pane, tento vesmírný projev a jeho stvoření, udržování a zničení jsou pouze ukázky Tvého majestátu. Jelikož Pán Brahmā a ostatní stvořitelé nejsou ničím víc než malými částmi Tvé části, jejich částečná schopnost tvořit z nich nedělá Boha (īśvaru). Jejich vědomí sebe sama jako oddělených Pánů je tedy pouze projevem jejich falešné prestiže. Není reálné.

Význam

Oddaný, který se plně odevzdal lotosovým nohám Pána, dobře ví, že tvůrčí energie živých bytostí — od Pána Brahmy až po malého mravence — existuje proto, že živé bytosti jsou nedílnými částmi Pána. V Bhagavad-gītě (15.7) Pán říká: mamaivāṁśo jīva-loke jīva-bhūtaḥ sanātanaḥ — “Živé bytosti v tomto podmíněném světě jsou Mé věčné dílčí části.” Živé bytosti tedy nejsou ničím víc než velice malými částmi Nejvyšší Duše; jsou jako jiskry ohně. Jelikož představují část Nejvyššího, mají také v nepatrné míře schopnost tvořit.

Takzvaní vědci moderního materialistického světa jsou pyšní na to, že vytvořili moderní vymoženosti, jako jsou velká letadla, ale zásluhy za vytvoření letadel by měly připadnout Nejvyšší Osobnosti Božství; nikoliv vědcům, kteří vynalezli takzvané úžasné výrobky. Prvním činitelem, který je třeba vzít v úvahu, je vědcova inteligence; člověk musí být inspirován pokynem Nejvyššího Pána, který říká v Bhagavad-gītě (15.15): mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca — “Ode Mě pochází paměť, poznání a zapomnění.” Jelikož Nejvyšší Pán sídlí jako Nadduše v hloubi srdce každé živé bytosti, pokyny umožňující lidem pokročit ve vědeckém poznání či tvůrčí schopnosti pocházejí od Něho. Složky používané k výrobě úžasných strojů, jako jsou letadla, dodává také Pán; nikoliv vědci. Složky existovaly již před vytvořením letadla a jejich původcem byl Nejvyšší Pán, ale když je projevený výtvor v podobě letadla zničen, trosky, které z něho zbydou, jsou pro takzvané tvůrce problémem. Na Západě se také vyrábí mnoho automobilů. Složky pro tyto vozy dodává samozřejmě Nejvyšší Pán a inteligenci potřebnou k jejich takzvanému vytvoření dává také On. Když se nakonec auta rozbijí, jejich takzvaní tvůrci se potýkají s problémem, co si s jejich složkami počít. Skutečným, původním stvořitelem je Osobnost Božství. Jen v mezidobí někdo něco vytváří inteligencí, kterou mu dal Pán, a později se jeho výtvor zase stane problémem. Zásluhy za vytvoření něčeho tedy nemají být připisovány takzvanému tvůrci; připadají jedině Nejvyšší Osobnosti Božství. Zde je správně řečeno, že zásluhy za veškeré divy stvoření, udržování a zničení patří Nejvyššímu Pánu, a nikoliv živým bytostem.

6.16.36

Verš

paramāṇu-parama-mahatos
tvam ādy-antāntara-vartī traya-vidhuraḥ
ādāv ante ’pi ca sattvānāṁ
yad dhruvaṁ tad evāntarāle ’pi

Synonyma

parama-aṇu — atomické částečky; parama-mahatoḥ — a největšího (výsledku kombinace atomů); tvam — Ty; ādi-anta — na počátku i na konci; antara — a mezi tím; vartī — existující; traya-vidhuraḥ — ačkoliv bez počátku, konce či středu; ādau — na počátku; ante — na konci; api — také; ca — a; sattvānām — všech druhů existence; yat — co; dhruvam — trvalé; tat — to; eva — jistě; antarāle — uprostřed; api — také.

Překlad

Existuješ na počátku, uprostřed a na konci všeho, od nejmenší částečky vesmírného projevu — atomu — po gigantické vesmíry a celkovou hmotnou energii. Ty jsi však věčný; nemáš počátek, konec ani střed. Ve všech těchto třech fázích lze vnímat Tvoji existenci, a proto jsi trvalý. Když vesmírný projev neexistuje, Ty existuješ jako původní energie.

Význam

Brahma-saṁhitā (5.33) uvádí:

advaitam acyutam anādim ananta-rūpam
ādyaṁ purāṇa-puruṣaṁ nava-yauvanaṁ ca
vedeṣu durlabham adurlabham ātma-bhaktau
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Nejvyšší Osobnost Božství, Govindu (Kṛṣṇu), který je původní osobou — je absolutní, nikdy nepoklesne, nemá počátek, je stále původní i přesto, že se expanduje do neomezených podob, je nejstarší a vždy vypadá jako mladík. Tyto věčné, blažené, vševědoucí podoby Pána nechápou ani ti největší znalci Ved; jsou však vždy projeveny čistým oddaným.” Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nemá žádnou příčinu, neboť je příčinou všeho. Je mimo působení příčiny a následku. Existuje věčně. V jiném verši Brahma-saṁhity stojí: aṇḍāntara-stha-paramāṇu-cayāntara-stham — Pán existuje uvnitř gigantického vesmíru a uvnitř atomu. To, že sestupuje do vesmíru a atomu, naznačuje, že bez Jeho přítomnosti nemůže nic skutečně existovat. Vědci říkají, že voda je kombinací vodíku a kyslíku, ale když vidí rozlehlý oceán, nechápou, odkud může takové množství vodíku a kyslíku pocházet. Myslí si, že se vše vyvinulo z chemikálií, ale odkud pocházejí tyto chemikálie? To nevědí. Nejvyšší Osobnost Božství jakožto příčina všech příčin může vytvořit nesmírné množství chemikálií, a tak umožnit chemický vývoj. Máme zkušenost, že chemikálie pocházejí z živých bytostí. Například citroník vytváří mnoho tun kyseliny citrónové. Kyselina není příčinou existence stromu, ale naopak — strom je příčinou existence kyseliny. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je příčinou všeho. On je příčinou existence stromu vytvářejícího kyselinu citrónovou (bījaṁ māṁ sarva-bhūtānām). Oddaní vidí, že původní energie, které umožňují vznik vesmírného projevu, nespočívají v chemikáliích, ale v Osobnosti Božství, neboť příčinou existence všech chemikálií je Nejvyšší Pán.

Vše je zapříčiněné či projevené energií Nejvyššího Pána, a když je vše zničeno, původní energie vstupuje do Jeho těla. Tento verš proto říká: ādāv ante 'pi ca sattvānāṁ yad dhruvaṁ tad evāntarāle 'pi. Slovo dhruvam znamená “trvalé”. Trvalou realitou je Kṛṣṇa, nikoliv tento vesmírný projev. Bhagavad-gītā uvádí: aham ādir hi devānām a mattaḥ sarvaṁ pravartate — Kṛṣṇa je původní příčinou všeho. Arjuna poznal v Pánu Śrī Kṛṣṇovi původní osobu (puruṣaṁ śāśvataṁ divyam ādi-devam ajaṁ vibhum) a jako původní osobu Ho popisuje také Brahma-saṁhitā (govindam ādi-puruṣam). Kṛṣṇa je příčinou všech příčin, ať už na počátku, na konci či uprostřed.

6.16.37

Verš

kṣity-ādibhir eṣa kilāvṛtaḥ
saptabhir daśa-guṇottarair aṇḍa-kośaḥ
yatra pataty aṇu-kalpaḥ
sahāṇḍa-koṭi-koṭibhis tad anantaḥ

Synonyma

kṣiti-ādibhiḥ — složkami hmotného světa, počínaje zemí; eṣaḥ — tento; kila — vskutku; āvṛtaḥ — pokrytý; saptabhiḥ — sedmi; daśa-guṇa-uttaraiḥ — každou desetkrát tolik co předchozí; aṇḍa-kośaḥ — vesmír ve tvaru vejce; yatra — do Něhož; patati — padá; aṇu-kalpaḥ — jako nepatrný atom; saha — s; aṇḍa-koṭi-koṭibhiḥ — milióny takových vesmírů; tat — proto; anantaḥ — (jsi zván) Neomezený.

Překlad

Každý vesmír pokrývá sedm vrstev — země, voda, oheň, vzduch, nebe, celková energie a falešné ego — z nichž každá je desetkrát větší než předchozí. Vedle tohoto existuje nespočetně mnoho dalších vesmírů, a přestože jsou neomezeně velké, vstupují do Tebe jako atomy. Proto jsi zván Neomezený (ananta).

Význam

Brahma-saṁhitā (5.48) uvádí:

yasyaika-niśvasita-kālam athāvalambya
jīvanti loma-vilajā jagad-aṇḍa-nāthāḥ
viṣṇur mahān sa iha yasya kalā-viśeṣo
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

Původem hmotného stvoření je Mahā-Viṣṇu, který leží v Oceánu příčin. Během Jeho spánku v tomto oceánu jsou s Jeho výdechem tvořeny milióny vesmírů, a když se nadechne, jsou všechny zničeny. Tento Mahā-Viṣṇu je úplnou částí části Viṣṇua, Govindy (yasya kalā-viśeṣaḥ). Slovo kalā označuje úplnou část úplné části. Z Kṛṣṇy, Govindy, pochází Balarāma, Balarāma je příčinou Saṅkarṣaṇa, ze Saṅkarṣaṇa pochází Nārāyaṇa, Nārāyaṇa je příčinou druhého Saṅkarṣaṇa, z druhého Saṅkarṣaṇa pochází Mahā-Viṣṇu, z Mahā-Viṣṇua Garbhodakaśāyī Viṣṇu a z Garbhodakaśāyī Viṣṇua Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu. Kṣīrodakaśāyī Viṣṇu ovládá každý vesmír. To dává představu o významu slova ananta, “neomezený”. Co se dá říci o neomezené energii a existenci Pána? Tento verš popisuje obaly vesmíru (saptabhir daśa-guṇottarair aṇḍa-kośaḥ). Prvním obalem je země, druhým je voda, třetím oheň, čtvrtým vzduch, pátým nebe, šestým celková hmotná energie a sedmým falešné ego. Počínaje obalem tvořeným zemí je každý obal desetkrát větší než předchozí. Můžeme si tedy jen představovat, jak velký je každý vesmír, a takových vesmírů existuje mnoho miliónů. Samotný Pán v Bhagavad-gītě (10.42) potvrzuje:

athavā bahunaitena
kiṁ jñātena tavārjuna
viṣṭabhyāham idaṁ kṛtsnam
ekāṁśena sthito jagat

“K čemu je však zapotřebí všeho tohoto podrobného poznání, Arjuno? Jedinou Svou částečkou pronikám celým tímto vesmírem a udržuji ho.” Celý hmotný svět je projevem pouze jedné čtvrtiny energie Nejvyššího Pána. Proto se Pán nazývá ananta.

6.16.38

Verš

viṣaya-tṛṣo nara-paśavo
ya upāsate vibhūtīr na paraṁ tvām
teṣām āśiṣa īśa
tad anu vinaśyanti yathā rāja-kulam

Synonyma

viṣaya-tṛṣaḥ — dychtící po smyslovém požitku; nara-paśavaḥ — lidem podobná zvířata; ye — kdo; upāsate — velkolepě uctívají; vibhūtīḥ — malé částečky Nejvyššího Pána (polobohy); na — ne; param — Nejvyššího; tvām — Tebe; teṣām — jejich; āśiṣaḥ — požehnání; īśa — ó nejvyšší vládce; tat — oni (polobozi); anu — poté, co; vinaśyanti — budou zničeni; yathā — stejně jako; rāja-kulam — ti, kdo jsou podporováni vládou (když vláda přijde o moc).

Překlad

Ó Pane, ó Nejvyšší, neinteligentní lidé, kteří prahnou po smyslovém požitku a uctívají různé polobohy, nejsou nic víc než zvířata v lidské podobě. Kvůli svým zvířecím sklonům nejsou schopni uctívat Tebe a místo toho se věnují uctívání nevýznamných polobohů, kteří představují pouze malé jiskry Tvé slávy. Když je celý vesmír i s polobohy zničen, požehnání od polobohů také zanikají, stejně jako zaniká šlechta, když král přijde o moc.

Význam

Bhagavad-gītā (7.20) říká: kāmais tais tair hṛta-jñānāḥ prapadyante 'nya-devatāḥ — “Ti, jež hmotné touhy připravily o inteligenci, se odevzdávají polobohům.” Podobně i tento verš odsuzuje uctívání polobohů. Můžeme jim prokazovat úctu, ale nejsou hodni uctívání. Ti, kdo uctívají polobohy, pozbyli inteligence (hṛta-jñānāḥ), protože nevědí, že až bude celý hmotný vesmírný projev zničen, polobozi, kteří řídí jeho různé oblasti správy, budou také zničeni. S nimi zaniknou i požehnání, která dali neinteligentním lidem. Oddaný proto nemá toužit po dosažení hmotného bohatství uctíváním polobohů, ale má se zaměstnat službou Pánu, Jenž uspokojí všechny jeho touhy.

akāmaḥ sarva-kāmo vā
mokṣa-kāma udāra-dhīḥ
tīvreṇa bhakti-yogena
yajeta puruṣaṁ param

“Člověk, který má větší inteligenci — ať už nemá žádnou hmotnou touhu, je plný hmotných tužeb nebo touží po osvobození — musí všemi prostředky uctívat svrchovaný celek, Osobnost Božství.” (Bhāg. 2.3.10) To je povinnost dokonalé lidské bytosti. Ten, kdo má lidskou podobu, ale jehož činy se neliší od jednání zvířete, je nara-paśu či dvipada-paśu, dvounohé zvíře. Lidská bytost, která nemá zájem o vědomí Kṛṣṇy, je zde zatracena označením nara-paśu.

6.16.39

Verš

kāma-dhiyas tvayi racitā
na parama rohanti yathā karambha-bījāni
jñānātmany aguṇamaye
guṇa-gaṇato ’sya dvandva-jālāni

Synonyma

kāma-dhiyaḥ — touhy po smyslovém požitku; tvayi — v Tobě; racitāḥ — vykonávané; na — ne; parama — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; rohanti — rostou (vytvářejí další těla); yathā — stejně jako; karambha-bījāni — sterilizovaná či pražená semena; jñāna-ātmani — v Tobě, Jehož existence je plná poznání; aguṇa-maye — Jenž není ovlivněn hmotnými vlastnostmi; guṇa-gaṇataḥ — z hmotných vlastností; asya — živé bytosti; dvandva-jālāni — sítě duality.

Překlad

Ó Nejvyšší Pane, pokud ti, kdo jsou posedlí hmotnými touhami po uspokojování smyslů hmotným bohatstvím, uctívají Tebe, Jenž jsi zdrojem všeho poznání a transcendentální hmotným vlastnostem, nepodléhají dalšímu hmotnému zrození, stejně jako ze sterilizovaných či pražených semen nevyrůstají žádné rostliny. Živé bytosti se opakovaně rodí a umírají, protože jsou podmíněny hmotnou přírodou, ale jelikož Ty jsi transcendentální, každý, kdo má sklon se s Tebou stýkat na úrovni transcendence, uniká hmotným podmínkám.

Význam

To potvrzuje Bhagavad-gītā (4.9), kde Pán říká:

janma karma ca me divyam
evaṁ yo vetti tattvataḥ
tyaktvā dehaṁ punar janma
naiti mām eti so 'rjuna

“Ten, kdo zná transcendentální povahu Mého zjevení a Mých činností, se po opuštění těla nezrodí znovu v tomto hmotném světě, ale dosáhne Mého věčného sídla, ó Arjuno.” Zaměstná-li se živá bytost ve vědomí Kṛṣṇy, aby porozuměla Kṛṣṇovi, nepochybně se tím ochrání před opakovaným rozením a umíráním. Bhagavad-gītā říká jasně: tyaktvā dehaṁ punar janma naiti — taková osoba, která se zapojí do vědomí Kṛṣṇy či porozumí Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇovi, se stává zcela způsobilou k návratu domů, zpátky k Bohu. I ti, kdo jsou posedlí hmotnými touhami, mohou začít uctívat Nejvyšší Osobnost Božství a být tak vytrvalí, že se vrátí zpátky k Bohu. Skutečnost je taková, že přijde-li někdo k vědomí Kṛṣṇy, pak přestože má možná mnoho hmotných tužeb, díky styku s Nejvyšším Pánem prostřednictvím zpívání Jeho svatého jména ho budou postupně čím dál více přitahovat lotosové nohy Kṛṣṇy. Nejvyšší Pán a Jeho svaté jméno jsou totožní, a dotyčný tak ztratí zájem o připoutanost k hmotnému požitku. Dokonalostí života je nezajímat se o hmotný požitek a zajímat se o Kṛṣṇu. Přijde-li člověk jakýmkoliv způsobem k vědomí Kṛṣṇy — i kdyby to bylo pro hmotný zisk — výsledkem bude, že dosáhne osvobození. Kāmād dveṣād bhayāt snehāt. Když člověk vyhledá Kṛṣṇu—ať už kvůli uspokojení hmotných tužeb, závisti, ze strachu, z citové náklonnosti nebo z jakéhokoliv jiného důvodu — jeho život bude úspěšný.

6.16.40

Verš

jitam ajita tadā bhavatā
yadāha bhāgavataṁ dharmam anavadyam
niṣkiñcanā ye munaya
ātmārāmā yam upāsate ’pavargāya

Synonyma

jitam — přemožený; ajita — ó Nepřemožitelný; tadā — tehdy; bhavatā — Tebou; yadā — když; āha — vyslovil; bhāgavatam — který pomáhá oddanému dospět k Nejvyšší Osobnosti Božství; dharmam — náboženský proces; anavadyam — bezchybný (prostý znečištění); niṣkiñcanāḥ — kdo netouží po štěstí plynoucím z hmotného bohatství; ye — ti, kdo; munayaḥ — velcí filozofové a vznešení mudrci; ātma-ārāmāḥ — kteří jsou spokojení sami v sobě (neboť si jsou dokonale vědomi svého přirozeného postavení věčných služebníků Pána); yam — koho; upāsate — uctívají; apavargāya — za účelem vysvobození z hmotného otroctví.

Překlad

Ó Nepřemožitelný, když jsi hovořil o bhāgavata-dharmě, což je neznečištěný náboženský systém vedoucí k dosažení útočiště u Tvých lotosových nohou, znamenalo to Tvoje vítězství. Ti, kdo nemají žádné hmotné touhy — jako Kumārové, mudrci spokojení sami v sobě — Tě uctívají, aby se zbavili hmotného znečištění. Jinými slovy, přijímají proces bhāgavata-dharmy, aby dospěli do bezpečí Tvých lotosových nohou.

Význam

Śrīla Rūpa Gosvāmī uvádí v Bhakti-rasāmṛta-sindhu:

anyābhilāṣitā-śūnyaṁ
jñāna-karmādy-anāvṛtam
ānukūlyena kṛṣṇānu-
śīlanaṁ bhaktir uttamā

“Oddaný má vykonávat transcendentální láskyplnou službu Nejvyššímu Pánu Kṛṣṇovi s příznivým postojem a bez touhy po hmotném prospěchu či zisku z plodonosných činností nebo filozofické spekulace. To se nazývá čistá oddaná služba.”

Rovněž Nārada-pañcarātra říká:

sarvopādhi-vinirmuktaṁ
tat-paratvena nirmalam
hṛṣīkeṇa hṛṣīkeśa-
sevanaṁ bhaktir ucyate

“Živá bytost má být prostá všech hmotných označení a všeho hmotného znečištění. Má se vrátit ke své čisté totožnosti, v níž zaměstnává své smysly službou majiteli smyslů. To se nazývá oddaná služba.” Dalším názvem pro to je bhāgavata-dharma. Je třeba nemít žádné hmotné cíle a pouze sloužit Kṛṣṇovi, jak doporučuje Bhagavad-gītā, Nārada-pañcarātra a Śrīmad-Bhāgavatam. Bhāgavata-dharma je náboženský proces, který hlásají čistí oddaní, přímí zástupci Nejvyšší Osobnosti Božství, jako je Nārada, Śukadeva Gosvāmī a jejich pokorní služebníci v učednické posloupnosti. Pochopením bhāgavata-dharmy se člověk okamžitě zbaví hmotného znečištění. Živé bytosti, které jsou nedílnými částmi Nejvyšší Osobnosti Božství, bloumají po tomto hmotném světě a trpí. Když je Samotný Pán poučí o bhāgavata-dharmě a ony to přijmou, znamená to Pánovo vítězství, neboť tak přivede tyto pokleslé duše zpátky domů. Oddaný, který se řídí zásadami bhāgavata-dharmy, cítí, že má vůči Nejvyšší Osobnosti Božství velikou povinnost. Chápe rozdíl mezi životem bez bhāgavata-dharmy a životem s ní, a zůstává proto Pánovi navždy zavázán. To, že rozvíjí vědomí Kṛṣṇy a přivádí pokleslé duše k vědomí Kṛṣṇy, je vítězstvím pro Pána Kṛṣṇu.

sa vai puṁsāṁ paro dharmo
yato bhaktir adhokṣaje
ahaituky apratihatā
yayātmā suprasīdati

“Svrchovanou činností (dharmou) pro celé lidstvo je ta, která umožňuje dosáhnout láskyplné oddané služby transcendentnímu Pánu. Aby tato služba úplně uspokojila vlastní já, musí být nemotivovaná a nepřerušovaná.” (Bhāg. 1.2.6) Śrīmad-Bhāgavatam tedy představuje čistý, transcendentální náboženský proces.

6.16.41

Verš

viṣama-matir na yatra nṛṇāṁ
tvam aham iti mama taveti ca yad anyatra
viṣama-dhiyā racito yaḥ
sa hy aviśuddhaḥ kṣayiṣṇur adharma-bahulaḥ

Synonyma

viṣama — rozlišující (tvoje náboženství, moje náboženství - tvoje víra, moje víra); matiḥ — vědomí; na — ne; yatra — v němž; nṛṇām — lidské společnosti; tvam — ty; aham — já; iti — takto; mama — moje; tava — tvoje; iti — takto; ca — také; yat — co; anyatra — jinde (v jiných náboženských systémech, než je bhāgavata-dharma); viṣama-dhiyā — touto rozlišující inteligencí; racitaḥ — vytvořený; yaḥ — ten, který; saḥ — ten náboženský systém; hi — vskutku; aviśuddhaḥ — nečistý; kṣayiṣṇuḥ — dočasný; adharma-bahulaḥ — plný bezbožnosti.

Překlad

Všechny podoby náboženství kromě bhāgavata-dharmy jsou plné protikladů a staví na plodonosných výsledcích a rozdílech “ty a já” a “tvoje a moje”. Následovníci Śrīmad-Bhāgavatamu takové vědomí nemají. Jsou si vědomi Kṛṣṇy; uvažují tak, že jsou Kṛṣṇovi a Kṛṣṇa je jejich. Existují ještě jiné, podřadné náboženské systémy, zaměřené na zabíjení nepřátel nebo dosažení mystických sil, ale tato náboženství — plná vášně a zášti—jsou nečistá a dočasná. Jelikož je v nich mnoho nepřátelství, jsou plná bezbožnosti.

Význam

V bhāgavata-dharmě neexistují žádné protiklady. Pojetí “tvoje náboženství” a “moje náboženství” v ní nemá místo. Bhāgavata-dharma znamená následování pokynů Nejvyššího Pána, Bhagavāna, jak uvádí Bhagavad-gītā: sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja. Bůh je jeden a je pro každého. Každý se tedy musí odevzdat Bohu. To je čisté pojetí náboženství. Náboženství tvoří vše, co nařizuje Bůh (dharmaṁ tu sākṣād bhagavat-praṇītam). V bhāgavata-dharmě nepřipadá v úvahu diskuse o tom “čemu ty věříš” a “čemu já věřím”. Každý musí věřit v Nejvyššího Pána a vykonávat Jeho příkazy. Ānukūlyena kṛṣṇānuśīlanam—cokoliv Kṛṣṇa řekne, cokoliv Bůh řekne, je třeba vykonat. To je dharma, náboženství.

Je-li si člověk skutečně vědom Kṛṣṇy, nemůže mít nepřátele. Jak by mohl mít nepřátele, když jeho jediným zaměstnáním je vést druhé k tomu, aby se odevzdali Kṛṣṇovi, Bohu? Pokud někdo zastává hinduistické náboženství, náboženství muslimů, křesťanů, to nebo ono náboženství, bude docházet ke střetům. Dějiny ukazují, že stoupenci náboženských systémů postrádajících jasné pojetí Boha spolu navzájem bojují. To dokládá mnoho příkladů v lidské historii. Náboženské systémy, které se nesoustřeďují na službu Nejvyššímu, jsou dočasné a nemohou mít dlouhého trvání, protože jsou plné zášti. Proti takovým náboženským systémům se zdvíhá vlna odporu. Proto je třeba se vzdát představy “mé víry” a “tvé víry”; každý má věřit v Boha a odevzdat se Mu. To je bhāgavata-dharma.

Bhāgavata-dharma není žádná smyšlená sektářská víra, neboť zahrnuje výzkum toho, jak je vše spojené s Kṛṣṇou (īśāvāsyam idaṁ sarvam). Ve Vedách je řečeno: sarvaṁ khalv idaṁ brahma — Brahman, Nejvyšší, je přítomný ve všem. Bhāgavata-dharma tuto přítomnost Nejvyššího zachycuje a v žádném případě nepovažuje vše na světě za neskutečné. Jelikož vše pochází z Nejvyššího, nic nemůže být neskutečné; vše je možné nějak využít ve službě Nejvyššímu. Nyní například diktujeme do mikrofonu a nahráváme na diktafon; tak zjišťujeme, jak lze tento přístroj spojit s Nejvyšším Brahmanem. Jelikož ho používáme ve službě Pánu, je to také Brahman. To je význam výroku sarvaṁ khalv idaṁ brahma. Vše je Brahman, neboť vše lze použít ve službě Nejvyššímu Pánu. Nic není mithyā, iluzorní; vše je skutečné.

Bhāgavata-dharma se nazývá sarvokṛṣṭa, nejlepší ze všech náboženských systémů, neboť ti, kdo ji následují, nechovají vůči nikomu zášť. Čistí bhāgavatové, čistí oddaní, zvou bez nepřátelství každého, aby se připojil k hnutí pro vědomí Kṛṣṇy. Oddaný je tedy právě takový jako Nejvyšší Osobnost Božství. Suhṛdaṁ sarva-bhūtānām — je přítelem všech živých bytostí. Proto je tento náboženský systém nejlepší. Zatímco takzvaná náboženství jsou určena pro určitý druh lidí, kteří věří určitým způsobem, ve vědomí Kṛṣṇy neboli bhāgavata-dharmě takové rozlišování nemá místo. Budeme-li zkoumat náboženské systémy určené k uctívání polobohů nebo kohokoliv jiného než Nejvyšší Osobnosti Božství, zjistíme, že jsou plné zášti, a tudíž nečisté.

6.16.42

Verš

kaḥ kṣemo nija-parayoḥ
kiyān vārthaḥ sva-para-druhā dharmeṇa
sva-drohāt tava kopaḥ
para-sampīḍayā ca tathādharmaḥ

Synonyma

kaḥ — jaký; kṣemaḥ — prospěch; nija — pro sebe; parayoḥ — a pro druhé; kiyān — kolik; vā — nebo; arthaḥ — smysl; sva-para-druhā — který škodí konateli a ostatním; dharmeṇa — s náboženským systémem; sva-drohāt — kvůli násilí vůči vlastnímu já; tava — Tebe; kopaḥ — hněv; para-sampīḍayā — působením bolesti druhým; ca — také; tathā — jakož i; adharmaḥ — bezbožnost.

Překlad

Jak může být náboženský systém, který podněcuje násilí vůči sobě samému a vůči druhým, prospěšný pro svého stoupence a pro ostatní? Co je na jeho následování příznivé? Co z něho lze ve skutečnosti získat? Způsobuje-li člověk bolest svému vlastnímu já — jelikož nenávidí sama sebe — a také ostatním, vyvolává tím Tvůj hněv a praktikuje bezbožnost.

Význam

Každý náboženský systém kromě procesu bhāgavata-dharmy — služby v postavení věčného služebníka Nejvyšší Osobnosti Božství—podněcuje násilí vůči vlastnímu já a vůči ostatním. Existuje například mnoho náboženských systémů, které doporučují zvířecí oběti, a tyto oběti jsou nepříznivé pro jejich konatele i pro zvíře. I když je člověku někdy dovoleno, aby obětoval zvíře před bohyní Kālī a jedl ho — místo aby kupoval maso z jatek — toto povolení není příkazem Nejvyšší Osobnosti Božství. Je pouhým ústupkem pro nešťastníky, kteří se jedení masa nechtějí vzdát; má omezit jejich touhu jíst maso bez zábran. Takový náboženský systém je odsouzen. Kṛṣṇa proto říká: sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja — “Vzdej se všech ostatních povinností a odevzdej se Mně.” To je poslední slovo v náboženství.

Je možné namítat, že zvířecí oběti jsou doporučené ve Vedách. Toto doporučení je však omezením. Bez védského omezení prodeje masa budou lidé maso kupovat na trhu, kde bude dostupné v mnoha stáncích, a jatka budou vzkvétat. Aby se toto omezilo, Vedy na některých místech uvádějí, že člověk může jíst maso poté, co zabije nevýznamné zvíře, jako je koza, před bohyní Kālī. V každém případě je však náboženský systém doporučující zvířecí oběti nepříznivý jak pro konatele takových obětí, tak pro zvířata. Zlomyslné lidi, kteří vykonávají okázalé zvířecí oběti, odsuzuje Bhagavad-gītā (16.17) takto:

ātma-sambhāvitāḥ stabdhā
dhana-māna-madānvitāḥ
yajante nāma-yajñais te
dambhenāvidhi-pūrvakam

“Samolibí, vždy beze studu a oklamaní bohatstvím a falešnou prestiží někdy pyšně vykonávají oběti jen podle jména, aniž by následovali jakákoliv pravidla či usměrnění.” Někdy se konají okázalé zvířecí oběti, s velkolepým uctíváním bohyně Kālī, ale přestože jsou tyto festivaly pořádány ve jménu yajñi, ve skutečnosti se o yajñu nejedná, protože yajña znamená uspokojit Nejvyšší Osobnost Božství. Proto je zvláště pro tento věk doporučeno: yajñaiḥ saṅkīrtana-prāyair yajanti hi sumedhasaḥ — ti, kdo mají dostatečnou inteligenci, uspokojují yajña-puruṣu, Viṣṇua, zpíváním Hare Kṛṣṇa mantry. Závistivé lidi ovšem Nejvyšší Osobnost Božství odsuzuje následovně:

ahaṅkāraṁ balaṁ darpaṁ
kāmaṁ krodhaṁ ca saṁśritāḥ
mām ātma-para-deheṣu
pradviṣanto 'bhyasūyakāḥ

tān ahaṁ dviṣataḥ krūrān
saṁsāreṣu narādhamān
kṣipāmy ajasram aśubhān
āsurīṣv eva yoniṣu

“Démoni, zmatení falešným egem, silou, pýchou, chtíčem a hněvem, závidí Nejvyššímu Pánu, Osobnosti Božství, který sídlí v jejich vlastních tělech a tělech ostatních, a urážejí skutečné náboženství. Tyto závistivé lotry, nejnižší z lidí, vrhám do oceánu hmotné existence, do různých démonských druhů života.” (Bg. 16.18-19) Takové lidi Nejvyšší Osobnost Božství odsuzuje, což vyjadřují slova tava kopaḥ. Vrah se dopouští násilí na tom, koho zabil, a také sám na sobě, protože bude za vraždu zatčen a oběšen. Když člověk překročí zákony vlády vytvořené lidmi, může uniknout smrti, kterou nařídí stát, ale nikdo nemůže uniknout zákonům Boha. Toho, kdo zabije jakékoliv zvíře, musí stejné zvíře zabít v příštím životě. Takový je zákon přírody. Každý se musí řídit pokyny Nejvyššího Pána: sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja. Řídí-li se člověk jakýmkoliv jiným náboženským systémem, podléhá mnoha různými způsoby trestu Nejvyšší Osobnosti Božství. Následuje-li tedy nějaký smyšlený náboženský systém, dopouští se násilí nejen na druhých, ale i sám na sobě. Jeho náboženství je proto bezcenné.

Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.8) říká:

dharmaḥ svanuṣṭhitaḥ puṁsāṁ
viṣvaksena-kathāsu yaḥ
notpādayed yadi ratiṁ
śrama eva hi kevalam

“Povinnosti (dharma), které lidé vykonávají — bez ohledu na to, v jakém zaměstnání — jsou jen zbytečnou námahou, nevzbudí-li v nich zájem o poselství Nejvyššího Pána.” Následovat náboženský systém, který v člověku neprobouzí vědomí Kṛṣṇy, vědomí Boha, je pouhou ztrátou času a zbytečným úsilím.

6.16.43

Verš

na vyabhicarati tavekṣā
yayā hy abhihito bhāgavato dharmaḥ
sthira-cara-sattva-kadambeṣv
apṛthag-dhiyo yam upāsate tv āryāḥ

Synonyma

na — ne; vyabhicarati — selhává; tava — Tvůj; īkṣā — názor; yayā — podle kterého; hi — vskutku; abhihitaḥ — vyhlášený; bhāgavataḥ — ve vztahu s Tvými pokyny a činnostmi; dharmaḥ — náboženský princip; sthira — nehybné; cara — pohyblivé; sattva-kadambeṣu — mezi živými bytostmi; apṛthak-dhiyaḥ — kdo nehledí na rozdíly; yam — který; upāsate — následují; tu — jistě; āryāḥ — ti, kdo jsou civilizačně pokročilí.

Překlad

Můj milý Pane, Śrīmad-Bhāgavatam a Bhagavad-gītā předepisují lidem povinnosti podle Tvého stanoviska, které se nikdy neodchyluje od nejvyššího životního cíle. Ti, kdo své předepsané povinnosti plní pod Tvým dohledem a staví se stejně ke všem živým bytostem, pohyblivým i nehybným, aniž by rozlišovali mezi vysoko a nízko postavenými, se nazývají Árjové. Tito Árjové uctívají Tebe, Nejvyšší Osobnost Božství.

Význam

Bhāgavata-dharma a kṛṣṇa-kathā jsou totožné. Śrī Caitanya Mahāprabhu chtěl, aby se každý stal guruem a všude kázal Kṛṣṇovy pokyny z Bhagavad-gīty, Śrīmad-Bhāgavatamu, Purāṇ, Vedānta-sūtry a podobných védských textů. Árjové, kteří jsou civilizačně pokročilí, následují bhāgavata-dharmu. Prahlāda Mahārāja — přestože byl jen pětiletým dítětem — doporučoval:

kaumāra ācaret prājño
dharmān bhāgavatān iha
durlabhaṁ mānuṣaṁ janma
tad apy adhruvam arthadam

(Bhāg. 7.6.1)

Prahlāda Mahārāja kázal bhāgavata-dharmu mezi svými spolužáky, kdykoliv se naskytla příležitost a učitelé nebyli ve třídě. Řekl, že děti se mají učit o bhāgavata-dharmě od samotného začátku života, od pěti let, protože lidská podoba, kterou je velice vzácné získat, je určená právě pro pochopení tohoto tématu.

Bhāgavata-dharma znamená žít podle pokynů Nejvyšší Osobnosti Božství. V Bhagavad-gītě čteme, že Nejvyšší Pán rozdělil lidskou společnost do čtyř společenských tříd — brāhmaṇa, kṣatriya, vaiśya a śūdra. Purāṇy a další védské texty dále uvádějí čtyři āśramy, což jsou stavy duchovního života. Bhāgavata-dharma tedy znamená varṇāśrama-dharma čtyř společenských tříd a čtyř duchovních stavů.

Členové lidské společnosti, kteří striktně dodržují zásady bhāgavata-dharmy a žijí podle pokynů Nejvyšší Osobnosti Božství, se nazývají Árjové (ārya). Civilizace Árjů, jež se striktně řídí Pánovými pokyny a nikdy se od nich neodchýlí, je dokonalá. Tito civilizovaní lidé nerozlišují mezi stromy, zvířaty, lidmi a dalšími živými bytostmi. Paṇḍitāḥ sama-darśinaḥ — díky svému úplnému vzdělání ve vědomí Kṛṣṇy hledí na všechny živé bytosti stejně. Árjové zbytečně nezabijí ani malou rostlinu, nemluvě o kácení stromů pro smyslový požitek. V současné době je zabíjení běžné na celém světě. Lidé zabíjejí stromy, zvířata i jiné lidské bytosti, a to vše pro uspokojení smyslů. To není civilizace Árjů. Jak je uvedeno zde: sthira-cara-sattva-kadambeṣv apṛthag-dhiyaḥ. Slovo apṛthag-dhiyaḥ vyjadřuje, že Árjové nerozlišují mezi nižší a vyšší úrovní života. Veškerý život je třeba chránit. Právo žít mají všechny živé bytosti, i stromy a rostliny. To je základní princip civilizace Árjů. Když ponecháme stranou nižší živé bytosti, tak ti, kdo dospěli na úroveň lidské civilizace, mají být rozděleni do společnosti brāhmaṇů, kṣatriyů, vaiśyů a śūdrů. Brāhmaṇové se mají řídit pokyny Nejvyšší Osobnosti Božství, jak je uvádí Bhagavad-gītā a další védské texty. Měřítkem musí být guṇa a karma — to znamená, že člověk má nabýt vlastností brāhmaṇy, kṣatriyi, vaiśyi či śūdry a jednat podle toho. To je civilizace, kterou přijímají Árjové. A proč ji přijímají? Protože si dychtivě přejí uspokojit Kṛṣṇu. Tato civilizace je dokonalá.

Árjové se neodchylují od Kṛṣṇových pokynů a nemají o Kṛṣṇovi žádné pochybnosti, ale ti, kdo nejsou Árjové, a další démonští lidé nejsou schopni pokyny Bhagavad-gīty a Śrīmad-Bhāgavatamu následovat. Je tomu tak proto, že byli vychováni ke smyslovému požitku na úkor všech ostatních živých bytostí. Nūnaṁ pramattaḥ kurute vikarma — jejich jedinou starostí je věnovat se všemožným zakázaným činnostem určeným k uspokojování smyslů. Yad indriya-prītaya āpṛṇoti — tímto způsobem se ocitají na scestí, protože chtějí zajistit požitek svým smyslům. Nemají žádné jiné zaměstnání nebo cíl. Jejich formu civilizace odsuzuje předcházející verš: kaḥ kṣemo nija-parayoḥ kiyān vārthaḥ sva-para-druhā dharmeṇa — “Jaký význam má civilizace, která ničí tebe i ostatní?”

Tento verš proto doporučuje, aby se každý stal členem civilizace Árjů a přijal pokyny Nejvyšší Osobnosti Božství. Člověk má řídit své společenské, politické a náboženské jednání podle pokynů Pána. My šíříme hnutí pro vědomí Kṛṣṇy ve snaze ustanovit společnost tak, jak si to Kṛṣṇa přeje. To je smysl vědomí Kṛṣṇy. Podáváme proto Bhagavad-gītu takovou, jaká je, a nekompromisně odstraňujeme všechny možné mentální výmysly. Hlupáci a darebáci interpretují Bhagavad-gītu podle svého. Když Kṛṣṇa říká: man-manā bhava mad-bhakto mad-yājī māṁ namaskuru — “Vždy na Mě mysli, staň se Mým oddaným, uctívej Mě a vzdávej Mi hold” — poznamenávají, že to není Kṛṣṇa, komu se musíme odevzdat. Takto vyvozují z Bhagavad-gīty imaginární závěry. Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy však striktně následuje bhāgavata-dharmu, pokyny Bhagavad-gīty a Śrīmad-Bhāgavatamu pro dobro celé lidské společnosti. Ten, kdo nesprávně vykládá Bhagavad-gītu a překrucováním jí dává nějaký jiný význam pro svůj vlastní smyslový požitek, není Árja. Komentáře k Bhagavad-gītě, které pocházejí od takových lidí, je proto třeba okamžitě odmítnout. Každý by se měl snažit následovat Bhagavad-gītu takovou, jaká je. V Bhagavad-gītě (12.6-7) Pán Śrī Kṛṣṇa říká:

ye tu sarvāṇi karmāṇi
mayi sannyasya mat-parāḥ
ananyenaiva yogena
māṁ dhyāyanta upāsate

teṣām ahaṁ samuddhartā
mṛtyu-saṁsāra-sāgarāt
bhavāmi na cirāt pārtha
mayy āveśita-cetasām

“Ale ty, kdo Mě uctívají, odevzdávají Mi všechny své činnosti, jsou Mi neochvějně oddáni, zaměstnávají se oddanou službou a neustále o Mně meditují s myslí na Mne upřenou, ó synu Pṛthy — ty rychle vysvobodím z oceánu zrození a smrti.”

6.16.44

Verš

na hi bhagavann aghaṭitam idaṁ
tvad-darśanān nṛṇām akhila-pāpa-kṣayaḥ
yan-nāma sakṛc chravaṇāt
pukkaśo ’pi vimucyate saṁsārāt

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; bhagavan — ó můj Pane; aghaṭitam — nestává se; idam — toto; tvat — Tebe; darśanāt — shlédnutím; nṛṇām — všech lidských bytostí; akhila — všech; pāpa — hříchů; kṣayaḥ — zničení; yat-nāma — Jehož jméno; sakṛt — jen jednou; śravaṇāt — zaslechnutím; pukkaśaḥ — nejnižší třída, caṇḍāla; api — také; vimucyate — je vysvobozen; saṁsārāt — ze zapletení v hmotné existenci.

Překlad

Můj Pane, zbavit se okamžitě všeho hmotného znečištění pohledem na Tebe není nic nemožného. Pouhým jediným zaslechnutím Tvého svatého jména se dokonale očistí dokonce i caṇḍālové, lidé nejnižší třídy; nemluvě o tom, když Tě člověk osobně vidí. Kdo by se potom nezbavil hmotných nečistot, když Tě spatří?

Význam

Śrīmad-Bhāgavatam (9.5.16) uvádí: yan-nāma-śruti-mātreṇa pumān bhavati nirmalaḥ — pouhým zaslechnutím svatého jména Pána se člověk okamžitě očistí. V tomto věku Kali, kdy jsou všichni lidé silně znečištění, je proto zpívání svatého jména Pána doporučeno jako jediný prostředek ke zdokonalení.

harer nāma harer nāma
harer nāmaiva kevalam
kalau nāsty eva nāsty eva
nāsty eva gatir anyathā

“V tomto věku hádek a pokrytectví je jediným způsobem osvobození zpívání svatého jména Pána. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta. Není žádná jiná cesta.” (Bṛhan-nāradīya Purāṇa) Śrī Caitanya Mahāprabhu zavedl toto zpívání svatého jména před pěti sty lety a nyní díky hnutí pro vědomí Kṛṣṇy, Hare Kṛṣṇa hnutí, skutečně vidíme, že lidé, o kterých se předpokládá, že patří k nejnižší třídě, jsou prostým nasloucháním svatému jménu Pána osvobozováni od všech hříšných činností. Saṁsāra, hmotná existence, je výsledkem hříšného jednání. Každý v tomto hmotném světě je odsouzený, ale stejně jako existují různé kategorie vězňů, existují také různé kategorie lidí a všichni, ve všech životních postaveních, trpí. Aby člověk ukončil utrpení hmotné existence, musí přijmout za své saṅkīrtanové hnutí Hare Kṛṣṇa neboli život s vědomím Kṛṣṇy.

Zde je řečeno: yan-nāma sakṛc chravaṇāt — svaté jméno Nejvyšší Osobnosti Božství je tak mocné, že je-li jednou vyslechnuto bez přestupků, může očistit i ty nejnižší z lidí (kirāta-hūṇāndhra-pulinda-pulkaśaḥ). Tito lidé, kteří jsou známí jako caṇḍālové, stojí níže než śūdrové, ale i oni mohou být očištěni prostým nasloucháním svatému jménu Pána; nemluvě o tom, když Pána osobně uvidí. V naší současné situaci můžeme vidět Nejvyšší Osobnost Božství jako Božstvo v chrámu. Božstvo Pána se od Nejvyššího neliší. Jelikož Nejvyššího Pána nyní nemůžeme spatřit svýma otupělýma očima, Pán laskavě přistoupil na to, že se nám zjeví v podobě, kterou jsme schopni vidět. Božstvo v chrámu by proto nikdo neměl považovat za hmotné. Když člověk nabízí Božstvu jídlo, zdobí Ho a slouží Mu, získává stejný výsledek, jako kdyby sloužil Pánu osobně na Vaikuṇṭě.

6.16.45

Verš

atha bhagavan vayam adhunā
tvad-avaloka-parimṛṣṭāśaya-malāḥ
sura-ṛṣiṇā yat kathitaṁ
tāvakena katham anyathā bhavati

Synonyma

atha — proto; bhagavan — ó Nejvyšší Osobnosti Božství; vayam — my; adhunā — v tuto chvíli; tvat-avaloka — pohledem na Tebe; parimṛṣṭa — vymazané; āśaya-malāḥ — nečisté touhy v srdci; sura-ṛṣiṇā — velkým mudrcem mezi polobohy (Nāradou); yat — co; kathitam — řečeno; tāvakena — který je Tvým oddaným; katham — jak; anyathā — jinak; bhavati — může to být.

Překlad

Pohled na Tebe, můj drahý Pane, nyní proto vymazal veškeré znečištění hříšnými činnostmi a jejich výsledky v podobě hmotné připoutanosti a chtivých tužeb, které neustále plnily mou mysl a nitro mého srdce. To, co předpověděl velký mudrc Nārada Muni, se nemůže nesplnit — jinými slovy, Tvou audienci jsem získal jako výsledek jednání podle pokynů Nārady Muniho.

Význam

Tak vypadá dokonalá cesta. Je třeba se nechat poučit od autorit, jako je Nārada, Vyāsa a Asita, a řídit se jejich zásadami. Pak budeme moci vidět Nejvyšší Osobnost Božství dokonce těmato očima. Pouze se na to musíme připravit. Ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi na bhaved grāhyam indriyaiḥ. Svýma otupělýma očima a ostatními smysly nemůžeme Nejvyšší Osobnost Božství vnímat, ale zaměstnáme-li své smysly ve službě Pánu podle pokynů autorit, budeme Ho moci spatřit. Jakmile člověk spatří Nejvyšší Osobnost Božství, přemůže to všechny hříšné reakce v hloubi jeho srdce.

6.16.46

Verš

viditam ananta samastaṁ
tava jagad-ātmano janair ihācaritam
vijñāpyaṁ parama-guroḥ
kiyad iva savitur iva khadyotaiḥ

Synonyma

viditam — dobře známé; ananta — ó Neomezený; samastam — vše; tava — Tobě; jagat-ātmanaḥ — který jsi Nadduší všech živých bytostí; janaiḥ — lidmi všeobecně či všemi živými bytostmi; iha — v tomto hmotném světě; ācaritam — vykonané; vijñāpyam — být poučený; parama-guroḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství, nejvyššímu mistrovi; kiyat — nakolik; iva — jistě; savituḥ — slunci; iva — jako; khadyotaiḥ — světluškami.

Překlad

Ó neomezený Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství, jelikož jsi Nadduše, je Ti dobře známé vše, co dělá každá živá bytost v tomto hmotném světě. V přítomnosti slunce neexistuje nic, co by mohla světluška vyjevit svým světlem. Stejně tak proto, že Ty víš vše, v Tvé přítomnosti neexistuje nic, co bych já mohl uvést ve známost.

6.16.47

Verš

namas tubhyaṁ bhagavate
sakala-jagat-sthiti-layodayeśāya
duravasitātma-gataye
kuyogināṁ bhidā paramahaṁsāya

Synonyma

namaḥ — veškeré poklony; tubhyam — Tobě; bhagavate — Ty, ó Pane; sakala — celého; jagat — vesmírného projevu; sthiti — udržování; laya — zničení; udaya — a stvoření; īśāya — Nejvyššímu Pánu; duravasita — nemožné pochopit; ātma-gataye — Jehož postavení; ku-yoginām — těch, kdo jsou připoutáni ke smyslovým předmětům; bhidā — kvůli mylné představě oddělenosti; parama-haṁsāya — nejčistšímu.

Překlad

Můj milý Pane, jsi tím, kdo tvoří, udržuje a ničí tento vesmírný projev, ale ti, kdo jsou příliš materialisticky založení a neustále vidí vše odděleně, nemají oči na to, aby Tě mohli vidět. Nemohou pochopit Tvé skutečné postavení, a tak docházejí k závěru, že vesmírný projev nezávisí na Tvé vznešenosti. Můj Pane, jsi nejčistší a v plné míře oplýváš všemi šesti vznešenými vlastnostmi. Vzdávám Ti proto uctivé poklony.

Význam

Ateisté si myslí, že vesmírný projev vznikl náhodou, kombinací hmoty, bez jakéhokoliv vztahu k Bohu. Materialističtí takzvaní chemici a ateističtí filozofové se v otázce vesmírného projevu neustále snaží vyhýbat už jen jménu Boha. Jelikož příliš propadli materialismu, nemohou stvoření jakožto dílo Pána pochopit. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je paramahaṁsa, nejčistší, zatímco ti, kdo jsou hříšní, příliš připoutaní k hmotnému smyslovému požitku a oddávající se proto hmotným činnostem jako osli, jsou ti nejnižší z lidí. Kvůli jejich ateistické povaze je veškeré jejich takzvané vědecké poznání k ničemu. Proto nemohou pochopit Nejvyšší Osobnost Božství.

6.16.48

Verš

yaṁ vai śvasantam anu viśva-sṛjaḥ śvasanti
yaṁ cekitānam anu cittaya uccakanti
bhū-maṇḍalaṁ sarṣapāyati yasya mūrdhni
tasmai namo bhagavate ’stu sahasra-mūrdhne

Synonyma

yam — Jehož; vai — vskutku; śvasantam — snažení; anu — poté; viśva-sṛjaḥ — správci vesmírného stvoření; śvasanti — také vyvíjejí snahu; yam — Jehož; cekitānam — vnímání; anu — poté; cittayaḥ — všechny poznávací smysly; uccakanti — vnímají; bhū-maṇḍalam — obrovský vesmír; sarṣapāyati — je jako hořčičné semínko; yasya — Jehož; mūrdhni — na hlavě; tasmai — Jemu; namaḥ — poklony; bhagavate — Nejvyšší Osobnost Božství, v plné míře oplývající šesti vznešenými vlastnostmi; astu — kéž jsou; sahasra-mūrdhne — Jenž má tisíce kápí.

Překlad

Můj milý Pane, teprve poté, co Ty vynaložíš snahu, se Pán Brahmā, Indra a ostatní správci vesmírného projevu zaměstnají svými činnostmi. Teprve když Ty vnímáš hmotnou energii, začínají vnímat smysly. Nejvyšší Osobnost Božství udržuje všechny vesmíry na svých hlavách jako hořčičná semínka. S úctou se Ti klaním — Tobě, oné Nejvyšší Osobnosti, která má tisíce kápí.

6.16.49

Verš

śrī-śuka uvāca
saṁstuto bhagavān evam
anantas tam abhāṣata
vidyādhara-patiṁ prītaś
citraketuṁ kurūdvaha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; saṁstutaḥ — uctívaný; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; evam — takto; anantaḥ — Pán Ananta; tam — jemu; abhāṣata — odpověděl; vidyādhara-patim — králi Vidyādharů; prītaḥ — velmi potěšen; citraketum — králi Citraketuovi; kuru-udvaha — ó nejlepší z kuruovské dynastie, Mahārāji Parīkṣite.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó nejlepší z kuruovské dynastie, Mahārāji Parīkṣite, Pán Anantadeva, Nejvyšší Osobnost Božství, byl s modlitbami Citraketua, krále Vidyādharů, velice spokojen, a odpověděl mu následovně.

6.16.50

Verš

śrī-bhagavān uvāca
yan nāradāṅgirobhyāṁ te
vyāhṛtaṁ me ’nuśāsanam
saṁsiddho ’si tayā rājan
vidyayā darśanāc ca me

Synonyma

śrī-bhagavān uvāca — Saṅkarṣaṇa, Nejvyšší Osobnost Božství, odpověděl; yat — co; nārada-aṅgirobhyām — velkými mudrci Nāradou a Aṅgirou; te — tobě; vyāhṛtam — řečené; me — Mě; anuśāsanam — uctívání; saṁsiddhaḥ — naprosto dokonalý; asi — jsi; tayā — tím; rājan — ó králi; vidyayā — mantra; darśanāt — pohledem; ca — jakož i; me — na Mě.

Překlad

Anantadeva, Nejvyšší Osobnost Božství, odpověděl takto: Ó králi, výsledkem toho, že jsi přijal pokyny, které ti o Mně dali velcí mudrci Nārada a Aṅgirā, je, že ses plně seznámil s transcendentálním poznáním. Jelikož jsi nyní vzdělaný v oboru duchovní vědy, můžeš Mě vidět tváří v tvář. Dosáhl jsi tedy naprosté dokonalosti.

Význam

Dokonalostí života je získat duchovní vzdělání a pochopit existenci Pána a to, jak tvoří, udržuje a ničí vesmírný projev. Ten, kdo dosáhne dokonalosti v oblasti poznání, může stykem s takovými dokonalými osobami, jako je Nārada, Aṅgirā a členové jejich učednické posloupnosti, rozvinout lásku k Bohu. Pak bude moci vidět neomezeného Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, tváří v tvář. Pán je neomezený, ale ze Své bezpříčinné milosti se pro oddaného stává viditelným. V našem současném postavení, v podmíněném životě, nemůžeme Nejvyšší Osobnost Božství vidět ani chápat.

ataḥ śrī-kṛṣṇa-nāmādi
na bhaved grāhyam indriyaiḥ
sevonmukhe hi jihvādau
svayam eva sphuraty adaḥ

“Nikdo nemůže pochopit transcendentální povahu jména, podoby, vlastností a zábav Śrī Kṛṣṇy pomocí svých hmotně znečištěných smyslů. Tyto skutečnosti jsou člověku zjeveny jen tehdy, když je duchovně prostoupený transcendentální službou Pánu.” (Bhakti-rasāmṛta-sindhu 1.2.234) Když se někdo začne věnovat duchovnímu životu pod vedením Nārady Muniho nebo jeho zástupce a zaměstná se tak službou Pánu, získá způsobilost vidět Pána tváří v tvář. Brahma-saṁhitā (5.38) uvádí:

premāñjana-cchurita-bhakti-vilocanena
santaḥ sadaiva hṛdayeṣu vilokayanti
yaṁ śyāmasundaram acintya-guṇa-svarūpaṁ
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám prvotního Pána, Govindu, Jehož neustále vidí oddaní, kteří mají oči potřené balzámem lásky. Vidí Ho v Jeho věčné podobě Śyāmasundara sídlící v srdci oddaného.” Člověk musí následovat pokyny duchovního mistra. Tak získá potřebnou kvalifikaci a později uvidí Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, tak, jak Ho viděl Mahārāja Citraketu.

6.16.51

Verš

ahaṁ vai sarva-bhūtāni
bhūtātmā bhūta-bhāvanaḥ
śabda-brahma paraṁ brahma
mamobhe śāśvatī tanū

Synonyma

aham — Já; vai — vskutku; sarva-bhūtāni — expandovaný do různých podob živých bytostí; bhūta-ātmā — Nadduše všech živých bytostí (jejich svrchovaný vládce a poživatel); bhūta-bhāvanaḥ — příčina projevení všech živých bytostí; śabda-brahma — transcendentální zvuková vibrace (Hare Kṛṣṇa mantra); param brahma — Svrchovaná Absolutní Pravda; mama — Moje; ubhe — obojí (podoba zvuku a podoba duchovní totožnosti); śāśvatī — věčná; tanū — dvě těla.

Překlad

Všechny živé bytosti, pohyblivé a nehybné, jsou Mé expanze a jsou ode Mne oddělené. Já jsem Nadduší všech živých bytostí, které existují proto, že je projevuji. Jsem podoba transcendentálních vibrací, jako je oṁkāra a Hare Kṛṣṇa Hare Rāma, a jsem Svrchovaná Absolutní Pravda. Tyto Mé dvě podoby — transcendentální zvuk a věčně blažená duchovní podoba Božstva — jsou Mé věčné podoby; nejsou hmotné.

Význam

Nārada a Aṅgirā vyložili Citraketuovi vědu o oddané službě, a ten nyní díky této oddané službě spatřil Nejvyšší Osobnost Božství. Vykonáváním oddané služby dělá člověk postupný pokrok, a když dospěje na úroveň lásky k Bohu (premā pumartho mahān), vidí Nejvyššího Pána neustále. Bhagavad-gītā uvádí, že když někdo dvacet čtyři hodin denně oddaně slouží Pánu (teṣāṁ satata-yuktānāṁ bhajatāṁ prīti-pūrvakam) v souladu s pokyny duchovního mistra, jeho oddaná služba je čím dál příjemnější. Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, Jenž sídlí v srdci každého, pak k oddanému hovoří (dadāmi buddhi-yogaṁ taṁ yena mām upayānti te). Citraketu Mahārāja nejprve dostal pokyny od svých guruů, Aṅgiry a Nārady, a teď jejich následováním dosáhl stádia, kdy vidí Nejvyššího Pána tváří v tvář. Pán ho proto nyní zasvěcuje do podstaty poznání.

Podstatou poznání je, že existují dva druhy substancí (vastu); jedna je skutečná a druhá — jelikož je iluzorní neboli dočasná — je někdy označována jako neskutečná. Tyto dva druhy existence je třeba vzít v úvahu. Skutečnou pravdu (tattvu) představuje Brahman, Paramātmā a Bhagavān. Śrīmad-Bhāgavatam (1.2.11) uvádí:

vadanti tat tattva-vidas
tattvaṁ yaj jñānam advayam
brahmeti paramātmeti
bhagavān iti śabdyate

“Učení transcendentalisté, kteří znají Absolutní Pravdu, nazývají tuto neduální podstatu Brahman, Paramātmā nebo Bhagavān.” Absolutní Pravda existuje věčně ve třech aspektech; Brahman, Paramātmā a Bhagavān jsou tedy společně skutečnou substancí.

Kategorie emanací pocházejících z neskutečné substance jsou dvě—činnosti a zakázané činnosti (karma a vikarma). Karma označuje zbožný život čili hmotné činnosti vykonávané během dne a mentální činnosti v podobě snů v noci. To vše je víceméně žádoucí. Vikarma se ovšem vztahuje na iluzorní jednání, které je něco jako přelud. Jsou to činnosti, které nemají smysl. Moderní vědci si například představují, že život lze vytvořit z chemických sloučenin, a v laboratořích po celém světě se to horečně snaží dokázat, přestože nikdo v historii nebyl schopen vytvořit životní substanci slučováním hmoty. Takové činnosti se nazývají vikarma.

Všechny hmotné činnosti jsou ve skutečnosti iluzorní a pokrok v iluzi je pouhou ztrátou času. Tyto iluzorní činnosti se nazývají akārya a je třeba se o nich poučit z pokynů Nejvyšší Osobnosti Božství. Bhagavad-gītā (4.17) uvádí:

karmaṇo hy api boddhavyaṁ
boddhavyaṁ ca vikarmaṇaḥ
akarmaṇaś ca boddhavyaṁ
gahanā karmaṇo gatiḥ

“Spletitosti jednání je velmi obtížné pochopit. Proto je nutné dobře vědět, co je čin, co je zakázaný čin a co je nečin.” O těchto věcech je nutné se dozvědět přímo od Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, který — coby Anantadeva — poučuje Citraketua proto, že král dosáhl následováním pokynů Nārady a Aṅgiry pokročilého stádia oddané služby.

Zde je řečeno: ahaṁ vai sarva-bhūtāni — Pán je vše (sarva-bhūtāni), včetně živých bytostí a hmotných prvků. V Bhagavad-gītě (7.4-5) Pán říká:

bhūmir āpo 'nalo vāyuḥ
khaṁ mano buddhir eva ca
ahaṅkāra itīyaṁ me
bhinnā prakṛtir aṣṭadhā

apareyam itas tv anyāṁ
prakṛtiṁ viddhi me parām
jīva-bhūtāṁ mahā-bāho
yayedaṁ dhāryate jagat

“Země, voda, oheň, vzduch, éter, mysl, inteligence a falešné ego—všech těchto osm prvků představuje Mé oddělené hmotné energie. Kromě této nižší přírody však existuje ještě Moje vyšší energie, ó válečníku mocných paží, kterou tvoří všechny živé bytosti, jež zápasí s hmotnou přírodou a udržují vesmír.” Živá bytost se snaží ovládat hmotné prvky, ale jak tyto prvky, tak duchovní jiskra jsou energie pocházející z Nejvyšší Osobnosti Božství. Proto Pán říká: ahaṁ vai sarva-bhūtāni — “Jsem všechno.” Tak jako teplo a světlo pocházejí z ohně, tyto dvě energie — hmotné prvky a živé bytosti — pocházejí z Nejvyššího Pána. Proto říká: ahaṁ vai sarva-bhūtāni — “Expanduji hmotné a duchovní kategorie.”

Pán jako Nadduše řídí živé bytosti, které jsou podmíněné hmotnou atmosférou. Proto je nazván bhūtātmā bhūta-bhāvanaḥ. Dává živé bytosti inteligenci, se kterou může zlepšit své postavení, aby se mohla vrátit domů, zpátky k Bohu, nebo — nechce-li jít zpátky k Bohu — dává jí inteligenci, pomocí které může zlepšit své hmotné postavení. To Pán Osobně potvrzuje v Bhagavad-gītě (15.15). Sarvasya cāhaṁ hṛdi sanniviṣṭo mattaḥ smṛtir jñānam apohanaṁ ca — “Sídlím v srdci každého a ode Mě pocházejí vzpomínky, poznání a zapomnění.” Pán dává živé bytosti zevnitř inteligenci k jednání. Jeden z předchozích veršů proto uvádí, že naše snaha začíná poté, co vynaloží snahu Nejvyšší Osobnost Božství. My se nemůžeme nezávisle snažit či jednat v žádném ohledu. Proto je Pán bhūta-bhāvanaḥ.

Dalším zvláštním aspektem poznání předloženého v tomto verši je, že śabda-brahma je také podoba Nejvyššího Pána. Arjuna přijal Pána Kṛṣṇu v Jeho věčné, blažené podobě za paraṁ brahma. Živá bytost v podmíněném stavu považuje za podstatné něco iluzorního. To se nazývá māyā či avidyā, nevědomost. Vedy proto udávají, že se člověk musí stát oddaným a poté umět rozlišit mezi avidyou a vidyou, což je důkladně vysvětleno v Īśopaniṣadě. Ten, kdo je skutečně na úrovni vidyi, dokáže osobně porozumět Pánu v Jeho podobách, jako je Śrī Rāma, Śrī Kṛṣṇa a Saṅkarṣaṇa. Védské poznání je popisováno jako dech Nejvyššího Pána a činnosti začínají na základě tohoto poznání. Proto Pán říká, že když On vynakládá snahu, když dýchá, vznikají hmotné vesmíry a postupně se vyvíjejí různé činnosti. V Bhagavad-gītě Pán říká: praṇavaḥ sarva-vedeṣu — “Jsem slabika oṁ ve všech védských mantrách.” Védské poznání začíná vibrací transcendentálního zvuku praṇavy, oṁkāry. Stejným transcendentálním zvukem je Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Abhinnatvān nāma-nāminoḥ—mezi svatým jménem Pána a Pánem Samotným není žádný rozdíl.

6.16.52

Verš

loke vitatam ātmānaṁ
lokaṁ cātmani santatam
ubhayaṁ ca mayā vyāptaṁ
mayi caivobhayaṁ kṛtam

Synonyma

loke — v tomto hmotném světě; vitatam — expandovaná (v duchu hmotného požitku); ātmānam — živá bytost; lokam — hmotný svět; ca — také; ātmani — v živé bytosti; santatam — rozšířený; ubhayam — obojí (hmotný svět z hmotných prvků a živá bytost); ca — a; mayā — Mnou; vyāptam — prostoupené; mayi — ve Mně; ca — také; eva — vskutku; ubhayam — obojí; kṛtam — stvořené.

Překlad

Podmíněná duše považuje tento svět hmoty za složený ze zdrojů požitku, expanduje se v něm a myslí si, že je jeho poživatelem. Podobně se hmotný svět expanduje v živé bytosti jako zdroj požitku. Tímto způsobem se oba expandují, ale jelikož jsou Mými energiemi, jsou oba prostoupeni Mnou. Jakožto Nejvyšší Pán jsem příčinou těchto dvou následků a je třeba vědět, že oba spočívají ve Mně.

Význam

Māyāvādská filozofie vidí vše jako kvalitativně totožné s Nejvyšší Osobností Božství, Nejvyšším Brahmanem, a proto vše považuje za hodné uctívání. Tato nebezpečná teorie māyāvādské školy obrací lidi k ateismu. Na jejím základě si o sobě člověk myslí, že je Bůh, ale to není pravda. Jak uvádí Bhagavad-gītā (mayā tatam idaṁ sarvaṁ jagad avyakta-mūrtinā), skutečnost je taková, že celý vesmírný projev je expanzí energií Nejvyššího Pána, které se projevují v hmotných prvcích a živých bytostech. Živé bytosti mylně považují hmotné prvky za zdroje určené k jejich požitku a o sobě si myslí, že jsou poživatelé. Ani živé bytosti, ani hmotné prvky však nejsou nezávislé; obojí jsou energie Pána. Původní příčinou hmotné a duchovní energie je Nejvyšší Osobnost Božství. I když je však expanze Pánových energií původní příčinou, neměli bychom si myslet, že se různými způsoby expandoval Sám Pán. Tyto teorie māyāvādīnů Pán odsuzuje v Bhagavad-gītě, když jasně říká: mat-sthāni sarva-bhūtāni na cāhaṁ teṣv avasthitaḥ — “Všechny bytosti jsou ve Mně, ale Já nejsem v nich.” Vše spočívá na Něm a vše je pouze expanzí Jeho energií, ale to neznamená, že vše je stejně hodné uctívání jako Pán Samotný. Hmotná expanze je pomíjivá, ale Pán nikoliv. Živé bytosti jsou části Pána, ale nejsou Samotný Pán; živé bytosti v tomto hmotném světě nejsou nepochopitelné, ale Pán je. Teorie, že Pánovy energie se Mu jakožto Jeho expanze vyrovnají, je mylná.

6.16.53-54

Verš

yathā suṣuptaḥ puruṣo
viśvaṁ paśyati cātmani
ātmānam eka-deśa-sthaṁ
manyate svapna utthitaḥ

evaṁ jāgaraṇādīni
jīva-sthānāni cātmanaḥ
māyā-mātrāṇi vijñāya
tad-draṣṭāraṁ paraṁ smaret

Synonyma

yathā — stejně jako; suṣuptaḥ — spící; puruṣaḥ — osoba; viśvam — celý vesmír; paśyati — vnímá; ca — také; ātmani — v sobě; ātmānam — sebe; eka-deśa-stham — ležící na jednom místě; manyate — považuje; svapne — ve stavu snění; utthitaḥ — probuzení; evam — takto; jāgaraṇa-ādīni — stavy bdělosti atd.; jīva-sthānāni — různé podmínky existence živé bytosti; ca — také; ātmanaḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; māyā-mātrāṇi — projevy iluzorní energie; vijñāya — když zná; tat — jejich; draṣṭāram — stvořitele či pozorovatele všech těchto podmínek; param — Nejvyššího; smaret — je třeba vždy vzpomínat.

Překlad

Když živá bytost tvrdě spí, sní a vidí v sobě mnoho jiných předmětů, jako například velké hory a řeky, nebo možná dokonce i celý vesmír, přestože jsou od ní daleko. Když se pak ze sna probudí, vidí, že je v lidské podobě a leží ve své posteli na jednom místě. Potom vidí sama sebe podle daných okolností jako příslušníka určité národnosti, rodiny a tak dále. Stavy hlubokého spánku, snění i bdění nejsou nic jiného než energie Nejvyšší Osobnosti Božství. Člověk má neustále vzpomínat na původního stvořitele těchto stavů, Nejvyššího Pána, který jimi není ovlivněn.

Význam

Žádný z těchto stavů živých bytostí — hluboký spánek, snění a bdění — není podstatný; jsou to pouze projevy různých fází podmíněného života. Někde daleko se může nacházet mnoho hor, řek, stromů, včel, tygrů a hadů, ale ve snu si člověk může představovat, že jsou vedle něho. A stejně jako má živá bytost v noci subtilní sny, po probuzení žije v hrubých snech o národu, společenství, společnosti, vlastnictví, mrakodrapech, bankovním kontu, postavení a cti. Měla by vědět, že její postavení je výsledkem jejího styku s hmotným světem. Nachází se v různých postaveních v různých formách života, které nejsou ničím jiným než výtvory iluzorní energie, jež jedná pod vedením Nejvyšší Osobnosti Božství. Nejvyšší Pán je tedy konečným konatelem a podmíněná živá bytost má na tohoto původního konatele, Śrī Kṛṣṇu, vzpomínat. Jakožto živé bytosti jsme unášeni vlnami prakṛti, přírody, která jedná pod vedením Pána (mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram). Bhaktivinoda Ṭhākura zpívá: (miche) māyāra vaśe, yāccha bhese', khāccha hābuḍubu, bhāi — “Proč jste unášeni vlnami iluzorní energie v různých fázích snění a bdění? To vše jsou výtvory māyi.” Naší jedinou povinností je vzpomínat na nejvyššího vládce této iluzorní energie — Kṛṣṇu. Abychom toho byli schopni, śāstra nám radí: harer nāma harer nāma harer nāmaiva kevalam — je třeba neustále zpívat svaté jméno Pána: Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Nejvyšší Pán je realizován ve třech různých fázích — jako Brahman, Paramātmā a Bhagavān — ale konečnou realizací je Bhagavān. Ten, kdo realizuje Bhagavāna — Nejvyšší Osobnost Božství, Kṛṣṇu — je nejdokonalejší mahātmā (vāsudevaḥ sarvam iti sa mahātmā sudurlabhaḥ). Živá bytost, která je obdařená lidskou podobou, má pochopit Nejvyšší Osobnost Božství, neboť pak pochopí i vše ostatní. Yasmin vijñāte sarvam evaṁ vijñātaṁ bhavati. Tento výrok Ved říká, že samotným porozuměním Kṛṣṇovi člověk pochopí Brahman, Paramātmu, prakṛti či iluzorní energii, duchovní energii a vše ostatní. Vše mu bude zjeveno. Prakṛti, hmotná příroda, jedná pod vedením Nejvyššího Pána a my, živé bytosti, jsme unášeni různými fázemi jejího působení. Abychom dosáhli seberealizace, musíme neustále vzpomínat na Kṛṣṇu. Jak uvádí Padma Purāṇa: smartavyaḥ satataṁ viṣṇuḥ — měli bychom vždy vzpomínat na Pána Viṣṇua. Vismartavyo na jātucit — nikdy bychom na Pána neměli zapomenout. To je dokonalost života.

6.16.55

Verš

yena prasuptaḥ puruṣaḥ
svāpaṁ vedātmanas tadā
sukhaṁ ca nirguṇaṁ brahma
tam ātmānam avehi mām

Synonyma

yena — díky Němuž (Nejvyššímu Brahmanu); prasuptaḥ — spící; puruṣaḥ — člověk; svāpam — děj snu; veda — zná; ātmanaḥ — sebe; tadā — tehdy; sukham — štěstí; ca — také; nirguṇam — beze styku s hmotným prostředím; brahma — Nejvyšší Duše; tam — On; ātmānam — prostupující; avehi — znej; mām — Mě.

Překlad

Věz, že Já jsem Nejvyšší Brahman, všeprostupující Nadduše, díky Níž spící živá bytost chápe své snění a své štěstí mimo rámec činností hmotných smyslů — Já jsem příčinou činností spící živé bytosti.

Význam

Když se živá bytost oprostí od falešného ega, pochopí své vyšší postavení duše, nedílné části Pánovy energie blaženosti. Díky Brahmanu si tedy může živá bytost užívat i ve spánku. Pán říká: “Tento Brahman, tato Paramātmā a tento Bhagavān jsem Já Sám.” To poznamenává Śrīla Jīva Gosvāmī ve své Krama-sandarbě.

6.16.56

Verš

ubhayaṁ smarataḥ puṁsaḥ
prasvāpa-pratibodhayoḥ
anveti vyatiricyeta
taj jñānaṁ brahma tat param

Synonyma

ubhayam — oba typy vědomí (spánek a bdění); smarataḥ — vzpomínání; puṁsaḥ — osoby; prasvāpa — vědomí ve spánku; pratibodhayoḥ — a vědomí v době bdění; anveti — šíří se skrze; vyatiricyeta — může dosáhnout za; tat — to; jñānam — poznání; brahma — Nejvyšší Brahman; tat — to; param — transcendentální.

Překlad

Jsou-li sny ve spánku pouze záležitosti, jejichž svědkem je Nadduše, jak si může živá bytost, jež se od Nadduše liší, vzpomenout na činnosti, které se odehrály ve snech? Jedna osoba nemůže chápat zážitky druhé. Z toho plyne, že znalec skutečnosti — živá bytost, která zkoumá události projevené ve snech a bdění — se liší od činností za daných okolností. Tímto faktorem vlastnícím poznání je Brahman. Jinými slovy, schopnost vědění patří živým bytostem a Nejvyšší Duši. Živá bytost tedy může být také svědkem činností odehrávajících se během snů a bdění. V obou stavech se znalec nemění; je kvalitativně totožný s Nejvyšším Brahmanem.

Význam

Živá bytost je co se týče poznání kvalitativně totožná s Nejvyšším Brahmanem, ale kvantitou se Nejvyšší Brahman od živé bytosti, která je částí Brahmanu, liší. Jelikož je živá bytost svou kvalitou Brahman, dokáže si vzpomenout na minulé činnosti, které se udály ve snech, a zná i současné činnosti probíhající ve stavu bdění.

6.16.57

Verš

yad etad vismṛtaṁ puṁso
mad-bhāvaṁ bhinnam ātmanaḥ
tataḥ saṁsāra etasya
dehād deho mṛter mṛtiḥ

Synonyma

yat — co; etat — toto; vismṛtam — zapomenuté; puṁsaḥ — živé bytosti; mat-bhāvam — Mé duchovní postavení; bhinnam — odloučení; ātmanaḥ — od Nejvyšší Duše; tataḥ — z toho; saṁsāraḥ — hmotný, podmíněný život; etasya — živé bytosti; dehāt — z jednoho těla; dehaḥ — jiné tělo; mṛteḥ — z jedné smrti; mṛtiḥ — další smrt.

Překlad

Když si živá bytost myslí, že se ode Mě liší, a tak zapomíná svou duchovní identitu kvalitativní totožnosti se Mnou co se týče věčnosti, poznání a blaženosti, znamená to začátek jejího hmotného, podmíněného života. Místo aby svůj zájem ztotožňovala s Mým, zajímá se o své tělesné expanze, jako je manželka, děti a hmotné vlastnictví. Kvůli takovému jednání pro ni vzniká z jednoho těla druhé a po jedné smrti přichází další.

Význam

Māyāvādští filozofové nebo lidé jimi ovlivnění si o sobě obvykle myslí, že se vyrovnají Nejvyšší Osobnosti Božství. To je příčinou jejich podmíněného života. Vaiṣṇavský básník Jagadānanda Paṇḍita napsal ve své Prema-vivartě:

kṛṣṇa-bahirmukha hañā bhoga vāñchā kare
nikaṭa-stha māyā tāre jāpaṭiyā dhare

Jakmile živá bytost zapomene na své přirozené postavení a snaží se být totožná s Nejvyšším — jinými slovy, když zapomene na rozdíl mezi sebou a Nejvyšším Pánem — její podmíněný život začíná. Pojetí, že Nejvyšší Brahman a živá bytost jsou totožní nejen kvalitou, ale i kvantitou, je příčinou podmíněného života. Podmíněný život znamená, že živá bytost opouští jedno tělo, aby přijala jiné, a prodělává smrt, aby prodělala další. Māyāvādští filozofové učí filozofii tat tvam asi. Říkají: “Jsi totéž co Bůh.” Zapomínají, že tat tvam asi platí v rámci okrajového postavení živé bytosti, která je jako sluneční svit. Slunce i sluneční svit obsahují teplo a světlo, a tím je dána jejich kvalitativní totožnost. Nesmíme však zapomínat, že sluneční svit závisí na Slunci. Pán říká v Bhagavad-gītě: brahmaṇo hi pratiṣṭhāham — “Já jsem původní zdroj Brahmanu.” Sluneční svit je důležitý díky přítomnosti Slunce; ne že Slunce je důležité díky všepronikajícímu slunečnímu svitu. Zapomenutí nebo mylné pochopení této skutečnosti se nazývá māyā. Když živá bytost zapomene na své přirozené postavení a na postavení Nejvyššího Pána, dostává se do māyi či saṁsāry — podmíněného života. Madhvācārya v této souvislosti říká:

sarva-bhinnaṁ parātmānaṁ
vismaran saṁsared iha
abhinnaṁ saṁsmaran yāti
tamo nāsty atra saṁśayaḥ

Když si někdo myslí, že se živá bytost v ničem neliší od Nejvyššího Pána, je nepochybně pod vlivem nevědomosti (tamaḥ).

6.16.58

Verš

labdhveha mānuṣīṁ yoniṁ
jñāna-vijñāna-sambhavām
ātmānaṁ yo na buddhyeta
na kvacit kṣemam āpnuyāt

Synonyma

labdhvā — dosažení; iha — v tomto hmotném světě (zvláště v této zbožné zemi jménem Bhārata-varṣa, Indie); mānuṣīm — lidský; yonim — druh; jñāna — poznání získaného z védských písem; vijñāna — a praktického uplatnění tohoto poznání v životě; sambhavām — kde existuje možnost; ātmānam — svou skutečnou totožnost; yaḥ — každý, kdo; na — ne; buddhyeta — chápe; na — nikdy; kvacit — kdykoliv; kṣemam — úspěch v životě; āpnuyāt — může získat.

Překlad

Lidská bytost může dosáhnout dokonalosti v životě seberealizací prostřednictvím Ved a jejich praktického uplatnění. Tuto možnost má zvláště člověk narozený v Indii, zemi zbožnosti. Ten, kdo se narodil na tak vhodném místě, a přesto nechápe své vlastní já, nemůže dosáhnout nejvyšší dokonalosti, ani když dospěje na úroveň života na vyšších planetárních soustavách.

Význam

Toto prohlášení potvrzuje Caitanya-caritāmṛta (Ādi 9.41). Pán Caitanya řekl:

bhārata-bhūmite haila manuṣya-janma yāra
janma sārthaka kari' kara para-upakāra

Každý, kdo se narodil v Indii, zvláště jako lidská bytost, může dosáhnout nejvyššího úspěchu prostřednictvím védských písem a jejich praktického uplatnění v životě. Když je někdo v tomto směru dokonalý, může prokazovat službu umožňující seberealizaci celé lidské společnosti. To je nejlepší způsob, jak vykonávat humanitární činnosti.

6.16.59

Verš

smṛtvehāyāṁ parikleśaṁ
tataḥ phala-viparyayam
abhayaṁ cāpy anīhāyāṁ
saṅkalpād viramet kaviḥ

Synonyma

smṛtvā — vzpomínající; īhāyām — na poli plodonosných činností; parikleśam — mrhání energií a podmínky plné utrpení; tataḥ — z toho; phala-viparyayam — opak vytouženého výsledku; abhayam — nebojácnost; ca — také; api — vskutku; anīhāyām — bez touhy po plodech; saṅkalpāt — od hmotné touhy; viramet — má upustit; kaviḥ — ten, kdo je pokročilý v poznání.

Překlad

Inteligentní člověk, který má na paměti velké strádání zakoušené na poli činností vykonávaných pro jejich plody a také to, jak jsou získané výsledky — ať už z hmotných činností nebo plodonosných činností doporučených ve védské literatuře — pravým opakem původních přání, má upustit od touhy po plodonosném jednání, neboť takovou snahou nelze dosáhnout konečného životního cíle. Pokud někdo naproti tomu jedná, aniž by toužil po plodech — zaměstnává se oddanou službou — může dosáhnout nejvyššího cíle života společně s vysvobozením ze strastiplných podmínek. Když toto člověk zváží, měl by se vzdát hmotných tužeb.

6.16.60

Verš

sukhāya duḥkha-mokṣāya
kurvāte dampatī kriyāḥ
tato ’nivṛttir aprāptir
duḥkhasya ca sukhasya ca

Synonyma

sukhāya — pro štěstí; duḥkha-mokṣāya — pro úlevu od neštěstí; kurvāte — vykonávají; dam-patī — manželka a manžel; kriyāḥ — činnosti; tataḥ — z toho; anivṛttiḥ — žádné ukončení; aprāptiḥ — žádné dosažení; duḥkhasya — neštěstí; ca — také; sukhasya — štěstí; ca — také.

Překlad

Muž a žena jako manželé společně plánují, jak dosáhnout štěstí a zmírnit neštěstí, a spolupracují mnoha způsoby, ale jelikož jsou jejich činnosti plné tužeb, nestávají se nikdy zdrojem štěstí a nikdy nezmenšují utrpení. Jsou naopak příčinou velkého neštěstí.

6.16.61-62

Verš

evaṁ viparyayaṁ buddhvā
nṛṇāṁ vijñābhimāninām
ātmanaś ca gatiṁ sūkṣmāṁ
sthāna-traya-vilakṣaṇām

dṛṣṭa-śrutābhir mātrābhir
nirmuktaḥ svena tejasā
jñāna-vijñāna-santṛpto
mad-bhaktaḥ puruṣo bhavet

Synonyma

evam — takto; viparyayam — opačný; buddhvā — realizující; nṛṇām — lidí; vijña-abhimāninām — kteří si o sobě myslí, že mají rozsáhlé vědecké poznání; ātmanaḥ — vlastního já; ca — také; gatim — pokrok; sūkṣmām — nesmírně obtížné pochopit; sthāna-traya — tři stavy života (hluboký spánek, snění a bdění); vilakṣaṇām — mimo ně; dṛṣṭa — přímo vnímané; śrutābhiḥ — nebo pochopené na základě informací od autorit; mātrābhiḥ — od předmětů; nirmuktaḥ — osvobozený; svena — svou vlastní; tejasā — silou uvažování; jñāna-vijñāna — s poznáním a jeho praktickým uplatněním; santṛptaḥ — úplně spokojený; mat-bhaktaḥ — Můj oddaný; puruṣaḥ — člověk; bhavet — má se stát.

Překlad

Člověk má chápat, že činnosti těch, kdo jsou pyšní na své hmotné zkušenosti, přinášejí pouze opak toho, co si tito lidé představují, když bdí, spí a tvrdě spí. Dále by měl pochopit, že duše je nad všemi těmito stavy — i když ji materialista stěží může vnímat — a silou vlastního rozlišování by měl zapudit touhu po plodech v tomto i příštím životě. Takto kvalifikovaný v transcendentálním poznání se má stát Mým oddaným.

6.16.63

Verš

etāvān eva manujair
yoga-naipuṇya-buddhibhiḥ
svārthaḥ sarvātmanā jñeyo
yat parātmaika-darśanam

Synonyma

etāvān — natolik; eva — vskutku; manujaiḥ — lidskými bytostmi; yoga — spojením s Nejvyšším prostřednictvím bhakti-yogy; naipuṇya — kvalifikované; buddhibhiḥ — které mají inteligenci; sva-arthaḥ — konečný cíl života; sarva-ātmanā — všemi prostředky; jñeyaḥ — být poznán; yat — který; para — transcendentálního Pána; ātma — a duše; eka — totožnosti; darśanam — porozumění.

Překlad

Ti, kdo se snaží dosáhnout konečného cíle života, musí znalecky pozorovat Svrchovanou Absolutní Osobu a živou bytost, jež jsou kvalitativně totožné ve svém vztahu části a celku. To je nejvyšší pochopení života; žádná vyšší pravda neexistuje.

6.16.64

Verš

tvam etac chraddhayā rājann
apramatto vaco mama
jñāna-vijñāna-sampanno
dhārayann āśu sidhyasi

Synonyma

tvam — ty; etat — toto; śraddhayā — s velkou vírou a věrností; rājan — ó králi; apramattaḥ — aniž bys podlehl šílenství nebo se odchýlil a přijal jakýkoliv jiný závěr; vacaḥ — pokyn; mama — ode Mne; jñāna-vijñāna-sampannaḥ — plně si vědom poznání a jeho praktického uplatnění v životě; dhārayan — přijímající; āśu — velice brzy; sidhyasi — dosáhneš nejvyšší dokonalosti.

Překlad

Ó králi, přijmeš-li tento Můj závěr a bez připoutanosti k hmotnému požitku Mě budeš s velkou vírou následovat — čímž se kvalifikuješ a budeš si plně vědom poznání a jeho praktického uplatnění v životě—dosáhneš nejvyšší dokonalosti tím, že ke Mně dospěješ.

6.16.65

Verš

śrī-śuka uvāca
āśvāsya bhagavān itthaṁ
citraketuṁ jagad-guruḥ
paśyatas tasya viśvātmā
tataś cāntardadhe hariḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; āśvāsya — ujišťující; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; ittham — takto; citraketum — krále Citraketua; jagat-guruḥ — nejvyšší duchovní mistr; paśyataḥ — zatímco hleděl na; tasya — on; viśva-ātmā — Nadduše celého vesmíru; tataḥ — odtamtud; ca — také; antardadhe — zmizel; hariḥ — Pán Hari.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Když Nejvyšší Pán, Osobnost Božství — Jenž je svrchovaný duchovní mistr, Nejvyšší Duše, Saṅkarṣaṇa — poučil Citraketua a ujistil ho o dosažení dokonalosti, zmizel z onoho místa před královými zraky.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k šestnácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Král Citraketu se setkává s Nejvyšším Pánem”.

KAPITOLA SEDMNÁCTÁ

Matka Pārvatī proklíná Citraketua

6.17.1

Verš

śrī-śuka uvāca
yataś cāntarhito ’nantas
tasyai kṛtvā diśe namaḥ
vidyādharaś citraketuś
cacāra gagane caraḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; yataḥ — ve kterém (směru); ca — a; antarhitaḥ — zmizel; anantaḥ — neomezený Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; tasyai — v tom; kṛtvā — poté, co složil; diśe — směru; namaḥ — poklony; vidyādharaḥ — král planety Vidyādhara; citraketuḥ — Citraketu; cacāra — cestoval; gagane — v prostoru; caraḥ — pohybující se.

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī řekl: Poté, co se Citraketu poklonil ve směru, kde Ananta, Nejvyšší Osobnost Božství, zmizel, začal cestovat meziplanetárním prostorem jako vládce Vidyādharů.

6.17.2-3

Verš

sa lakṣaṁ varṣa-lakṣāṇām
avyāhata-balendriyaḥ
stūyamāno mahā-yogī
munibhiḥ siddha-cāraṇaiḥ

kulācalendra-droṇīṣu
nānā-saṅkalpa-siddhiṣu
reme vidyādhara-strībhir
gāpayan harim īśvaram

Synonyma

saḥ — on (Citraketu); lakṣam — sto tisíc; varṣa — let; lakṣāṇām — sto tisíc; avyāhata — bez překážek; bala-indriyaḥ — jehož síla a schopnosti smyslů; stūyamānaḥ — velebený; mahā-yogī — velký mystický yogī; munibhiḥ — světci; siddha-cāraṇaiḥ — Siddhy a Cāraṇy; kulācalendra-droṇīṣu — v údolích velké hory Kulācalendry neboli Sumeru; nānā-saṅkalpa-siddhiṣu — kde lze dokonale rozvinout všechny mystické síly; reme — užíval si; vidyādhara-strībhiḥ — se ženami z planety Vidyādhara; gāpayan — podněcující opěvování; harim — Nejvyšší Osobnosti Božství, Hariho; īśvaram — vládce.

Překlad

Citraketu, nejmocnější mystický yogī velebený velkými mudrci a světci a obyvateli Siddhaloky a Cāraṇaloky, putoval a radoval se ze života milióny let, s neubývající silou těla a smyslů. Cestoval údolími hory Sumeru, kde lze dokonale rozvinout různé druhy mystických sil. V těchto údolích si se ženami z Vidyādhara-loky užíval života opěvováním slávy Nejvyššího Pána, Hariho.

Význam

Mahārāja Citraketu nezapomínal oslavovat Pána zpíváním Jeho svatého jména, přestože ho obklopovaly krásné ženy z Vidyādhara-loky. Na mnoha místech v písmech je dokázáno, že člověka, kterého neznečišťuje žádné hmotné podmínění — čistého oddaného opěvujícího slávu Pána — je třeba považovat za dokonalého.

6.17.4-5

Verš

ekadā sa vimānena
viṣṇu-dattena bhāsvatā
giriśaṁ dadṛśe gacchan
parītaṁ siddha-cāraṇaiḥ

āliṅgyāṅkīkṛtāṁ devīṁ
bāhunā muni-saṁsadi
uvāca devyāḥ śṛṇvantyā
jahāsoccais tad-antike

Synonyma

ekadā — jednou; saḥ — on (král Citraketu); vimānena — se svým letadlem; viṣṇu-dattena — které obdržel od Pána Viṣṇua; bhāsvatā — oslnivě zářícím; giriśam — Pána Śivu; dadṛśe — uviděl; gacchan — pohybující se; parītam — obklopeného; siddha — obyvateli Siddhaloky; cāraṇaiḥ — a obyvateli Cāraṇaloky; āliṅgya — jak objímá; aṅkīkṛtām — sedící na jeho klíně; devīm — svou manželku, Pārvatī; bāhunā — svou paží; muni-saṁsadi — v přítomnosti velkých světců; uvāca — řekl; devyāḥ — zatímco bohyně Pārvatī; śṛṇvantyāḥ — poslouchala; jahāsa — smál se; uccaiḥ — velmi hlasitě; tad-antike — v blízkosti.

Překlad

Jednou když král Citraketu cestoval meziplanetárním prostorem v oslnivě zářícím letadle, které mu daroval Pán Viṣṇu, uviděl Pána Śivu obklopeného Siddhy a Cāraṇy. Pán Śiva seděl ve shromáždění velkých světců a jednou rukou objímal Pārvatī, sedící na jeho klíně. Citraketu se hlasitě rozesmál a v doslechu Pārvatī pak promluvil.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti říká:

bhaktiṁ bhūtiṁ harir dattvā
sva-vicchedānubhūtaye
devyāḥ śāpena vṛtratvaṁ
nītvā taṁ svāntike 'nayat

Tím je vyjádřeno, že Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, chtěl přivést Citraketua co nejdříve na Vaikuṇṭhaloku. Jeho plánem bylo, že Pārvatī má Citraketua proklít, aby se stal Vṛtrāsurou a mohl se tak v příštím životě rychle vrátit domů, zpátky k Bohu. Je mnoho případů, kdy byl oddaný jednající jako démon Pánovou milostí přiveden do království Boha. To, že Pán Śiva objímal Pārvatī, bylo přirozené, neboť byli manželé; Citraketu tedy neviděl nic mimořádného. Nicméně se tomu, že vidí Pána Śivu v této situaci, hlasitě smál, i když to neměl dělat. Čekalo ho za to nakonec prokletí, a toto prokletí vedlo k jeho návratu domů, zpátky k Bohu.

6.17.6

Verš

citraketur uvāca
eṣa loka-guruḥ sākṣād
dharmaṁ vaktā śarīriṇām
āste mukhyaḥ sabhāyāṁ vai
mithunī-bhūya bhāryayā

Synonyma

citraketuḥ uvāca — král Citraketu řekl; eṣaḥ — tento; loka-guruḥ — duchovní mistr lidí, kteří se řídí védskými pokyny; sākṣāt — přímo; dharmam — náboženství; vaktā — přednášející; śarīriṇām — pro všechny živé bytosti, které přijaly hmotná těla; āste — sedí; mukhyaḥ — vůdce; sabhāyām — ve shromáždění; vai — vskutku; mithunī-bhūya — objímající se; bhāryayā — se svou manželkou.

Překlad

Citraketu řekl: Pán Śiva, duchovní mistr lidstva, je nejlepší z živých bytostí, které přijaly hmotná těla. Je tím, kdo vyslovuje pravidla náboženství. Jak úžasné však je, že objímá svou manželku Pārvatī uprostřed shromáždění velkých světců.

6.17.7

Verš

jaṭā-dharas tīvra-tapā
brahmavādi-sabhā-patiḥ
aṅkīkṛtya striyaṁ cāste
gata-hrīḥ prākṛto yathā

Synonyma

jaṭā-dharaḥ — se spletenými chomáči vlasů; tīvra-tapāḥ — vysoce vznešený díky podstupování tvrdé askeze; brahma-vādi — striktních následovníků védských zásad; sabhā-patiḥ — předseda sněmu; aṅkīkṛtya — objímající; striyam — ženu; ca — a; āste — sedí; gata-hrīḥ — beze studu; prākṛtaḥ — osoba podmíněná hmotnou přírodou; yathā — jako.

Překlad

Pán Śiva, který má spletené vlasy, nepochybně podstupuje tvrdou askezi. Je dokonce předsedou sněmu striktních následovníků védských zásad. Přesto sedí uprostřed světců s manželkou na klíně a objímá ji, jako by byl nestydatou, obyčejnou lidskou bytostí.

Význam

Citraketu uznával vznešené postavení Pána Śivy, a proto podotkl, jak je úžasné, že Śiva jedná jako obyčejná lidská bytost. Vážil si jeho postavení, ale když ho viděl, jak sedí mezi světci a chová se jako nestydatý, obyčejný člověk, žasl. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že i když Citraketu Pána Śivu kritizoval, neurážel ho jako Dakṣa. Dakṣa považoval Śivu za nevýznamného, ale Citraketu vyjádřil svůj údiv nad situací, ve které Pána Śivu uviděl.

6.17.8

Verš

prāyaśaḥ prākṛtāś cāpi
striyaṁ rahasi bibhrati
ayaṁ mahā-vrata-dharo
bibharti sadasi striyam

Synonyma

prāyaśaḥ — obvykle; prākṛtāḥ — podmíněné duše; ca — také; api — ačkoliv; striyam — ženu; rahasi — v ústraní; bibhrati — objímají; ayam — tento (Pán Śiva); mahā-vrata-dharaḥ — mistr velkých slibů a askeze; bibharti — užívá si; sadasi — ve shromáždění velkých světců; striyam — své manželky.

Překlad

Obyčejní podmínění lidé obvykle objímají své manželky v ústraní a tam si užívají jejich společnosti. Jak je úžasné, že Pán Mahādeva — přestože je velkým mistrem askeze — veřejně objímá svou manželku ve shromáždění velkých světců.

Význam

Výraz mahā-vrata-dharaḥ označuje brahmacārīna, který nikdy nepoklesl. Pán Śiva patří mezi nejlepší yogīny, a přesto objímal svou manželku ve shromáždění velkých světců. Citraketu oceňoval, jak vznešený Pán Śiva je, když ani v takové situaci není ovlivněn. Citraketu tedy neurážel; pouze vyjádřil svůj údiv.

6.17.9

Verš

śrī-śuka uvāca
bhagavān api tac chrutvā
prahasyāgādha-dhīr nṛpa
tūṣṇīṁ babhūva sadasi
sabhyāś ca tad-anuvratāḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; bhagavān — Pán Śiva; api — také; tat — to; śrutvā — slyšel; prahasya — usmíval se; agādhadhīḥ — jehož inteligence je bezmezná; nṛpa — ó králi; tūṣṇīm — tichý; babhūva — zůstal; sadasi — ve shromáždění; sabhyāḥ — všichni přítomní; ca — a; tat-anuvratāḥ — následovali Pána Śivu (mlčeli).

Překlad

Śrīla Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj drahý králi, Pán Śiva—nejmocnější osobnost, jejíž poznání je nezměrné — se poté, co slyšel Citraketuova slova, pouze usmíval a neřekl ani slovo. Všichni členové shromáždění ho následovali a také mlčeli.

Význam

Důvod, proč chtěl Citraketu kritizovat Pána Śivu, je poněkud tajemný a obyčejný člověk ho nepochopí. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura ovšem učinil následující postřehy: Pán Śiva jakožto nejvznešenější vaiṣṇava a jeden z nejmocnějších polobohů může dělat, cokoliv chce. Přestože se navenek choval jako obyčejný člověk a nedodržoval etiketu, takové jednání nemůže snížit jeho vznešené postavení. Potíž spočívá v tom, že když obyčejný člověk uvidí Śivovo chování, může následovat jeho příklad. Bhagavad-gītā (3.21) uvádí:

yad yad ācarati śreṣṭhas
tat tad evetaro janaḥ
sa yat pramāṇaṁ kurute
lokas tad anuvartate

“Cokoliv koná velký člověk, konají i ostatní lidé. Celý svět následuje vzor, který svým příkladem stanoví.” Obyčejný člověk by mohl Pána Śivu také kritizovat; jako Dakṣa, který za to nesl těžké důsledky. Král Citraketu si proto přál, aby Pán Śiva zanechal tototo vnějšího chování a aby tak druzí byli zachráněni před jeho kritizováním a pácháním přestupků. Myslet si, že Viṣṇu, Nejvyšší Osobnost Božství, je jediná dokonalá osobnost, zatímco polobozi — dokonce i takoví, jako je Pán Śiva — mají sklony k nesprávnému společenskému jednání, je přestupek. To vše vzal král Citraketu v úvahu, a proto se k Pánu Śivovi zachoval poněkud hrubě.

Pán Śiva, jehož poznání je vždy hluboké, chápal Citraketuův záměr, a proto se vůbec nehněval; naopak se pouze usmíval a zachovával mlčení. Členové shromáždění obklopující Pána Śivu také chápali, co bylo Citraketuovým cílem. Po vzoru Pána Śivy tedy neprotestovali, a mlčeli stejně jako jejich pán. Kdyby si členové shromáždění mysleli, že Citraketu Pána Śivu urazil, jistě by si zacpali uši a ihned by odešli.

6.17.10

Verš

ity atad-vīrya-viduṣi
bruvāṇe bahv-aśobhanam
ruṣāha devī dhṛṣṭāya
nirjitātmābhimānine

Synonyma

iti — takto; a-tat-vīrya-viduṣi — když Citraketu, který neznal moc Pána Śivy; bruvāṇe — promluvil; bahu-aśobhanam — to, co neodpovídá standardu etikety (kritika vznešeného Pána Śivy); ruṣā — rozhněvaně; āha — řekla; devī — bohyně Pārvatī; dhṛṣṭāya — Citraketuovi, který se zachoval nestydatě; nirjita-ātma — za toho, kdo ovládl své smysly; abhimānine — považující se.

Překlad

Citraketu neznal moc Pána Śivy a Pārvatī a ostře je kritizoval. Jeho výroky nebyly vůbec příjemné. Bohyně Pārvatī se nesmírně rozhněvala a promluvila k Citraketuovi, který si o sobě myslel, že je v ovládání smyslů lepší než Pán Śiva.

Význam

I když Citraketu nechtěl v žádném případě Pána Śivu urazit, neměl ho ani kritizovat, přestože Śiva překračoval pravidla společenského chování. Je řečeno: tejīyasāṁ na doṣāya — toho, kdo je velice mocný, je třeba považovat za bezchybného. Neměli bychom například kritizovat slunce, přestože vysouší moč z ulice. Obyčejný člověk — a dokonce ani velká osobnost — nemůže nic vytýkat tomu, kdo je nejmocnější. Citraketu měl vědět, že Pána Śivu není správné kritizovat, bez ohledu na to, jak sedí. Potíž spočívala v tom, že poté, co se Citraketu stal velkým oddaným Pána Viṣṇua, Saṅkarṣaṇa, byl poněkud pyšný na to, že získal Pánovu přízeň, a proto si myslel, že nyní může kritizovat kohokoliv — dokonce i Pána Śivu. Tento druh pýchy u oddaného je nepřijatelný. Vaiṣṇava by měl být vždy velice pokorný a vzdávat úctu ostatním.

tṛṇād api sunīcena
taror api sahiṣṇunā
amāninā mānadena
kīrtanīyaḥ sadā hariḥ

“Člověk by měl zpívat svaté jméno Pána s pokornou myslí a považovat se za nižšího než tráva na ulici. Má být snášenlivější než strom, bez jediné stopy falešné ctižádosti a vždy připravený vzdávat úctu druhým. V takovém stavu mysli může zpívat svaté jméno Pána neustále.” Vaiṣṇava nemá snižovat ničí postavení. Lépe je zůstat pokorný a zpívat Hare Kṛṣṇa mantru. Slovo nirjitātmābhimānine vyjadřuje, že se Citraketu považoval v ovládání smyslů za lepšího než Pán Śiva, i když ve skutečnosti lepší nebyl. To vše způsobilo, že se matka Pārvatī na Citraketua poněkud rozzlobila.

6.17.11

Verš

śrī-pārvaty uvāca
ayaṁ kim adhunā loke
śāstā daṇḍa-dharaḥ prabhuḥ
asmad-vidhānāṁ duṣṭānāṁ
nirlajjānāṁ ca viprakṛt

Synonyma

śrī-pārvatī uvāca — bohyně Pārvatī řekla; ayam — tento; kim — zdali; adhunā — nyní; loke — na světě; śāstā — nejvyšší vládce; daṇḍa-dharaḥ — ten, kdo třímá žezlo trestu; prabhuḥ — pán; asmat-vidhānām — osob, jako jsme my; duṣṭānām — zločinců; nirlajjānām — kteří se nestydí; ca — a; viprakṛt — ten, kdo usměrňuje.

Překlad

Bohyně Pārvatī řekla: Jen se podívejme — získal snad nyní tento povýšenec postavení, díky kterému může trestat nestoudné osoby, jako jsme my? Byl snad ustanovený vládcem, jenž třímá žezlo trestu? Je teď on jediným pánem všeho?

6.17.12

Verš

na veda dharmaṁ kila padmayonir
na brahma-putrā bhṛgu-nāradādyāḥ
na vai kumāraḥ kapilo manuś ca
ye no niṣedhanty ati-vartinaṁ haram

Synonyma

na — nikoliv; veda — zná; dharmam — náboženské zásady; kila — skutečně; padma-yoniḥ — Pán Brahmā; na — ani; brahma-putrāḥ — synové Pána Brahmy; bhṛgu — Bhṛgu; nārada — Nārada; ādyāḥ — a tak dále; na — ani; vai — vskutku; kumāraḥ — čtyři Kumārové (Sanaka, Sanat-kumāra, Sananda a Sanātana); kapilaḥ — Pán Kapila; manuḥ — samotný Manu; ca — a; ye — kteří; no — ne; niṣedhanti — nařídili zastavit; ati-vartinam — jenž je mimo zákony a nařízení; haram — Pána Śivu.

Překlad

Běda, Pán Brahmā, který se narodil z lotosového květu, nezná zásady náboženství, a neznají je ani velcí světci, jako jsou Bhṛgu a Nārada, ani čtyři Kumārové v čele se Sanat-kumārou. Manu a Kapila je také zapomněli. Domnívám se, že to musí být důvod, proč se nesnažili zastavit Pána Śivu v jeho nesprávném chování.

6.17.13

Verš

eṣām anudhyeya-padābja-yugmaṁ
jagad-guruṁ maṅgala-maṅgalaṁ svayam
yaḥ kṣatra-bandhuḥ paribhūya sūrīn
praśāsti dhṛṣṭas tad ayaṁ hi daṇḍyaḥ

Synonyma

eṣām — všech těchto (vznešených osobností); anudhyeya — má být neustále cílem meditace; pada-abja-yugmam — jehož dvě lotosové nohy; jagat-gurum — duchovní mistr celého světa; maṅgala-maṅgalam — zosobnění nejvyššího principu náboženství; svayam — on sám; yaḥ — ten, který; kṣatra-bandhuḥ — nejnižší z kṣatriyů; paribhūya — povyšující se nad; sūrīn — polobohy (jako je Brahmā a další); praśāsti — kárá; dhṛṣṭaḥ — drzý; tat — proto; ayam — tento; hi — vskutku; daṇḍyaḥ — má být potrestán.

Překlad

Citraketu je nejnižší z kṣatriyů, protože se drze povyšuje nad Brahmu a další polobohy tím, že uráží Pána Śivu, o jehož lotosových nohách tito polobozi neustále meditují. Pán Śiva je zosobněním náboženství a duchovním mistrem celého světa, a Citraketu proto musí být potrestán.

Význam

Všichni členové shromáždění byli vznešení brāhmaṇové a seberealizované duše, ale na chování Pána Śivy, který objímal bohyni Pārvatī sedící na jeho klíně, nic neříkali. Nicméně Citraketu Pána Śivu kritizoval, a Pārvatī proto byla toho názoru, že má být potrestán.

6.17.14

Verš

nāyam arhati vaikuṇṭha-
pāda-mūlopasarpaṇam
sambhāvita-matiḥ stabdhaḥ
sādhubhiḥ paryupāsitam

Synonyma

na — ne; ayam — tento člověk; arhati — zaslouží si; vaikuṇṭha-pāda-mūla-upasarpaṇam — přiblížení se k útočišti u lotosových nohou Pána Viṣṇua; sambhāvita-matiḥ — považující se za velice váženého; stabdhaḥ — drzý; sādhubhiḥ — velkými světci; paryupāsitam — uctívané.

Překlad

Tento člověk je pyšný díky svým dosaženým úspěchům a myslí si: “Já jsem nejlepší.” Nezaslouží si dosáhnout útočiště lotosových nohou Pána Viṣṇua, které uctívají všichni světci, protože je drzý a považuje se za velice důležitého.

Význam

Když si nějaký oddaný myslí, že je velice pokročilý v oddané službě, je považován za namyšleného a nehodného místa v bezpečí Pánových lotosových nohou. Znovu lze užít tento pokyn Pána Caitanyi:

tṛṇād api sunīcena
taror api sahiṣṇunā
amāninā mānadena
kīrtanīyaḥ sadā hariḥ

“Člověk by měl zpívat svaté jméno Pána s pokornou myslí a považovat se za nižšího než tráva na ulici. Má být snášenlivější než strom, bez jediné stopy falešné ctižádosti a vždy připravený vzdávat úctu druhým. V takovém stavu mysli může zpívat svaté jméno Pána neustále.” Dokud člověk není pokorný a poddajný, nemá právo sedět u lotosových nohou Pána.

6.17.15

Verš

ataḥ pāpīyasīṁ yonim
āsurīṁ yāhi durmate
yatheha bhūyo mahatāṁ
na kartā putra kilbiṣam

Synonyma

ataḥ — proto; pāpīyasīm — nanejvýš hříšného; yonim — do životního druhu; āsurīm — démonského; yāhi — jdi; durmate — ó ty nestoudníku; yathā — aby; iha — v tomto světě; bhūyaḥ — znovu; mahatām — vůči velkým osobnostem; na — ne; kartā — spácháš; putra — můj milý synu; kilbiṣam — nějaký přestupek.

Překlad

Můj milý, nestoudný synu, nyní se narodíš v nízké, hříšné rodině démonů, abys již nespáchal žádný další přestupek vůči vznešeným světcům tohoto světa.

Význam

Každý člověk si musí dávat velký pozor, aby se nedopouštěl přestupků u lotosových nohou vaiṣṇavů, z nichž je Pán Śiva nejlepší. Śrī Caitanya Mahāprabhu ve svých pokynech Śrīlovi Rūpovi Gosvāmīmu označil přestupek u lotosových nohou vaiṣṇavy výrazem hātī mātā, “šílený slon”. Když šílený slon vnikne do pěkné zahrady, celou ji zničí. Stejně tak když se člověk začne chovat jako šílený slon a dopouští se přestupků u lotosových nohou vaiṣṇavy, zastaví celý svůj duchovní rozvoj. Proto si každý musí dávat dobrý pozor, aby nepáchal přestupky vůči vaiṣṇavům.

Matka Pārvatī trestala Citraketua právem, neboť drze kritizoval svrchovaného otce, Mahādeva, který je otcem živých bytostí podmíněných v rámci tohoto hmotného světa. Bohyně Durgā je nazývána matkou a Pán Śiva otcem. Čistý oddaný má dbát na to, aby vykonával svou danou povinnost a nekritizoval ostatní. To je nejbezpečnější postavení. Má-li člověk naopak sklony kritizovat druhé, může se dopustit velkého přestupku v podobě kritizování vaiṣṇavy.

Jelikož byl Citraketu nepochybně vaiṣṇava, mohlo ho překvapit, že ho Pārvatī proklela. Proto ho bohyně Pārvatī oslovila jako syna (putra). Každý je synem matky Durgy, ale Durgā není obyčejnou matkou. Stačí malá vada v chování nějakého démona, a matka Durgā ho okamžitě potrestá, aby přišel k rozumu. To vysvětlil Pán Kṛṣṇa v Bhagavad-gītě (7.14):

daivī hy eṣā guṇamayī
mama māyā duratyayā
mām eva ye prapadyante
māyām etāṁ taranti te

“Tuto Mou božskou energii, sestávající ze tří kvalit hmotné přírody, je těžké překonat, ale ti, kdo se Mi odevzdají, ji snadno překročí.” Odevzdat se Kṛṣṇovi znamená odevzdat se také Jeho oddaným, neboť nikdo nemůže být řádným služebníkem Kṛṣṇy, dokud není řádným služebníkem oddaného. Chāḍiyā vaiṣṇava-sevā nistāra pāyeche kebā — ten, kdo neslouží služebníkovi Kṛṣṇy, nemůže dosáhnout vznešeného postavení přímého Kṛṣṇova služebníka. Proto matka Pārvatī promlouvala k Citraketuovi přesně jako matka, která říká svému zlobivému dítěti: “Mé milé dítě, trestám tě proto, abys už nikdy nic takového neudělalo.” Tyto mateřské sklony trestat své dítě vidíme i u matky Yaśody, která se stala matkou Nejvyšší Osobnosti Božství. Matka Yaśodā trestala Kṛṣṇu tím, že Ho svázala a hrozila Mu proutkem. Matka má tedy povinnost kárat svého milovaného syna, dokonce i když se jedná o Nejvyššího Pána. Je třeba vědět, že matka Durgā měla právo Citraketua potrestat. Tento trest byl pro něho požehnáním, protože poté, co se narodil jako démon Vṛtrāsura, byl přemístěn přímo na Vaikuṇṭhu.

6.17.16

Verš

śrī-śuka uvāca
evaṁ śaptaś citraketur
vimānād avaruhya saḥ
prasādayām āsa satīṁ
mūrdhnā namreṇa bhārata

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; evam — takto; śaptaḥ — prokletý; citraketuḥ — král Citraketu; vimānāt — ze svého letadla; avaruhya — sestupující; saḥ — on; prasādayām āsa — dokonale uspokojil; satīm — Pārvatī; mūrdhnā — hlavou; namreṇa — hluboce skloněnou; bhārata — ó králi Parīkṣite.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Můj milý králi Parīkṣite, když Pārvatī Citraketua proklela, sestoupil ze svého letadla, s velkou pokorou se před ní poklonil a dokonale ji uspokojil.

6.17.17

Verš

citraketur uvāca
pratigṛhṇāmi te śāpam
ātmano ’ñjalināmbike
devair martyāya yat proktaṁ
pūrva-diṣṭaṁ hi tasya tat

Synonyma

citraketuḥ uvāca — král Citraketu řekl; pratigṛhṇāmi — přijímám; te — tvé; śāpam — prokletí; ātmanaḥ — mé vlastní; añjalinā — se sepjatýma rukama; ambike — ó matko; devaiḥ — polobohy; martyāya — smrtelníkovi; yat — co; proktam — předepsané; pūrva-diṣṭam — určené předem podle jeho minulých činů; hi — vskutku; tasya — jeho; tat — to.

Překlad

Citraketu řekl: Má drahá matko, se sepjatýma rukama přijímám tvé prokletí. Nevadí mi, protože štěstí a neštěstí udílejí každému polobozi jako výsledek jeho minulých činů.

Význam

Jelikož byl Citraketu oddaným Pána, prokletí matky Pārvatī ho vůbec neznepokojilo. Dobře věděl, že každý trpí a užívá si za své minulé činy, jak stanoví vyšší autorita, daiva-netra — zástupci Nejvyšší Osobnosti Božství. Věděl, že se u lotosových nohou Pána Śivy či bohyně Pārvatī nedopustil žádného přestupku, ale přesto byl potrestán, což znamená, že tento trest mu byl předurčen. Král si z něho proto nic nedělal. Oddaný je přirozeně tak pokorný a poddajný, že přijímá jakékoliv podmínky jako Pánovo požehnání. Tat te 'nukampāṁ susamīkṣamāṇaḥ (Bhāg. 10.14.8). Oddaný vždy přijímá trest od kohokoliv jako milost Pána. Kdo žije s tímto pojetím, vidí každý nepříznivý obrat v životě jako důsledek svých špatných činů, a nikoho proto neviní. Naopak, tím více tíhne k Nejvyšší Osobnosti Božství, neboť ho jeho utrpení očistilo. Utrpení je tedy také způsob očisty.

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti říká, že ten, kdo rozvinul vědomí Kṛṣṇy a jehož život je naplněný láskou ke Kṛṣṇovi, již nepodléhá utrpení a štěstí, které jsou řízeny zákony karmy — již karmu překonal. Brahma-saṁhitā uvádí: karmāṇi nirdahati kintu ca bhakti-bhājām — oddaný je oproštěn od reakcí své karmy, jelikož přijal proces oddané služby. Tentýž princip potvrzuje Bhagavad-gītā (14.26). Sa guṇān samatītyaitān brahma-bhūyāya kalpate — ten, kdo vykonává oddanou službu, je již zbaven reakcí své hmotné karmy, a okamžitě se tak ocitá na transcendentální úrovni (brahma-bhūta). To je rovněž vyjádřeno ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.21). Kṣīyante cāsya karmāṇi — před dosažením stádia lásky se člověk osvobodí od všech následků karmy.

Pán má Své oddané nesmírně rád a je k nim velice laskavý, a oni proto za žádných okolností nepodléhají následkům karmy. Oddaný se nikdy neuchází o přemístění na nebeské planety; nerozlišuje mezi nebeskými planetami, osvobozením a peklem, neboť různé podmínky v hmotném světě se od sebe v jeho očích neliší. Vždy touží vrátit se domů, zpátky k Bohu, a zůstat tam jako Pánův společník. Toto přání v jeho srdci je čím dál vroucnější, a proto se nestará o hmotné změny ve svém životě. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura podotýká, že Pārvatino prokletí Mahārāje Citraketua je třeba považovat za milost Pána, který chtěl, aby se k Němu Citraketu vrátil co nejdříve, a proto ukončil všechny reakce za jeho minulé činy. Pán, který sídlí v srdci každého, prostřednictvím Pārvatina srdce Citraketua proklel, aby zastavil všechny jeho hmotné reakce. Tak se stal Citraketu v příštím životě Vṛtrāsurou a vrátil se domů, zpátky k Bohu.

6.17.18

Verš

saṁsāra-cakra etasmiñ
jantur ajñāna-mohitaḥ
bhrāmyan sukhaṁ ca duḥkhaṁ ca
bhuṅkte sarvatra sarvadā

Synonyma

saṁsāra-cakre — v kole hmotné existence; etasmin — tato; jantuḥ — živá bytost; ajñāna-mohitaḥ — zmatená nevědomostí; bhrāmyan — putuje; sukham — štěstí; ca — a; duḥkham — neštěstí; ca — také; bhuṅkte — podstupuje; sarvatra — všude; sarvadā — vždy.

Překlad

Živá bytost, která je zmatena nevědomostí, putuje lesem tohoto hmotného světa a vždy a všude si užívá štěstí a neštěstí, jež pocházejí z jejích minulých činů. (Má drahá matko, za tuto událost tedy nelze vinit ani tebe, ani mě.)

Význam

Bhagavad-gītā (3.27) potvrzuje:

prakṛteḥ kriyamāṇāni
guṇaiḥ karmāṇi sarvaśaḥ
ahaṅkāra-vimūḍhātmā
kartāham iti manyate

“Duše zmatená falešným egem se považuje za konatele činností, které jsou ve skutečnosti konány třemi kvalitami hmotné přírody.” Podmíněná duše je ve skutečnosti zcela pod kontrolou hmotné přírody. Když putuje z místa na místo — vždy a všude — podléhá výsledkům svých minulých činů. To zařizují přírodní zákony. Živá bytost si však pošetile myslí, že konatelem je ona sama, i když tomu tak ve skutečnosti není. Aby se vysvobodila z karma-cakry, kola výsledků své karmy, musí přijmout proces bhakti-mārgy — oddané služby neboli vědomí Kṛṣṇy. To je jediná pomoc. Sarva-dharmān parityajya mām ekaṁ śaraṇaṁ vraja.

6.17.19

Verš

naivātmā na paraś cāpi
kartā syāt sukha-duḥkhayoḥ
kartāraṁ manyate ’trājña
ātmānaṁ param eva ca

Synonyma

na — ne; eva — vskutku; ātmā — duše; na — ani; paraḥ — někdo jiný (přítel či nepřítel); ca — také; api — vskutku; kartā — konatel; syāt — může být; sukha-duḥkhayoḥ — štěstí a neštěstí; kartāram — konatele; manyate — považuje za; atra — v této souvislosti; ajñaḥ — ten, kdo si není vědom skutečnosti; ātmānam — sebe; param — někoho jiného; eva — vskutku; ca — také.

Překlad

Ani sama živá bytost, ani druzí (přátelé a nepřátelé) nejsou v tomto světě příčinou hmotného štěstí a neštěstí. Z naprosté nevědomosti však živá bytost považuje za příčinu právě sebe a ostatní.

Význam

Velice důležité je zde slovo ajña. Všechny živé bytosti v hmotném světě jsou různou měrou ajña, nevědomé. Tato nevědomost je dále velice výrazná v kvalitě nevědomosti, která je projevem hmotné přírody. Člověk se proto musí svým charakterem a chováním vypracovat na úroveň dobra a pak postupně dospět na transcendentální úroveň, do stádia adhokṣaja, kde realizuje své postavení i postavení ostatních. Vše se děje pod vedením Nejvyšší Osobnosti Božství. Proces udílení výsledků jednání je označován slovem niyatam, “věčně činný”.

6.17.20

Verš

guṇa-pravāha etasmin
kaḥ śāpaḥ ko nv anugrahaḥ
kaḥ svargo narakaḥ ko vā
kiṁ sukhaṁ duḥkham eva vā

Synonyma

guṇa-pravāhe — v proudu kvalit hmotné přírody; etasmin — tomto; kaḥ — co; śāpaḥ — kletba; kaḥ — co; nu — vskutku; anugrahaḥ — projev přízně; kaḥ — co; svargaḥ — povýšení na nebeské planety; narakaḥ — peklo; kaḥ — co; vā — nebo; kim — co; sukham — štěstí; duḥkham — neštěstí; eva — vskutku; vā — nebo.

Překlad

Tento hmotný svět připomíná vlny neustále plynoucí řeky. Co je tedy prokletí a co je projev přízně? Co jsou nebeské a co pekelné planety? Co je ve skutečnosti štěstí a co je neštěstí? Vlny se valí neustále, a žádná z nich proto nemá věčné účinky.

Význam

Śrīla Bhaktivinoda Ṭhākura zpívá: (miche) māyāra vaśe, yāccha bhese', khāccha hābuḍubu, bhāi — “Mé drahé živé bytosti v tomto hmotném světě, proč jste unášeny vlnami kvalit hmotné přírody?” (Jīva) kṛṣṇa-dāsa, ei viśvāsa, karle ta' āra duḥkha nāi — “Když se bude živá bytost snažit pochopit, že je věčným služebníkem Kṛṣṇy, již pro ni nebude existovat utrpení.” Kṛṣṇa chce, abychom se vzdali všech ostatních zaměstnání a odevzdali se Jemu. Jestliže tak učiníme, kde potom bude příčina a následek tohoto hmotného světa? Pro odevzdanou duši nic takového jako je příčina a následek neexistuje. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura v této souvislosti říká, že být umístěn do tohoto hmotného světa je stejné jako být uvržen do solného dolu. Když člověk spadne do solného dolu, na všech stranách okusí jedině sůl. Podobně tento hmotný svět je plný utrpení. Takzvané světské štěstí, které je dočasné, je také utrpením, ale pod vlivem nevědomosti to nejsme schopni pochopit. Taková je naše skutečná situace. Když člověk přijde k rozumu — když si začne být vědom Kṛṣṇy—již se nezajímá o různé podmínky tohoto hmotného světa. Nezajímá se o štěstí či neštěstí, kletby či projevy přízně, nebeské či pekelné planety. Nevidí mezi nimi žádný rozdíl.

6.17.21

Verš

ekaḥ sṛjati bhūtāni
bhagavān ātma-māyayā
eṣāṁ bandhaṁ ca mokṣaṁ ca
sukhaṁ duḥkhaṁ ca niṣkalaḥ

Synonyma

ekaḥ — jeden; sṛjati — tvoří; bhūtāni — různé druhy živých bytostí; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; ātma-māyayā — Svými osobními energiemi; eṣām — všech podmíněných duší; bandham — podmíněný život; ca — a; mokṣam — osvobozený život; ca — také; sukham — štěstí; duḥkham — neštěstí; ca — a; niṣkalaḥ — neovlivněný hmotnými kvalitami.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je jeden. Aniž by byl ovlivněn podmínkami hmotného světa, tvoří Svou osobní energií všechny podmíněné duše. Živá bytost je kvůli svému znečištění hmotnou energií umístěna do nevědomosti, a tím do různých podmínek otroctví. Díky poznání někdy získá osvobození. V sattva-guṇě a rajo-guṇě jen podléhá štěstí a neštěstí.

Význam

Je možné se ptát, proč se živé bytosti nacházejí v různých podmínkách a kdo to zařizuje. Odpověď zní, že to bez pomoci kohokoliv jiného zařizuje Nejvyšší Osobnost Božství. Pán má Své vlastní energie (parāsya śaktir vividhaiva śrūyate) a jedna z nich — vnější energie — pod Jeho dohledem vytváří pro podmíněné duše hmotný svět a různé druhy štěstí a neštěstí. Hmotný svět sestává ze tří kvalit hmotné přírody—sattva-guṇy, rajo-guṇy a tamo-guṇy. Prostřednictvím sattva-guṇy ho Pán udržuje, prostřednictvím rajo-guṇy ho tvoří a prostřednictvím tamo-guṇy ho ničí. Poté, co jsou různé druhy živých bytostí stvořeny, podléhají štěstí a neštěstí podle toho, s kterou kvalitou jsou ve styku. Je-li to sattva-guṇa, kvalita dobra, jsou šťastné, je-li to rajo-guṇa, jsou nešťastné, a pod vlivem tamo-guṇy nechápou, co mají dělat, co je správné a co špatné.

6.17.22

Verš

na tasya kaścid dayitaḥ pratīpo
na jñāti-bandhur na paro na ca svaḥ
samasya sarvatra nirañjanasya
sukhe na rāgaḥ kuta eva roṣaḥ

Synonyma

na — ne; tasya — Jeho (Nejvyššího Pána); kaścit — kdokoliv; dayitaḥ — drahý; pratīpaḥ — nikoliv drahý; na — ne; jñāti — příbuzný; bandhuḥ — přítel; na — ani; paraḥ — druhý; na — ani; ca — také; svaḥ — vlastní; samasya — který je stejně nakloněn; sarvatra — všude; nirañjanasya — aniž by byl ovlivněn hmotnou přírodou; sukhe — ve štěstí; na — ne; rāgaḥ — připoutanost; kutaḥ — odkud; eva — vskutku; roṣaḥ — hněv.

Překlad

Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, je rovnocenně nakloněn všem živým bytostem. Nikdo Mu proto není velice drahý a nikdo pro Něho není velký nepřítel; nikdo není Jeho přítelem a nikdo Jeho příbuzným. Jelikož je odpoutaný od hmotného světa, nemá zalíbení v takzvaném štěstí a necítí žádnou zášť k takzvanému neštěstí. Tyto dva pojmy — štěstí a neštěstí—jsou relativní. Pán je neustále šťastný, a neštěstí pro Něho tedy nepřipadá v úvahu.

6.17.23

Verš

tathāpi tac-chakti-visarga eṣāṁ
sukhāya duḥkhāya hitāhitāya
bandhāya mokṣāya ca mṛtyu-janmanoḥ
śarīriṇāṁ saṁsṛtaye ’vakalpate

Synonyma

tathāpi — přesto; tat-śakti — Pánovy energie; visargaḥ — stvoření; eṣām — těchto (podmíněných duší); sukhāya — pro štěstí; duḥkhāya — pro neštěstí; hita-ahitāya — pro zisk a ztrátu; bandhāya — pro otroctví; mokṣāya — pro osvobození; ca — také; mṛtyu — smrti; janmanoḥ — a zrození; śarīriṇām — všech těch, kdo přijali hmotná těla; saṁsṛtaye — pro opakování; avakalpate — jedná.

Překlad

Přestože Nejvyšší Pán není připoutaný k našemu štěstí a neštěstí, jež odpovídá karmě, a přestože nikdo není Jeho nepřítel či oblíbenec, prostřednictvím Své hmotné energie vytváří zbožné a bezbožné činnosti. Tak tvoří štěstí a neštěstí, příznivý a nepříznivý osud, otroctví a osvobození a také zrození a smrt, aby zajistil pokračování materialistického způsobu života.

Význam

I když je Nejvyšší Pán konečným konatelem všeho, ve Své původní transcendentální existenci není zodpovědný za štěstí a neštěstí či otroctví a osvobození podmíněných duší. To jsou výsledky plodonosných činností živých bytostí v tomto hmotném světě. Jeden člověk je na nařízení soudce propuštěn z vězení a druhý uvězněn, ale soudce za to nenese zodpovědnost, neboť neštěstí a štěstí těchto lidí je výsledkem jejich vlastních činností. I když je vláda z konečného hlediska svrchovanou autoritou, výkon spravedlnosti je v pravomoci jejích příslušných institucí a vláda samotná nezodpovídá za jednotlivé rozsudky; staví se tedy ke všem občanům stejně. Také Nejvyšší Pán je neutrální, ale pro udržování zákona a řádu má Jeho svrchovaná vláda různá oddělení, která dohlížejí na činnosti živých bytostí. Dalším příkladem uváděným v této souvislosti je, že lilie se otevírají či zavírají vlivem slunečního svitu, a čmeláci si proto užívají nebo trpí, ale sluneční svit a planeta Slunce nenesou za štěstí a neštěstí čmeláků zodpovědnost.

6.17.24

Verš

atha prasādaye na tvāṁ
śāpa-mokṣāya bhāmini
yan manyase hy asādhūktaṁ
mama tat kṣamyatāṁ sati

Synonyma

atha — proto; prasādaye — snažím se potěšit; na — ne; tvām — tebe; śāpa-mokṣāya — abych byl osvobozen od tvého prokletí; bhāmini — ó rozhněvaná; yat — co; manyase — považuješ; hi — vskutku; asādhu-uktam — nevhodná řeč; mama — moje; tat — to; kṣamyatām — nechť je odpuštěno; sati — ó ctnostná.

Překlad

Ó matko, jsi nyní zbytečně rozhněvaná, ale jelikož je všechno mé štěstí a neštěstí předurčené mými minulými činnostmi, nežádám, abych byl zbaven tvého prokletí. I když jsem neřekl nic špatného, nechť je mi prosím vše, co považuješ za špatné, odpuštěno.

Význam

Citraketu si byl plně vědom toho, jak působením zákonů přírody vznikají výsledky karmy, a nechtěl být Pārvatina prokletí zbaven. Chtěl ji však uspokojit, neboť i když byl jeho výrok přirozený, cítila se dotčena. Pokládal za samozřejmost se Pārvatī omluvit.

6.17.25

Verš

śrī-śuka uvāca
iti prasādya giriśau
citraketur arindama
jagāma sva-vimānena
paśyatoḥ smayatos tayoḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; prasādya — poté, co uspokojil; giriśau — Pána Śivu a jeho manželku, Pārvatī; citraketuḥ — král Citraketu; arim-dama — ó králi Parīkṣite, který vždy dokážeš přemoci nepřítele; jagāma — vzdálil se; sva-vimānena — svým letadlem; paśyatoḥ — přihlíželi; smayatoḥ — usmívali se; tayoḥ — zatímco Pán Śiva a Pārvatī.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Ó králi Parīkṣite, přemožiteli nepřátel, když Citraketu uspokojil Pána Śivu a jeho manželku Pārvatī, nastoupil do svého letadla a odletěl, provázen jejich pohledem. Když Śiva a Pārvatī viděli, že se nebojí, přestože slyšel prokletí, usmívali se v úžasu nad jeho chováním.

6.17.26

Verš

tatas tu bhagavān rudro
rudrāṇīm idam abravīt
devarṣi-daitya-siddhānāṁ
pārṣadānāṁ ca śṛṇvatām

Synonyma

tataḥ — poté; tu — pak; bhagavān — nejmocnější; rudraḥ — Pán Śiva; rudrāṇīm — své manželce, Pārvatī; idam — toto; abravīt — pravil; devarṣi — zatímco velký mudrc Nārada; daitya — démoni; siddhānām — a obyvatelé Siddhaloky, kteří ovládají jógové síly; pārṣadānām — jeho osobní společníci; ca — také; śṛṇvatām — naslouchali.

Překlad

Poté Pán Śiva, který je velice mocný, oslovil v přítomnosti velkého mudrce Nārady, démonů, obyvatel Siddhaloky a svých osobních společníků svou manželku Pārvatī, zatímco všichni naslouchali.

6.17.27

Verš

śrī-rudra uvāca
dṛṣṭavaty asi suśroṇi
harer adbhuta-karmaṇaḥ
māhātmyaṁ bhṛtya-bhṛtyānāṁ
niḥspṛhāṇāṁ mahātmanām

Synonyma

śrī-rudraḥ uvāca — Pán Śiva pravil; dṛṣṭavatī asi — viděla jsi; su-śroṇi — ó krásná Pārvatī; hareḥ — Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství; adbhuta-karmaṇaḥ — Jehož činy jsou úžasné; māhātmyam — velikost; bhṛtya-bhṛtyānām — služebníků služebníků; niḥspṛhāṇām — jež neusilují o smyslový požitek; mahātmanām — velké duše.

Překlad

Pán Śiva řekl: Má milá, krásná Pārvatī, viděla jsi, jak vznešení jsou vaiṣṇavové? Jsou to velké duše, neboť slouží služebníkům Nejvyšší Osobnosti Božství, Hariho, a nezajímají se o žádné hmotné štěstí.

Význam

Pán Śiva, manžel Pārvatī, své ženě řekl: “Má milá Pārvatī, máš nádhernou postavu a jsi nepochybně slavná. Nemyslím si však, že můžeš soupeřit s krásou a slávou oddaných, kteří se stali služebníky služebníků Nejvyšší Osobnosti Božství.” Pán Śiva se samozřejmě usmíval, když takto žertoval se svou manželkou, neboť jiní takto hovořit nemohou. “Nejvyšší Pán,” pokračoval Śiva, “jedná vždy vznešeným způsobem, a zde je další příklad Jeho úžasného vlivu na Jeho oddaného, krále Citraketua. Jen se podívej — přestože jsi krále proklela, vůbec se nebál, a ani toho nelitoval. Naopak ti vzdal úctu, nazval tě matkou a přijal tvoje prokletí s pocitem viny. Neřekl nic na oplátku. Taková je vznešenost oddaného. Tím, jak klidně toleroval tvoji kletbu, nepochybně překonal slávu tvé krásy a tvé moci ho proklít. Nestranně mohu posoudit, že tento oddaný, Citraketu, tě i s tvou vznešeností porazil jednoduše tím, že se stal čistým oddaným Pána.” Jak řekl Śrī Caitanya Mahāprabhu: taror api sahiṣṇunā. Oddaný dokáže stejně jako strom tolerovat všechna prokletí a životní zvraty. To je vznešenost oddaného. Pán Śiva Pārvatī nepřímo zakázal dopouštět se takové chyby a proklínat oddaného, jako je Citraketu. Naznačil, že i když je mocná, král — aniž by projevil jakoukoliv moc—překonal její moc svou tolerancí.

6.17.28

Verš

nārāyaṇa-parāḥ sarve
na kutaścana bibhyati
svargāpavarga-narakeṣv
api tulyārtha-darśinaḥ

Synonyma

nārāyaṇa-parāḥ — čistí oddaní, které zajímá pouze služba Nārāyaṇovi, Nejvyšší Osobnosti Božství; sarve — všichni; na — ne; kutaścana — kdekoliv; bibhyati — bojí se; svarga — na vyšších planetárních soustavách; apavarga — při osvobození; narakeṣu — a v pekle; api — i; tulya — stejná; artha — hodnota; darśinaḥ — kteří vidí.

Překlad

Oddaní, kteří jsou zaměstnaní výhradně oddanou službou Nejvyšší Osobnosti Božství, Nārāyaṇovi, se nikdy nebojí žádných životních podmínek. Nebeské planety, osvobození a pekelné planety pro ně znamenají jedno a totéž, neboť je zajímá pouze služba Pánu.

Význam

Pārvatī se přirozeně mohla zeptat, jak oddaní dosáhli takové vznešenosti. Tento verš proto vysvětluje, že jsou nārāyaṇa-para, závislí výhradně na Nārāyaṇovi. Nevadí jim nepříznivé zvraty v životě, neboť se ve službě Nārāyaṇovi naučili tolerovat všechny těžkosti, které mohou nastat. Nestarají se o to, zda jsou v nebi či v pekle; pouze slouží Pánu. V tom spočívá jejich vznešenost. Ānukūlyena kṛṣṇānuśīlanam — jsou plně zaměstnáni službou Pánu, a proto jsou vznešení. Výrazem bhṛtya-bhṛtyānām Pán Śiva poukázal na to, že Citraketu byl jedním příkladem tolerance a vznešenosti, ale že slavní jsou všichni oddaní, kteří se odevzdali Pánu jako Jeho věční služebníci. Netouží po štěstí, které skýtá dosažení nebeských planet, osvobození nebo splynutí s Brahmanem, svrchovanou duchovní září. Takové výhody jejich mysl nepřitahují. Zajímají se pouze o přímou službu Pánu.

6.17.29

Verš

dehināṁ deha-saṁyogād
dvandvānīśvara-līlayā
sukhaṁ duḥkhaṁ mṛtir janma
śāpo ’nugraha eva ca

Synonyma

dehinām — všech těch, kdo přijali hmotná těla; deha-saṁyogāt — kvůli styku s hmotným tělem; dvandvāni — duality; īśvara-līlayā — svrchovanou vůlí Pána; sukham — štěstí; duḥkham — neštěstí; mṛtiḥ — smrt; janma — zrození; śāpaḥ — prokletí; anugrahaḥ — projev přízně; eva — jistě; ca — a.

Překlad

Živé bytosti jsou kvůli působení vnější energie Nejvyššího Pána podmíněné, když jsou ve styku s hmotnými těly. Duality v podobě štěstí a neštěstí, zrození a smrti, prokletí a projevů přízně jsou přirozené vedlejší produkty tohoto styku v hmotném světě.

Význam

V Bhagavad-gītě čteme: mayādhyakṣeṇa prakṛtiḥ sūyate sa-carācaram — chod hmotného světa je pod dohledem bohyně Durgy, hmotné energie Pána, ale ta jedná pod vedením Nejvyšší Osobnosti Božství. To rovněž potvrzuje Brahma-saṁhitā (5.44):

sṛṣṭi-sthiti-pralaya-sādhana-śaktir ekā
chāyeva yasya bhuvanāni bibharti durgā

Durgā — bohyně Pārvatī, manželka Pána Śivy — je nesmírně mocná. Svým samotným přáním může stvořit, udržovat a zničit jakékoliv množství vesmírů, ale jedná pod vedením Nejvyšší Osobnosti Božství, Kṛṣṇy, nikoliv nezávisle. Kṛṣṇa je nestranný, ale jelikož toto je hmotný svět duality, vůlí Nejvyššího jsou vytvořeny relativní pojmy jako štěstí a neštěstí nebo prokletí a projevy přízně. Osoby, které nejsou nārāyaṇa-para, čistými oddanými, tento duální charakter hmotného světa nevyhnutelně znepokojuje, zatímco oddané, kteří jsou připoutaní ke službě Pánu, neznepokojuje ani v nejmenším. Například Haridāse Ṭhākura zbili holí na dvaceti dvou tržištích, ale jeho to vůbec nevyvedlo z klidu; místo toho bití s úsměvem toleroval. Oddaní nejsou ani trochu znepokojeni, bez ohledu na znepokojující hmotné duality. Jelikož upínají mysl na lotosové nohy Pána a soustřeďují se na Pánovo svaté jméno, necítí takzvané bolesti a radosti, způsobené dualitami tohoto světa.

6.17.30

Verš

aviveka-kṛtaḥ puṁso
hy artha-bheda ivātmani
guṇa-doṣa-vikalpaś ca
bhid eva srajivat kṛtaḥ

Synonyma

aviveka-kṛtaḥ — činěné v nevědomosti, bez zralého uvážení; puṁsaḥ — živé bytosti; hi — vskutku; artha-bhedaḥ — rozlišování hodnot; iva — jako; ātmani — v sobě; guṇa-doṣa — kvality a chyby; vikalpaḥ — představa; ca — a; bhit — rozdíl; eva — jistě; sraji — v girlandě; vat — jako; kṛtaḥ — učiněné.

Překlad

Stejně jako člověk mylně považuje girlandu z květin za hada nebo prožívá štěstí a neštěstí ve snu, tak v hmotném světě kvůli nedostatku důkladného uvážení rozlišujeme mezi štěstím a neštěstím a považujeme jedno za dobré a druhé za špatné.

Význam

Štěstí i neštěstí hmotného světa duality jsou mylné představy. V Caitanya-caritāmṛtě (Antya 4.176) je řečeno:

”dvaite" bhadrābhadra-jñāna, saba—”manodharma"
”ei bhāla, ei manda",—ei saba ”bhrama"

Rozdíly mezi štěstím a neštěstím v hmotném světě duality jsou pouze mentální výmysly, neboť takzvané štěstí a neštěstí jsou ve skutečnosti jedno a totéž. Jsou jako štěstí a neštěstí ve snech. Spící člověk si sněním vytváří štěstí a neštěstí, jež však ve skutečnosti neexistují.

Dalším příkladem v tomto verši je, že girlanda z květů je velice pěkná, ale omylem, z nedostatku zralého poznání, ji může někdo považovat za hada. S tím se pojí výrok Prabodhānandy Sarasvatīho: viśvaṁ pūrṇa-sukhāyate. Každého v hmotném světě sužují strastiplné podmínky, ale Śrīla Prabodhānanda Sarasvatī říká, že tento svět je plný štěstí. Jak je to možné? Odpovídá: yat-kāruṇya-kaṭākṣa-vaibhavavatāṁ taṁ gauram eva stumaḥ. Oddaný pokládá neštěstí tohoto hmotného světa za štěstí jedině díky bezpříčinné milosti Śrī Caitanyi Mahāprabhua. Śrī Caitanya Mahāprabhu Svým osobním chováním ukázal, že není nikdy nešťastný, ale naopak vždy šťastný, když zpívá Hare Kṛṣṇa mahā-mantru. Každý by měl kráčet ve stopách Śrī Caitanyi Mahāprabhua a neustále zpívat mahā-mantru: Hare Kṛṣṇa, Hare Kṛṣṇa, Kṛṣṇa Kṛṣṇa, Hare Hare / Hare Rāma, Hare Rāma, Rāma Rāma, Hare Hare. Pak nebude nikdy zakoušet neštěstí světa duality. Zpívá-li člověk svaté jméno Pána, je šťastný v jakýchkoliv podmínkách.

Ve snech si někdy užíváme sladké rýže a jindy trpíme kvůli smrti jednoho z milovaných členů naší rodiny. Jelikož tatáž mysl a tělo existují v tomtéž hmotném světě duality také když jsme vzhůru, není takzvané štěstí a neštěstí tohoto světa o nic lepší než falešné, povrchní štěstí snů. Mysl je zprostředkujícím médiem za snění i bdění a vše, co vytvoří v rámci přijímání a odmítání (saṅkalpa a vikalpa), se nazývá manodharma, mentální výmysl.

6.17.31

Verš

vāsudeve bhagavati
bhaktim udvahatāṁ nṛṇām
jñāna-vairāgya-vīryāṇāṁ
na hi kaścid vyapāśrayaḥ

Synonyma

vāsudeve — Pánu Vāsudevovi, Kṛṣṇovi; bhagavati — Nejvyšší Osobnosti Božství; bhaktim — lásku a víru v oddanou službu; udvahatām — pro ty, kteří nosí; nṛṇām — lidi; jñāna-vairāgya — skutečného poznání a odpoutanosti; vīryāṇām — oplývající velkou silou; na — ne; hi — vskutku; kaścit — cokoliv; vyapāśrayaḥ — jako zájem nebo útočiště.

Překlad

Ti, kdo oddaně slouží Pánu Vāsudevovi, Kṛṣṇovi, přirozeně vlastní dokonalé poznání a odpoutanost od tohoto hmotného světa. Takoví oddaní se proto nezajímají o takzvané štěstí nebo takzvané neštěstí v tomto světě.

Význam

Zde můžeme vidět rozdíl mezi oddaným a filozofem, který spekuluje na téma transcendence. Oddaný nemusí rozvíjet poznání, aby pochopil falešnost či dočasnost tohoto hmotného světa. Díky jeho čisté oddanosti Vāsudevovi se u něho toto poznání a odpoutanost projeví přirozeně. To je potvrzeno na jiném místě ve Śrīmad-Bhāgavatamu (1.2.7):

vāsudeve bhagavati
bhakti-yogaḥ prayojitaḥ
janayaty āśu vairāgyaṁ
jñānaṁ ca yad ahaitukam

Ten, kdo vykonává čistou oddanou službu Vāsudevovi, Kṛṣṇovi, získává automaticky informace o tomto hmotném světě, a proto je přirozeně odpoutaný. Tuto odpoutanost umožňuje jeho vysoká úroveň poznání. Spekulující filozof se snaží chápat, že tento hmotný svět je falešný, pomocí rozvoje poznání, ale u oddaného se toto pochopení projeví automaticky, bez vedlejšího úsilí. Māyāvādští filozofové jsou možná velice pyšní na své takzvané poznání, ale jelikož nemají pochopení Vāsudeva (vāsudevaḥ sarvam iti), nechápou ani svět duality, který je projevem Vāsudevovy vnější energie. Dokud tedy takzvaní jñānī nepřijmou útočiště u Vāsudeva, bude jejich spekulativní poznání nedokonalé. Ye 'nye 'ravindākṣa vimukta-māninaḥ. Pouze si myslí, že se zbavili znečištění hmotného světa, ale jelikož nepřijímají útočiště u lotosových nohou Vāsudeva, jejich poznání je nečisté. Když se skutečně očistí, odevzdají se lotosovým nohám Vāsudeva. Absolutní Pravdu tedy pochopí snadněji oddaný než jñānī, kteří ve snaze porozumět Vāsudevovi pouze spekulují. To Pán Śiva potvrzuje v následujícím verši.

6.17.32

Verš

nāhaṁ viriñco na kumāra-nāradau
na brahma-putrā munayaḥ sureśāḥ
vidāma yasyehitam aṁśakāṁśakā
na tat-svarūpaṁ pṛthag-īśa-māninaḥ

Synonyma

na — ne; aham — já (Pán Śiva); viriñcaḥ — Pán Brahmā; na — ani; kumāra — Aśvinī-kumārové; nāradau — velký světec Nārada; na — ani; brahma-putrāḥ — synové Pána Brahmy; munayaḥ — velcí světci; sura-īśāḥ — všichni velcí polobozi; vidāma — známe; yasya — Jehož; īhitam — činnosti; aṁśaka-aṁśakāḥ — ti, kdo jsou částmi částí; na — ne; tat — Jeho; sva-rūpam — skutečnou osobnost; pṛthak — oddělení; īśa — vládci; māninaḥ — kteří si myslíme, že jsme.

Překlad

Zábavy a osobnost Nejvyššího Pána nechápu ani já (Pán Śiva), ani Brahmā, Aśvinī-kumārové, Nārada či další velcí mudrci, kteří jsou Brahmovými syny. Nechápou je dokonce ani polobozi. I když jsme částmi Pána, považujeme se za nezávislé, samostatné vládce, a proto nemůžeme pochopit Jeho totožnost.

Význam

Brahma-saṁhitā (5.33) uvádí:

advaitam acyutam anādim ananta-rūpam
ādyaṁ purāṇa-puruṣaṁ nava-yauvanaṁ ca
vedeṣu durlabham adurlabham ātma-bhaktau
govindam ādi-puruṣaṁ tam ahaṁ bhajāmi

“Uctívám Nejvyšší Osobnost Božství, Govindu, který je původní osobou — je absolutní, nikdy nepoklesne, nemá počátek, je stále původní i přesto, že se expanduje do neomezených podob, je nejstarší a vždy vypadá jako mladík. Tyto věčné, blažené, vševědoucí podoby Pána nechápou ani ti nejlepší znalci Ved; jsou však vždy projeveny čistým oddaným.” Pán Śiva se staví do role jednoho z neoddaných, kteří nechápou totožnost Nejvyššího Pána. Pán, který je ananta, má neomezeně mnoho podob. Jak by Mu tedy mohl obyčejný člověk porozumět? Pán Śiva stojí samozřejmě výše než obyčejné lidské bytosti, ale přesto ani on nedokáže pochopit Nejvyšší Osobnost Božství. Śiva nepatří ani mezi obyčejné živé bytosti, ani do kategorie Pána Viṣṇua. Jeho postavení je mezi Pánem Viṣṇuem a obyčejnou jīvou.

6.17.33

Verš

na hy asyāsti priyaḥ kaścin
nāpriyaḥ svaḥ paro ’pi vā
ātmatvāt sarva-bhūtānāṁ
sarva-bhūta-priyo hariḥ

Synonyma

na — ne; hi — vskutku; asya — Pána; asti — je; priyaḥ — velmi milý; kaścit — někdo; na — ani; apriyaḥ — nemilý; svaḥ — vlastní; paraḥ — jiný; api — dokonce; vā — nebo; ātmatvāt — jelikož je duší duše; sarva-bhūtānām — všech živých bytostí; sarva-bhūta — všem živým bytostem; priyaḥ — nesmírně milý; hariḥ — Pán Hari.

Překlad

Nikdo Mu není velmi drahý a nikdo Mu není nepřítelem. Nikoho nemá za Svého příbuzného a nikdo Mu není cizí. Je ve skutečnosti duší duše všech živých bytostí. Je tedy přítelem všech živých bytostí a je jim všem velice blízký a milý.

Význam

Nejvyšší Osobnost Božství je ve Svém druhém aspektu Nadduší všech živých bytostí. Tak jako je každému nesmírně drahé jeho vlastní já, Svrchované Já tohoto vlastního já je ještě dražší. Nikdo nemůže být nepřítelem přátelského Nejvyššího Já, Pána, který se staví ke každému stejně. Vztahy náklonnosti či nepřátelství mezi Nejvyšším Pánem a živými bytostmi existují kvůli zásahu iluzorní energie. Tyto různé vztahy se objevují proto, že se mezi Pána a živé bytosti staví tři kvality hmotné přírody. Živá bytost ve svém čistém stavu je ve skutečnosti Pánovi vždy nesmírně drahá a Pán je drahý jí. Stranění či nepřátelství nepřipadají v úvahu.

6.17.34-35

Verš

tasya cāyaṁ mahā-bhāgaś
citraketuḥ priyo ’nugaḥ
sarvatra sama-dṛk śānto
hy ahaṁ caivācyuta-priyaḥ

tasmān na vismayaḥ kāryaḥ
puruṣeṣu mahātmasu
mahāpuruṣa-bhakteṣu
śānteṣu sama-darśiṣu

Synonyma

tasya — Jeho (Pána); ca — a; ayam — tento; mahā-bhāgaḥ — nejšťastlivější; citraketuḥ — král Citraketu; priyaḥ — milovaný; anugaḥ — nanejvýš poslušný služebník; sarvatra — všude; sama-dṛk — vidí rovnocenně; śāntaḥ — velmi klidný; hi — vskutku; aham — já; ca — také; eva — jistě; acyuta-priyaḥ — velmi drahý Pánu Kṛṣṇovi, který nikdy neselhává; tasmāt — proto; na — žádný; vismayaḥ — div; kāryaḥ — má být vykonán; puruṣeṣu — mezi osobami; mahā-ātmasu — které jsou vznešenými dušemi; mahā-puruṣa-bhakteṣu — oddaní Pána Viṣṇua; śānteṣu — klidní; sama-darśiṣu — vidící každého stejně.

Překlad

Tento velkodušný Citraketu je drahým oddaným Pána. Pohlíží na všechny živé bytosti stejně a je osvobozený od připoutanosti a nenávisti. Také já jsem velice drahý Pánu Nārāyaṇovi. Nikdo by se tedy neměl divit, když vidí činnosti nejvznešenějších oddaných Nārāyaṇa, neboť jsou zbaveni připoutanosti a zášti. Zůstávají vždy klidní a jsou stejně nakloněni všem.

Význam

Je řečeno: vaiṣṇavera kriyā, mudrā vijñeha nā bujhaya — člověk se nemá divit, když vidí činnosti vznešených, osvobozených vaiṣṇavů. Stejně jako se nemá nechat zmást jednáním Nejvyššího Pána, Osobnosti Božství, neměl by se nechat zmást ani jednáním Jeho oddaných. Pán i Jeho oddaní jsou osvobození. Jsou na stejné úrovni; jediný rozdíl spočívá v tom, že Pán je vládce a oddaní jsou služebníci. Kvalitativně jsou totožní. V Bhagavad-gītě (9.29) Osobnost Božství říká:

samo ’haṁ sarva-bhūteṣu
na me dveṣyo ’sti na priyaḥ
ye bhajanti tu māṁ bhaktyā
mayi te teṣu cāpy aham

“Nikdo není mým nepřítelem a nikomu nestraním. Jsem stejně nakloněn všem. Ale každý, kdo mi s oddaností slouží, je Můj přítel, je ve Mně, a já jsem také přítelem jemu.” Z tohoto výroku Nejvyššího Pána je zřejmé, že Jeho oddaní jsou Mu vždy nesmírně drazí. Pán Śiva v podstatě Pārvatī řekl: “Citraketu i já jsme vždy velmi drazí Nejvyššímu Pánu — on i já jsme jakožto služebníci Pána na stejné úrovni. Jsme přátelé a někdy se navzájem bavíme žertovnými slovy. Když se Citraketu hlasitě smál mému chování, bylo to míněno přátelsky, a proto nebyl důvod ho proklínat.” Pán Śiva se takto snažil svou manželku Pārvatī přesvědčit, že její prokletí Citraketua nebylo příliš moudré.

Zde vidíme rozdíl mezi mužem a ženou, který existuje i na vyšších úrovních života — dokonce i mezi Pánem Śivou a jeho manželkou. Pán Śiva Citraketuovi bez potíží porozuměl, ale Pārvatī nikoliv. I na vyšších úrovních života tedy existuje rozdíl mezi chápáním muže a ženy. Je možné jednoznačně říci, že chápání ženy je vždy na nižší úrovni než chápání muže. V západních zemích se nyní hodně mluví o tom, že by muž a žena měli být považováni za rovnocenné, ale z tohoto verše vyplývá, že žena je vždy méně inteligentní než muž.

Je zřejmé, že Citraketu měl v úmyslu kritizovat chování svého přítele Pána Śivy, protože Śiva seděl s manželkou na klíně. Pán Śiva zase chtěl kritizovat Citraketua za to, že navenek vystupuje jako velký oddaný, ale přitom si chce užívat se ženami z planety Vidyādharů. To vše byly přátelské žerty; nejednalo se o nic vážného, za co by měla Pārvatī Citraketua proklít. Když Pārvatī vyslechla výklad Pána Śivy, jistě se velice styděla za to, že Citraketua proklela, aby se stal démonem. Matka Pārvatī nebyla schopná docenit Citraketuovo postavení, a proto ho proklela, ale když porozuměla slovům Pána Śivy, velice se styděla.

6.17.36

Verš

śrī-śuka uvāca
iti śrutvā bhagavataḥ
śivasyomābhibhāṣitam
babhūva śānta-dhī rājan
devī vigata-vismayā

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; iti — takto; śrutvā — když slyšela; bhagavataḥ — nejmocnějšího poloboha; śivasya — Pána Śivy; umā — Pārvatī; abhibhāṣitam — pokyn; babhūva — stala se; śānta-dhīḥ — velmi klidná; rājan — ó králi Parīkṣite; devī — bohyně; vigata-vismayā — zbavená údivu.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Ó králi, když polobohyně (Umā, manželka Pána Śivy) vyslechla tuto řeč svého manžela, přestala se chování krále Citraketua divit a ustálila svou inteligenci.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že slovo śānta-dhīḥ znamená svīya-pūrva-svabhāva-smṛtyā. Když si Pārvatī vzpomněla na své dřívější chování — jak proklela Citraketua — velice se styděla a zakryla si tvář cípem svého sārī. Přiznala, že Citraketua proklela neprávem.

6.17.37

Verš

iti bhāgavato devyāḥ
pratiśaptum alantamaḥ
mūrdhnā sa jagṛhe śāpam
etāvat sādhu-lakṣaṇam

Synonyma

iti — takto; bhāgavataḥ — nejvznešenější oddaný; devyāḥ — Pārvatī; pratiśaptum — proklít na oplátku; alantamaḥ — schopný po všech stránkách; mūrdhnā — svou hlavou; saḥ — on (Citraketu); jagṛhe — přijal; śāpam — prokletí; etāvat — tolik; sādhu-lakṣaṇam — příznak oddaného.

Překlad

Velký oddaný Citraketu měl takovou moc, že byl zcela způsobilý matku Pārvatī na oplátku také proklít, ale místo toho jen s velkou pokorou kletbu přijal a Pánu Śivovi a jeho manželce se poklonil. To je třeba vysoce hodnotit jako standardní chování vaiṣṇavy.

Význam

Když Pán Śiva matku Pārvatī poučil, pochopila, že prokletí Citraketua byla chyba. Král Citraketu byl tak vznešeného charakteru, že i když ho matka Pārvatī chybně proklela, okamžitě sestoupil ze svého letadla, poklonil se jí a přijal její kletbu. To již bylo vysvětleno: nārāyaṇa-parāḥ sarve na kutaścana bibhyati. Citraketu byl čestný a cítil, že jelikož ho Pārvatī chtěla proklít, může toto prokletí přijmout, jen aby ji potěšil. Tomu se říká sādhu-lakṣaṇam, vlastnost sādhua neboli oddaného. Jak vysvětlil Śrī Caitanya Mahāprabhu: tṛṇād api sunīcena taror api sahiṣṇunā. Oddaný má být vždy velice pokorný a mírný a vzdávat veškerou úctu druhým, zvláště výše postaveným. Jelikož ho chrání Nejvyšší Osobnost Božství, je vždy mocný, ale nechce svou moc projevovat zbytečně. Když má však nějakou moc méně inteligentní člověk, chce ji využít k tomu, aby získal smyslový požitek. Tak se oddaný nikdy nechová.

6.17.38

Verš

jajñe tvaṣṭur dakṣiṇāgnau
dānavīṁ yonim āśritaḥ
vṛtra ity abhivikhyāto
jñāna-vijñāna-saṁyutaḥ

Synonyma

jajñe — narodil se; tvaṣṭuḥ — brāhmaṇy, který se jmenoval Tvaṣṭā; dakṣiṇa-agnau — v obětním ohni zvaném dakṣiṇāgni; dānavīm — démonský; yonim — životní druh; āśritaḥ — přijal útočiště v; vṛtraḥ — Vṛtra; iti — takto; abhivikhyātaḥ — proslavený; jñāna-vijñāna-saṁyutaḥ — plně obdařený transcendentálním poznáním a jeho praktickým uplatněním v životě.

Překlad

Tentýž Citraketu se kvůli prokletí od matky Durgy (Bhavānī, manželky Pána Śivy) narodil v démonském druhu života. Ačkoliv byl stále plně obeznámený s transcendentálním poznáním a jeho praktickým uplatněním v životě, zjevil se jako démon při ohnivé oběti, kterou vykonával Tvaṣṭā, a tak začal být známý jako Vṛtrāsura.

Význam

Slovo yoni je obvykle chápáno ve významu jāti — rod, skupina či druh. I když se Vṛtrāsura zjevil v rodu démonů, je jasně řečeno, že jeho duchovní poznání i nadále existovalo. Jñāna-vijñāna-saṁyutaḥ—duchovní poznání, které měl, a jeho praktické uplatnění v životě se mu neztratily. Proto je řečeno, že i když oddaný z nějakého důvodu poklesne, přesto není ztracen.

yatra kva vābhadram abhūd amuṣya kiṁ
ko vārtha āpto 'bhajatāṁ sva-dharmataḥ

(Bhāg. 1.5.17)

Jakmile je někdo jednou pokročilý v oddané službě, již své duchovní jmění nikdy, za žádných okolností neztratí. Jakýkoliv duchovní pokrok, kterého dosáhl, si nese s sebou. To je potvrzeno v Bhagavad-gītě. I když bhakti-yogī poklesne, narodí se v bohaté rodině nebo v rodině brāhmaṇů, kde opět začne vykonávat činnosti oddané služby od bodu, kde skončil. Přestože byl Vṛtrāsura známý jako asura, démon, o své vědomí Kṛṣṇy neboli oddanou službu nepřišel.

6.17.39

Verš

etat te sarvam ākhyātaṁ
yan māṁ tvaṁ paripṛcchasi
vṛtrasyāsura-jāteś ca
kāraṇaṁ bhagavan-mateḥ

Synonyma

etat — toto; te — tobě; sarvam — vše; ākhyātam — vyložil; yat — co; mām — mě; tvam — ty; paripṛcchasi — ptal ses; vṛtrasya — Vṛtrāsury; asura-jāteḥ — který se narodil v druhu asurů; ca — a; kāraṇam — příčinu; bhagavat-mateḥ — vznešené inteligence ve vědomí Kṛṣṇy.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, ptal ses mě, jak došlo k tomu, že se Vṛtrāsura, velký oddaný, objevil v rodu démonů. Snažil jsem se ti to tedy vše dopodrobna vyložit.

6.17.40

Verš

itihāsam imaṁ puṇyaṁ
citraketor mahātmanaḥ
māhātmyaṁ viṣṇu-bhaktānāṁ
śrutvā bandhād vimucyate

Synonyma

itihāsam — příběh; imam — tento; puṇyam — velice zbožný; citraketoḥ — Citraketua; mahā-ātmanaḥ — vznešeného oddaného; māhātmyam — obsahující slávu; viṣṇu-bhaktānām — od oddaných Viṣṇua; śrutvā — naslouchající; bandhāt — z pout podmíněného, hmotného života; vimucyate — je vysvobozen.

Překlad

Citraketu byl velký oddaný (mahātmā). Vyslechne-li člověk tento příběh o Citraketuovi od čistého oddaného, bude i on vysvobozen z podmíněného, hmotného života.

Význam

Nezasvěcení lidé, neoddaní, si někdy historické události popsané v Purāṇách — jako je příběh o Citraketuovi z Bhāgavata Purāṇy — mylně vykládají. Śukadeva Gosvāmī proto radil vyslechnout příběh o Citraketuovi od oddaného. Vše o oddané službě či vlastnostech Pána a Jeho oddaných je třeba vyslechnout od oddaného, nikoliv od profesionálního přednašeče. To je zde doporučeno. Sekretář Śrī Caitanyi Mahāprabhua také radil učit se Śrīmad-Bhāgavatamu od oddaného: yāha, bhāgavata paḍa vaiṣṇavera sthāne. Výrokům Śrīmad-Bhāgavatamu není správné naslouchat od profesionálních přednašečů, neboť v jejich podání nebudou účinné. Śrī Sanātana Gosvāmī nám uvedením citátu z Padma Purāṇy přísně zakazuje naslouchat tomu, co o činnostech Pána a Jeho oddaných říkají neoddaní:

avaiṣṇava-mukhodgīrṇaṁ
pūtaṁ hari-kathāmṛtam
śravaṇaṁ naiva kartavyaṁ
sarpocchiṣṭaṁ yathā payaḥ

“O Kṛṣṇovi nemá člověk poslouchat nic od neoddaného. Mléko, kterého se dotkla hadí tlama, působí jako jed; stejně tak i hovory o Kṛṣṇovi, které vede neoddaný, jsou jedovaté.” Člověk musí být autorizovaný oddaný, a pak může kázat a vštěpovat svým posluchačům vědu o oddané službě.

6.17.41

Verš

ya etat prātar utthāya
śraddhayā vāg-yataḥ paṭhet
itihāsaṁ hariṁ smṛtvā
sa yāti paramāṁ gatim

Synonyma

yaḥ — každý, kdo; etat — tento; prātaḥ — časně ráno; utthāya — vstávající; śraddhayā — s vírou; vāk-yataḥ — ovládající mysl a slova; paṭhet — může číst; itihāsam — historický příběh; harim — Nejvyššího Pána; smṛtvā — vzpomínající; saḥ — ta osoba; yāti — půjde; paramām gatim — zpátky domů, zpátky k Bohu.

Překlad

Ten, kdo vstává časně ráno a přednáší tento historický příběh o Citraketuovi, přičemž ovládá slova a mysl a vzpomíná na Nejvyšší Osobnost Božství, se bez potíží vrátí domů, zpátky k Bohu.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k sedmnácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Matka Pārvatī proklíná Citraketua”.

KAPITOLA OSMNÁCTÁ

Diti přísahá, že zabije krále Indru

6.18.1

Verš

śrī-śuka uvāca
pṛśnis tu patnī savituḥ
sāvitrīṁ vyāhṛtiṁ trayīm
agnihotraṁ paśuṁ somaṁ
cāturmāsyaṁ mahā-makhān

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; pṛśniḥ — Pṛśni; tu — potom; patnī — manželka; savituḥ — Savity; sāvitrīm — Sāvitrī; vyāhṛtim — Vyāhṛti; trayīm — Trayī; agnihotram — Agnihotru; paśum — Paśua; somam — Somu; cāturmāsyam — Cāturmāsyu; mahā-makhān — pět Mahāyajñů.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Pṛśni, která byla manželkou Savity, pátého z dvanácti synů Aditi, porodila tři dcery — Sāvitrī, Vyāhṛti a Trayī—a syny Agnihotru, Paśua, Somu, Cāturmāsyu a pět Mahāyajñů.

6.18.2

Verš

siddhir bhagasya bhāryāṅga
mahimānaṁ vibhuṁ prabhum
āśiṣaṁ ca varārohāṁ
kanyāṁ prāsūta suvratām

Synonyma

siddhiḥ — Siddhi; bhagasya — Bhagy; bhāryā — manželka; aṅga — milý králi; mahimānam — Mahimu; vibhum — Vibhua; prabhum — Prabhua; āśiṣam — Āśī; ca — a; varārohām — velice krásnou; kanyām — dceru; prāsūta — porodila; su-vratām — ctnostnou.

Překlad

Ó králi, Siddhi, která byla manželkou Bhagy, šestého syna Aditi, porodila tři syny, kteří se jmenovali Mahimā, Vibhu a Prabhu, a jednu nesmírně krásnou dceru jménem Āśī.

6.18.3-4

Verš

dhātuḥ kuhūḥ sinīvālī
rākā cānumatis tathā
sāyaṁ darśam atha prātaḥ
pūrṇamāsam anukramāt

agnīn purīṣyān ādhatta
kriyāyāṁ samanantaraḥ
carṣaṇī varuṇasyāsīd
yasyāṁ jāto bhṛguḥ punaḥ

Synonyma

dhātuḥ — Dhāty; kuhūḥ — Kuhū; sinīvālī — Sinīvālī; rākā — Rākā; ca — a; anumatiḥ — Anumati; tathā — také; sāyam — Sāyam; darśam — Darśa; atha — také; prātaḥ — Prātaḥ; pūrṇamāsam — Pūrṇamāsa; anukramāt — v tomto pořadí; agnīn — bohy ohně; purīṣyān — zvané Purīṣyové; ādhatta — zplodil; kriyāyām — v lůně Kriyi; samanantaraḥ — další syn, Vidhātā; carṣaṇī — Carṣaṇī; varuṇasya — Varuṇy; āsīt — byla; yasyām — v jejímž lůně; jātaḥ — narodil se; bhṛguḥ — Bhṛgu; punaḥ — znovu.

Překlad

Dhātā, sedmý syn Aditi, měl čtyři manželky, které se jmenovaly Kuhū, Sinīvālī, Rākā a Anumati. Jednotlivým manželkám, počínaje Kuhū, se narodili čtyři synové: Sāyam, Darśa, Prātaḥ a Pūrṇamāsa. Manželka Vidhāty, osmého syna Aditi, se jmenovala Kriyā. V jejím lůně zplodil Vidhātā pět bohů ohně, zvaných Purīṣyové. Manželkou Varuṇy, devátého syna Aditi, byla Carṣaṇī. Z jejího lůna přišel znovu na svět Bhṛgu, syn Brahmy.

6.18.5

Verš

vālmīkiś ca mahā-yogī
valmīkād abhavat kila
agastyaś ca vasiṣṭhaś ca
mitrā-varuṇayor ṛṣī

Synonyma

vālmīkiḥ — Vālmīki; ca — také; mahā-yogī — velký mystik; valmīkāt — z mraveniště; abhavat — narodil se; kila — vskutku; agastyaḥ — Agastya; ca — a; vasiṣṭhaḥ — Vasiṣṭha; ca — také; mitrā-varuṇayoḥ — Mitry a Varuṇy; ṛṣī — dva mudrci.

Překlad

Ze semene Varuṇy se v mraveništi narodil velký mystik Vālmīki. Bhṛgu a Vālmīki byli synové samotného Varuṇy, zatímco Ṛṣiové Agastya a Vasiṣṭha byli společní synové Varuṇy a Mitry, desátého syna Aditi.

6.18.6

Verš

retaḥ siṣicatuḥ kumbhe
urvaśyāḥ sannidhau drutam
revatyāṁ mitra utsargam
ariṣṭaṁ pippalaṁ vyadhāt

Synonyma

retaḥ — símě; siṣicatuḥ — vypustili; kumbhe — v hliněné nádobě; urvaśyāḥ — Urvaśī; sannidhau — v přítomnosti; drutam — vypuštěné; revatyām — v lůně Revatī; mitraḥ — Mitra; utsargam — Utsargu; ariṣṭam — Ariṣṭu; pippalam — Pippalu; vyadhāt — zplodil.

Překlad

Při pohledu na Urvaśī, nebeskou kurtizánu, vypustili Mitra i Varuṇa semeno, jež uchovali v hliněné nádobě. Později z této nádoby přišli na svět dva synové, Agastya a Vasiṣṭha, kteří tak byli společnými syny Mitry a Varuṇy. Mitra zplodil v lůně své manželky jménem Revatī tři syny: Utsargu, Ariṣṭu a Pippalu.

Význam

Moderní věda se snaží produkovat živé bytosti kultivací semene ve zkumavkách, ale již za dávných časů bylo možné, aby se semeno uchované v nádobě vyvinulo v dítě.

6.18.7

Verš

paulomyām indra ādhatta
trīn putrān iti naḥ śrutam
jayantam ṛṣabhaṁ tāta
tṛtīyaṁ mīḍhuṣaṁ prabhuḥ

Synonyma

paulomyām — v lůně Paulomī (Śacīdevī); indraḥ — Indra; ādhatta — zplodil; trīn — tři; putrān — syny; iti — takto; naḥ — námi; śrutam — vyslechnuté; jayantam — Jayantu; ṛṣabham — Ṛṣabhu; tāta — můj milý králi; tṛtīyam — třetího; mīḍhuṣam — Mīḍhuṣu; prabhuḥ — pán.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Indra, král nebeských planet a jedenáctý syn Aditi, zplodil v lůně své manželky Paulomī tři syny, kteří se jmenovali Jayanta, Ṛṣabha a Mīḍhuṣa. Tak jsme to slyšeli.

6.18.8

Verš

urukramasya devasya
māyā-vāmana-rūpiṇaḥ
kīrtau patnyāṁ bṛhacchlokas
tasyāsan saubhagādayaḥ

Synonyma

urukramasya — Urukramy; devasya — Pána; māyā — Svou vnitřní energií; vāmana-rūpiṇaḥ — s podobou trpaslíka; kīrtau — v lůně Kīrti; patnyām — Jeho manželky; bṛhacchlokaḥ — Bṛhatśloka; tasya — jeho; āsan — byli; saubhaga-ādayaḥ — synové v čele se Saubhagou.

Překlad

Působením Své vlastní energie se Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, Jenž má mnoho energií, zjevil v podobě trpaslíka coby Urukrama, dvanáctý syn Aditi. V lůně Své manželky, jejíž jméno bylo Kīrti, zplodil jednoho syna, Bṛhatśloku, který měl mnoho synů v čele se Saubhagou.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (4.6):

ajo 'pi sann avyayātmā
bhūtānām īśvaro 'pi san
prakṛtiṁ svām adhiṣṭhāya
sambhavāmy ātma-māyayā

“Přestože jsem nezrozený a Mé transcendentální tělo nikdy nepodléhá zkáze a přestože jsem Pánem všech živých bytostí, zjevuji se v každém věku ve Své původní transcendentální podobě.” Když Nejvyšší Pán inkarnuje, nepotřebuje žádnou pomoc vnější energie, neboť se zjevuje takový, jaký je, působením Své vlastní energie. Duchovní energie se také nazývá māyā. Je řečeno: ato māyāmayaṁ viṣṇuṁ pravadanti manīṣiṇaḥ — tělo, které přijímá Nejvyšší Osobnost Božství, se nazývá māyāmaya. To neznamená, že Pánovu podobu tvoří vnější energie; tato māyā poukazuje na Jeho vnitřní energii.

6.18.9

Verš

tat-karma-guṇa-vīryāṇi
kāśyapasya mahātmanaḥ
paścād vakṣyāmahe ’dityāṁ
yathaivāvatatāra ha

Synonyma

tat — Jeho; karma — činnosti; guṇa — vlastnosti; vīryāṇi — a moc; kāśyapasya — syna Kaśyapy; mahā-ātmanaḥ — velké duše; paścāt — později; vakṣyāmahe — popíši; adityām — do lůna Aditi; yathā — jak; eva — jistě; avatatāra — sestoupil; ha — vskutku.

Překlad

Později (v osmém zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu) popíši, jak se Urukrama, Pán Vāmanadeva, zjevil jako syn velkého mudrce Kaśyapy a jak třemi kroky pokryl tři světy. Popíši neobyčejné činnosti, které vykonal, Jeho vlastnosti, Jeho moc a také to, jak se narodil z lůna Aditi.

6.18.10

Verš

atha kaśyapa-dāyādān
daiteyān kīrtayāmi te
yatra bhāgavataḥ śrīmān
prahrādo balir eva ca

Synonyma

atha — nyní; kaśyapa-dāyādān — syny Kaśyapy; daiteyān — narozené Diti; kīrtayāmi — popíši; te — tobě; yatra — kde; bhāgavataḥ — velký oddaný; śrī-mān — slavný; prahrādaḥ — Prahlāda; baliḥ — Bali; eva — jistě; ca — také.

Překlad

Nyní ti popíši syny Diti, které zplodil Kaśyapa, ale kteří se stali démony. V tomto démonském rodu se objevil velký oddaný Prahlāda Mahārāja a také Bali Mahārāja. Démoni jsou označováni jako Daityové, protože pocházejí z lůna Diti.

6.18.11

Verš

diter dvāv eva dāyādau
daitya-dānava-vanditau
hiraṇyakaśipur nāma
hiraṇyākṣaś ca kīrtitau

Synonyma

diteḥ — Diti; dvau — dva; eva — jistě; dāyādau — synové; daitya-dānava — Daityi a Dānavy; vanditau — uctívaní; hiraṇyakaśipuḥ — Hiraṇyakaśipu; nāma — jménem; hiraṇyākṣaḥ — Hiraṇyākṣa; ca — také; kīrtitau — známí.

Překlad

Jako první se z lůna Diti narodili synové Hiraṇyakaśipu a Hiraṇyākṣa. Oba byli velice mocní a uctívali je Daityové i Dānavové.

6.18.12-13

Verš

hiraṇyakaśipor bhāryā
kayādhur nāma dānavī
jambhasya tanayā sā tu
suṣuve caturaḥ sutān

saṁhrādaṁ prāg anuhrādaṁ
hrādaṁ prahrādam eva ca
tat-svasā siṁhikā nāma
rāhuṁ vipracito ’grahīt

Synonyma

hiraṇyakaśipoḥ — Hiraṇyakaśipua; bhāryā — manželka; kayādhuḥ — Kayādhu; nāma — jménem; dānavī — potomek Danu; jambhasya — Jambhy; tanayā — dcera; sā — ona; tu — vskutku; suṣuve — porodila; caturaḥ — čtyři; sutān — syny; saṁhrādam — Saṁhlāda; prāk — první; anuhrādam — Anuhlāda; hrādam — Hlāda; prahrādam — Prahlāda; eva — také; ca — a; tat-svasā — jeho sestra; siṁhikā — Siṁhikā; nāma — jménem; rāhum — Rāhua; vipracitaḥ — od Vipracita; agrahīt — získala.

Překlad

Manželka Hiraṇyakaśipua se jmenovala Kayādhu. Byla dcerou Jambhy a potomkem Danu. Porodila postupně čtyři syny, kteří se jmenovali Saṁhlāda, Anuhlāda, Hlāda a Prahlāda. Sestrou těchto čtyř synů byla Siṁhikā. Provdala se za démona Vipracita a porodila dalšího démona jménem Rāhu.

6.18.14

Verš

śiro ’harad yasya hariś
cakreṇa pibato ’mṛtam
saṁhrādasya kṛtir bhāryā-
sūta pañcajanaṁ tataḥ

Synonyma

śiraḥ — hlava; aharat — useknutá; yasya — jehož; hariḥ — Hari; cakreṇa — diskem; pibataḥ — pijící; amṛtam — nektar; saṁhrādasya — Saṁhlāda; kṛtiḥ — Kṛti; bhāryā — manželka; asūta — porodila; pañcajanam — Pañcajanu; tataḥ — od něho.

Překlad

Když Rāhu v převleku pil nektar mezi polobohy, Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, mu usekl hlavu. Manželka Saṁhlāda se jmenovala Kṛti a po spojení se svým manželem porodila syna jménem Pañcajana.

6.18.15

Verš

hrādasya dhamanir bhāryā-
sūta vātāpim ilvalam
yo ’gastyāya tv atithaye
pece vātāpim ilvalaḥ

Synonyma

hrādasya — Hlāda; dhamaniḥ — Dhamani; bhāryā — manželka; asūta — porodila; vātāpim — Vātāpiho; ilvalam — Ilvalu; yaḥ — ten, kdo; agastyāya — Agastyovi; tu — ale; atithaye — svému hostu; pece — uvařil; vātāpim — Vātāpiho; ilvalaḥ — Ilvala.

Překlad

Manželkou Hlāda byla Dhamani. Porodila dva syny, kteří se jmenovali Vātāpi a Ilvala. Když Ilvalu navštívil Agastya Muni, Ilvala ho pohostil tak, že uvařil Vātāpiho, který měl podobu berana.

6.18.16

Verš

anuhrādasya sūryāyāṁ
bāṣkalo mahiṣas tathā
virocanas tu prāhrādir
devyāṁ tasyābhavad baliḥ

Synonyma

anuhrādasya — Anuhlāda; sūryāyām — prostřednictvím Sūryi; bāṣkalaḥ — Bāṣkala; mahiṣaḥ — Mahiṣa; tathā — také; virocanaḥ — Virocana; tu — vskutku; prāhrādiḥ — syn Prahlāda; devyām — prostřednictvím jeho manželky; tasya — jeho; abhavat — byl; baliḥ — Bali.

Překlad

Manželka Anuhlāda se jmenovala Sūryā. Porodila dva syny — Bāṣkalu a Mahiṣu. Prahlāda měl jednoho syna, Virocanu, jehož manželka porodila Baliho Mahārāje.

6.18.17

Verš

bāṇa-jyeṣṭhaṁ putra-śatam
aśanāyāṁ tato ’bhavat
tasyānubhāvaṁ suślokyaṁ
paścād evābhidhāsyate

Synonyma

bāṇa-jyeṣṭham — s Bāṇou jako nejstarším; putra-śatam — sto synů; aśanāyām — prostřednictvím Aśany; tataḥ — od něho; abhavat — bylo; tasya — jeho; anubhāvam — charakter; su-ślokyam — chvályhodný; paścāt — později; eva — jistě; abhidhāsyate — bude popsán.

Překlad

Bali Mahārāja poté zplodil sto synů v lůně Aśany, a z těchto sta synů byl nejstarším král Bāṇa. Činnosti Baliho Mahārāje, které jsou nanejvýš chvályhodné, budou popsány později (v osmém zpěvu).

6.18.18

Verš

bāṇa ārādhya giriśaṁ
lebhe tad-gaṇa-mukhyatām
yat-pārśve bhagavān āste
hy adyāpi pura-pālakaḥ

Synonyma

bāṇaḥ — Bāṇa; ārādhya — když uctíval; giriśam — Pána Śivu; lebhe — obdržel; tat — jeho (Pána Śivy); gaṇa-mukhyatām — postavení jednoho z hlavních společníků; yat-pārśve — vedle něhož; bhagavān — Pán Śiva; āste — zůstává; hi — díky čemuž; adya — dnes; api — dokonce; pura-pālakaḥ — ochránce sídelního města.

Překlad

Jelikož byl král Bāṇa velkým oddaným Pána Śivy, stal se jedním z jeho slavných společníků. Dokonce i dnes Pán Śiva chrání Bāṇovo sídelní město a vždy stojí po králově boku.

6.18.19

Verš

marutaś ca diteḥ putrāś
catvāriṁśan navādhikāḥ
ta āsann aprajāḥ sarve
nītā indreṇa sātmatām

Synonyma

marutaḥ — Marutové; ca — a; diteḥ — Diti; putrāḥ — synové; catvāriṁśat — čtyřicet; nava-adhikāḥ — plus devět; te — oni; āsan — byli; aprajāḥ — bez synů; sarve — všichni; nītāḥ — byli uvedeni; indreṇa — Indrou; sa-ātmatām — do postavení polobohů.

Překlad

Z lůna Diti se také narodilo čtyřicet devět polobohů Marutů, z nichž žádný neměl syny. Přestože se narodili Diti, král Indra je obdařil postavením polobohů.

Význam

Jak je vidět, i démoni mohou být povýšeni do postavení polobohů, je-li napravena jejich ateistická povaha. V celém vesmíru lze najít dva druhy lidí. Ti, kteří jsou oddaní Pána Viṣṇua, jsou známí jako polobozi, a ti, kteří jsou jejich pravým opakem, se nazývají démoni. Jak dokazuje tento verš, i démoni se mohou změnit v polobohy.

6.18.20

Verš

śrī-rājovāca
kathaṁ ta āsuraṁ bhāvam
apohyautpattikaṁ guro
indreṇa prāpitāḥ sātmyaṁ
kiṁ tat sādhu kṛtaṁ hi taiḥ

Synonyma

śrī-rājā uvāca — král Parīkṣit řekl; katham — proč; te — oni; āsuram — démonské; bhāvam — mentality; apohya — vzdali se; autpattikam — kvůli zrození; guro — můj drahý pane; indreṇa — Indrou; prāpitāḥ — byli změněni; sa-ātmyam — v polobohy; kim — zdali; tat — proto; sādhu — zbožné činnosti; kṛtam — vykonané; hi — vskutku; taiḥ — jimi.

Překlad

Král Parīkṣit se otázal: Můj drahý pane, čtyřicet devět Marutů bylo vzhledem k jejich původu jistě posedlých démonskou mentalitou. Proč z nich Indra, nebeský král, učinil polobohy? Vykonali nějaké obřady či zbožné činnosti?

6.18.21

Verš

ime śraddadhate brahmann
ṛṣayo hi mayā saha
parijñānāya bhagavaṁs
tan no vyākhyātum arhasi

Synonyma

ime — tito; śraddadhate — jsou dychtiví; brahman — ó brāhmaṇo; ṛṣayaḥ — mudrci; hi — vskutku; mayā saha — se mnou; parijñānāya — znát; bhagavan — ó velká duše; tat — proto; naḥ — nám; vyākhyātum arhasi — prosím vysvětli.

Překlad

Můj drahý brāhmaṇo, já a všichni mudrci, kteří jsou zde se mnou, jsme dychtiví se to dozvědět. Vysvětli nám proto laskavě důvod, ó velká duše.

6.18.22

Verš

śrī-sūta uvāca
tad viṣṇurātasya sa bādarāyaṇir
vaco niśamyādṛtam alpam arthavat
sabhājayan san nibhṛtena cetasā
jagāda satrāyaṇa sarva-darśanaḥ

Synonyma

śrī-sūtaḥ uvāca — Śrī Sūta Gosvāmī řekl; tat — ta; viṣṇurātasya — Mahārāje Parīkṣita; saḥ — on; bādarāyaṇiḥ — Śukadeva Gosvāmī; vacaḥ — slova; niśamya — když slyšel; ādṛtam — uctivá; alpam — stručná; artha-vat — smysluplná; sabhājayan san — pochválil; nibhṛtena cetasā — s velkou radostí; jagāda — odpověděl; satrāyaṇa — ó Śaunako; sarva-darśanaḥ — který si je vědom všeho.

Překlad

Śrī Sūta Gosvāmī řekl: Ó velký mudrci Śaunako, když Śukadeva Gosvāmī, který si byl dobře vědom všeho, vyslechl Mahārāje Parīkṣita, hovořícího uctivě a stručně na téma, o němž je nanejvýš důležité naslouchat, s velkou radostí ocenil jeho snahu a odpověděl.

Význam

Śukadeva Gosvāmī otázku Mahārāje Parīkṣita vysoce ocenil, neboť i když se skládala z malého počtu slov, oslovovala smyslupné téma — jak se synové Diti stali polobohy, když se narodili jako démoni. Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura zdůrazňuje, že přestože byla Diti zlovolná, její srdce se očistilo postojem oddanosti. Dalším důležitým bodem je, že Kaśyapa Muni byl učený a jeho duchovní vědomí bylo na pokročilé úrovni, ale přesto neodolal svodům své krásné manželky. To vše bylo řečeno malým počtem slov, a Śukadeva Gosvāmī proto otázku Mahārāje Parīkṣita vysoce ocenil.

6.18.23

Verš

śrī-śuka uvāca
hata-putrā ditiḥ śakra-
pārṣṇi-grāheṇa viṣṇunā
manyunā śoka-dīptena
jvalantī paryacintayat

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; hata-putrā — jejíž synové byli zabiti; ditiḥ — Diti; śakra-pārṣṇi-grāheṇa — Jenž pomáhal Pánu Indrovi; viṣṇunā — Pánem Viṣṇuem; manyunā — s hněvem; śoka-dīptena — podnícená nářkem; jvalantī — planoucí; paryacintayat — uvažovala.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl: Pán Viṣṇu zabil dva bratry, Hiraṇyākṣu a Hiraṇyakaśipua, jen aby pomohl Indrovi. Jejich matka Diti, přemožená nářkem a hněvem, jež vyvolala jejich násilná smrt, uvažovala následovně.

6.18.24

Verš

kadā nu bhrātṛ-hantāram
indriyārāmam ulbaṇam
aklinna-hṛdayaṁ pāpaṁ
ghātayitvā śaye sukham

Synonyma

kadā — kdy; nu — vskutku; bhrātṛ-hantāram — vrah bratrů; indriya-ārāmam — který si velice libuje ve smyslovém požitku; ulbaṇam — krutý; aklinna-hṛdayam — mající tvrdé srdce; pāpam — hříšný; ghātayitvā — když zapříčiním jeho smrt; śaye — oddechnu si; sukham — šťastně.

Překlad

Pán Indra, který si velice libuje ve smyslovém požitku, zabil prostřednictvím Pána Viṣṇua dva bratry, Hiraṇyākṣu a Hiraṇyakaśipua. Je proto krutý, necitelný a hříšný. Kdy si oddechnu s klidnou myslí poté, co ho zabiji?

6.18.25

Verš

kṛmi-viḍ-bhasma-saṁjñāsīd
yasyeśābhihitasya ca
bhūta-dhruk tat-kṛte svārthaṁ
kiṁ veda nirayo yataḥ

Synonyma

kṛmi — červi; viṭ — výkaly; bhasma — popel; saṁjñā — jméno; āsīt — stane se; yasya — čeho (těla); īśa-abhihitasya — i když je označené za krále; ca — také; bhūta-dhruk — ten, kdo ubližuje druhým; tat-kṛte — kvůli tomu; sva-artham — svůj vlastní zájem; kim veda — zdali zná; nirayaḥ — potrestání v pekle; yataḥ — z čeho.

Překlad

Po smrti se těla všech vládců známých jako králové a velcí vůdci promění v červy, výkaly či popel. Když někdo kvůli ochraně takového těla zlovolně zabíjí druhé, lze o něm říci, že ví, co je v jeho skutečném životním zájmu? Jistě ne, protože ten, kdo ubližuje jiným bytostem, nepochybně spěje do pekla.

Význam

Hmotné tělo — i kdyby patřilo velkému králi — se nakonec změní ve výkaly, červy či popel. Lpí-li člověk příliš na tělesném pojetí života, jistě není velmi inteligentní.

6.18.26

Verš

āśāsānasya tasyedaṁ
dhruvam unnaddha-cetasaḥ
mada-śoṣaka indrasya
bhūyād yena suto hi me

Synonyma

āśāsānasya — myslí si; tasya — jeho; idam — toto (tělo); dhruvam — věčné; unnaddha-cetasaḥ — jehož mysl se vymyká kontrole; mada-śoṣakaḥ — který dokáže odstranit šílenství; indrasya — Indry; bhūyāt — kéž je; yena — prostřednictvím čeho; sutaḥ — syn; hi — jistě; me — můj.

Překlad

Diti uvažovala: Indra si myslí, že jeho tělo je věčné, a jedná nezřízeným způsobem. Přeji si proto mít syna, který dokáže odstranit Indrovo šílenství. Kéž najdu prostředky, které mi k tomu dopomohou.

Význam

Toho, kdo setrvává v tělesném pojetí života, śāstry přirovnávají ke zvířatům, jako jsou krávy a osli. Diti chtěla potrestat Indru, který se začal chovat jako nízké zvíře.

6.18.27-28

Verš

iti bhāvena sā bhartur
ācacārāsakṛt priyam
śuśrūṣayānurāgeṇa
praśrayeṇa damena ca

bhaktyā paramayā rājan
manojñair valgu-bhāṣitaiḥ
mano jagrāha bhāva-jñā
sasmitāpāṅga-vīkṣaṇaiḥ

Synonyma

iti — takto; bhāvena — se záměrem; sā — ona; bhartuḥ — manžela; ācacāra — vykonávala; asakṛt — neustále; priyam — příjemné činnosti; śuśrūṣayā — službou; anurāgeṇa — láskou; praśrayeṇa — pokorou; damena — sebeovládáním; ca — také; bhaktyā — oddaností; paramayā — velkou; rājan — ó králi; manojñaiḥ — okouzlujícími; valgu-bhāṣitaiḥ — sladkými slovy; manaḥ — jeho mysl; jagrāha — podmanila si; bhāva-jñā — znající jeho povahu; sa-smita — s úsměvem; apāṅga-vīkṣaṇaiḥ — tím, že pohlížela.

Překlad

S těmito myšlenkami (s touhou mít syna, který by zabil Indru) začala Diti jednat tak, aby neustále uspokojovala Kaśyapu svým příjemným chováním. Ó králi, příkazy, které od něho dostala, plnila vždy věrně, přesně tak, jak si přál. Svou službou, láskou, pokorou a sebeovládáním, sladkými slovy určenými k jeho potěšení, úsměvy a pohledy, které na něho upírala, si získala a podmanila jeho mysl.

Význam

Když si chce žena získat přízeň svého manžela a zajistit si jeho věrnost, musí se ho snažit ve všech ohledech potěšit. Je-li muž se svou manželkou spokojený, žena může získat všechny nezbytné potřeby, ozdoby a plné uspokojení smyslů. To zde naznačuje chování Diti.

6.18.29

Verš

evaṁ striyā jaḍībhūto
vidvān api manojñayā
bāḍham ity āha vivaśo
na tac citraṁ hi yoṣiti

Synonyma

evam — takto; striyā — ženou; jaḍībhūtaḥ — okouzlený; vidvān — velice učený; api — ačkoliv; manojñayā — velice zkušený; bāḍham — ano; iti — takto; āha — pravil; vivaśaḥ — pod její kontrolou; na — ne; tat — to; citram — udivující; hi — vskutku; yoṣiti — co se týče žen.

Překlad

Ačkoliv byl Kaśyapa Muni velký učenec, okouzlilo ho Ditino strojené chování, kterým si ho podmanila. Ujistil proto svou manželku, že splní její přání. Takový manželův slib není vůbec udivující.

6.18.30

Verš

vilokyaikānta-bhūtāni
bhūtāny ādau prajāpatiḥ
striyaṁ cakre sva-dehārdhaṁ
yayā puṁsāṁ matir hṛtā

Synonyma

vilokya — když viděl; ekānta-bhūtāni — odpoutané; bhūtāni — živé bytosti; ādau — na počátku; prajāpatiḥ — Pán Brahmā; striyam — ženu; cakre — stvořil; sva-deha — jeho těla; ardham — polovina; yayā — kým; puṁsām — mužů; matiḥ — mysl; hṛtā — unesená.

Překlad

Na počátku stvoření viděl Pán Brahmā, otec všeho živého ve vesmíru, že všechny živé bytosti jsou odpoutané. Aby zvětšil počet obyvatelstva, stvořil tehdy z lepší poloviny mužova těla ženu, neboť chování žen unáší mysl mužů.

Význam

Celý vesmír je v chodu pod vlivem sexuální připoutanosti, kterou stvořil Pán Brahmā, aby zvýšil počet jeho obyvatelstva, a to nejen v lidské společnosti, ale i v jiných druzích. Jak prohlásil Ṛṣabhadeva v pátém zpěvu: puṁsaḥ striyā mithunī-bhāvam etam — celý svět se točí pod vlivem pohlavní přitažlivosti a touhy mezi mužem a ženou. Když se muž a žena spojí, pevný uzel této přitažlivosti se čím dál více utahuje, a tak se muž zaplétá do materialistického způsobu života. To je iluze hmotného světa. Tato iluze působila i na Kaśyapu Muniho, přestože byl velice učený a pokročilý co se týče duchovního poznání. V Manu-saṁhitě (2.215) a Śrīmad-Bhāgavatamu (9.19.17) je uvedeno:

mātrā svasrā duhitrā vā
nāviviktāsano bhavet
balavān indriya-grāmo
vidvāṁsam api karṣati

“Muž se nemá stýkat se ženou na osamoceném místě, ani kdyby to byla jeho matka, sestra nebo dcera, protože smysly jsou tak silné, že zavedou na scestí i člověka s rozvinutým poznáním.” Když je muž se ženou v ústraní, jeho pohlavní touhy nepochybně vzrostou. Slova ekānta-bhūtāni zde proto vyjadřují, že muž se má v zájmu toho, aby nepodlehl pohlavním touhám, co nejvíce vyhýbat společnosti žen. Sexuální touha je tak mocná, že jestliže muž setrvává v ústraní s jakoukoliv ženou — dokonce i se svou matkou, sestrou nebo dcerou — tato touha ho zcela prostoupí.

6.18.31

Verš

evaṁ śuśrūṣitas tāta
bhagavān kaśyapaḥ striyā
prahasya parama-prīto
ditim āhābhinandya ca

Synonyma

evam — takto; śuśrūṣitaḥ — obsluhovaný; tāta — ó můj milý; bhagavān — mocný; kaśyapaḥ — Kaśyapa; striyā — ženou; prahasya — usmívající se; parama-prītaḥ — nesmírně potěšený; ditim — Diti; āha — řekl; abhinandya — schvalující; ca — také.

Překlad

Můj milý králi, nejmocnější mudrc Kaśyapa, kterého příjemné chování jeho manželky Diti nesmírně těšilo, se usmál a oslovil ji.

6.18.32

Verš

śrī-kaśyapa uvāca
varaṁ varaya vāmoru
prītas te ’ham anindite
striyā bhartari suprīte
kaḥ kāma iha cāgamaḥ

Synonyma

śrī-kaśyapaḥ uvāca — Kaśyapa Muni řekl; varam — požehnání; varaya — požádej; vāmoru — ó krásná ženo; prītaḥ — potěšený; te — tebou; aham — já; anindite — ó bezúhonná dámo; striyāḥ — pro ženu; bhartari — když je manžel; su-prīte — spokojený; kaḥ — co; kāmaḥ — touha; iha — zde; ca — a; agamaḥ — obtížné získat.

Překlad

Kaśyapa Muni řekl: Ó krásná, bezúhonná ženo, jelikož mě velice těší tvé chování, můžeš mě požádat o jakékoliv požehnání. Jaká přání, v tomto či příštím světě, se ženě nemohou vyplnit, je-li s ní manžel spokojený?

6.18.33-34

Verš

patir eva hi nārīṇāṁ
daivataṁ paramaṁ smṛtam
mānasaḥ sarva-bhūtānāṁ
vāsudevaḥ śriyaḥ patiḥ

sa eva devatā-liṅgair
nāma-rūpa-vikalpitaiḥ
ijyate bhagavān pumbhiḥ
strībhiś ca pati-rūpa-dhṛk

Synonyma

patiḥ — manžel; eva — vskutku; hi — jistě; nārīṇām — žen; daivatam — polobůh; paramam — nejvyšší; smṛtam — je považován; mānasaḥ — který sídlí v srdci; sarva-bhūtānām — všech živých bytostí; vāsudevaḥ — Vāsudeva; śriyaḥ — bohyně štěstí; patiḥ — manžel; saḥ — On; eva — jistě; devatā-liṅgaiḥ — prostřednictvím podob polobohů; nāma — jména; rūpa — podoby; vikalpitaiḥ — vnímané; ijyate — je uctívaný; bhagavān — Nejvyšší Pán, Osobnost Božství; pumbhiḥ — muži; strībhiḥ — ženami; ca — také; pati-rūpa-dhṛk — v podobě manžela.

Překlad

Manžel je pro ženu nejvyšší polobůh. Pán Vāsudeva, Nejvyšší Osobnost Božství a manžel bohyně štěstí, sídlí v srdci každého a ploduchtiví pracovníci Ho uctívají prostřednictvím různých jmen a podob polobohů. Stejně tak manžel zastupuje Pána jako objekt ženina uctívání.

Význam

Pán říká v Bhagavad-gītě (9.23):

ye 'py anya-devatā-bhaktā
yajante śraddhayānvitāḥ
te 'pi mām eva kaunteya
yajanty avidhi-pūrvakam

“Ti, kdo jsou oddanými jiných bohů a s vírou je uctívají, uctívají ve skutečnosti pouze Mě, ó synu Kuntī, ale nesprávným způsobem.” Polobozi jsou různí pomocníci, kteří jednají jako ruce a nohy Nejvyšší Osobnosti Božství. Tomu, kdo není v přímém styku s Nejvyšším Pánem a nedokáže si představit Jeho vznešené postavení, se někdy doporučuje uctívat polobohy jakožto různé části Pána. Pokud ženy — které jsou obvykle velmi poutány ke svým manželům — uctívají své muže jako zástupce Vāsudeva, je to pro ně prospěšné, stejně jako bylo pro Ajāmila prospěšné volání Nārāyaṇa, jeho syna. Ajāmila myslel na svého syna, ale díky připoutanosti ke jménu Nārāyaṇa dosáhl samotným vyslovováním tohoto jména osvobození. V Indii se manžel dodnes nazývá pati-guru, “manžel-duchovní mistr”. Jsou-li k sobě manželé navzájem poutáni za účelem rozvoje vědomí Kṛṣṇy, pak jejich vztah, který je založený na spolupráci, tomuto rozvoji velice napomáhá. I když jsou ve védských mantrách někdy pronášena jména Indry a Agniho (indrāya svāhā, agnaye svāhā), védské oběti jsou ve skutečnosti vykonávány pro uspokojení Pána Viṣṇua. Dokud člověk příliš lpí na hmotném smyslovém požitku, doporučuje se mu uctívání polobohů nebo uctívání manžela.

6.18.35

Verš

tasmāt pati-vratā nāryaḥ
śreyas-kāmāḥ sumadhyame
yajante ’nanya-bhāvena
patim ātmānam īśvaram

Synonyma

tasmāt — proto; pati-vratāḥ — oddané manželovi; nāryaḥ — ženy; śreyaḥ-kāmāḥ — svědomité; su-madhyame — ó ženo s útlým pasem; yajante — uctívají; ananya-bhāvena — s oddaností; patim — manžela; ātmānam — Nadduši; īśvaram — zástupce Nejvyšší Osobnosti Božství.

Překlad

Má milá ženo, která máš tak krásnou postavu a útlý pas, svědomitá manželka má být cudná a musí poslouchat příkazy svého manžela. Má ho velmi oddaně uctívat jako zástupce Vāsudeva.

6.18.36

Verš

so ’haṁ tvayārcito bhadre
īdṛg-bhāvena bhaktitaḥ
taṁ te sampādaye kāmam
asatīnāṁ sudurlabham

Synonyma

saḥ — taková osoba; aham — já; tvayā — tebou; arcitaḥ — uctívaný; bhadre — ó urozená ženo; īdṛk-bhāvena — takto; bhaktitaḥ — s oddaností; tam — to; te — tvoje; sampādaye — splním; kāmam — přání; asatīnām — pro necudné ženy; su-durlabham — nemožné získat.

Překlad

Má milá, urozená ženo, jelikož jsi mě uctívala s velkou oddaností a považovala mě za zástupce Nejvyšší Osobnosti Božství, odměním se ti tak, že ti splním tvá přání, jejichž splnění je pro necudnou manželku nedosažitelné.

6.18.37

Verš

ditir uvāca
varado yadi me brahman
putram indra-haṇaṁ vṛṇe
amṛtyuṁ mṛta-putrāhaṁ
yena me ghātitau sutau

Synonyma

ditiḥ uvāca — Diti řekla; vara-daḥ — dárce požehnání; yadi — jestliže; me — mně; brahman — ó velká duše; putram — syna; indra-haṇam — který dokáže zabít Indru; vṛṇe — žádám o; amṛtyum — nesmrtelného; mṛta-putrā — jejíž synové jsou mrtví; aham — já; yena — kým; me — moji; ghātitau — bylo způsobeno, aby byli zabiti; sutau — dva synové.

Překlad

Diti odpověděla: Ó můj muži, ó velká duše, přišla jsem o své dva syny. Chceš-li mi dát požehnání, pak tě prosím o nesmrtelného syna, který dokáže zabít Indru. Žádám o to z toho důvodu, že Indra s pomocí Viṣṇua zabil mé dva syny, Hiraṇyākṣu a Hiraṇyakaśipua.

Význam

Slovo indra-haṇam znamená “ten, kdo dokáže zabít Indru”, ale rovněž znamená “ten, kdo následuje Indru”. Slovo amṛtyum se vztahuje na polobohy, kteří neumírají stejně jako obyčejné lidské bytosti — jejich životy jsou nesmírně dlouhé. Například délku života Pána Brahmy uvádí Bhagavad-gītā: sahasra-yuga-paryantam ahar yad brahmaṇo viduḥ. Pouhý jeden den (dvanáct hodin) Brahmy trvá 4 300 000 let násobeno tisícem. Délka jeho života je tedy pro obyčejnou lidskou bytost nepředstavitelná. Polobozi jsou proto někdy nazýváni amara, což znamená “ten, kdo neumírá”. V tomto hmotném světě ovšem musí zemřít každý. Slovo amṛtyum tedy vyjadřuje, že Diti chtěla syna, jehož postavení by se vyrovnalo postavení polobohů.

6.18.38

Verš

niśamya tad-vaco vipro
vimanāḥ paryatapyata
aho adharmaḥ sumahān
adya me samupasthitaḥ

Synonyma

niśamya — slyšící; tat-vacaḥ — její slova; vipraḥ — brāhmaṇa; vimanāḥ — zarmoucený; paryatapyata — naříkal; aho — běda; adharmaḥ — bezbožnost; su-mahān — nesmírně velká; adya — dnes; me — ke mně; samupasthitaḥ — dostavila se.

Překlad

Když Kaśyapa Muni slyšel Ditinu žádost, velice ho to zarmoutilo. “Běda,” naříkal, “nyní jsem v nebezpečí, že se budu podílet na bezbožném činu — zabití Indry.”

Význam

Kaśyapa Muni dychtil splnit touhu své manželky Diti, ale když slyšel, že chce syna, který by zabil Indru, jeho nadšení okamžitě vyprchalo, neboť taková myšlenka se mu příčila.

6.18.39

Verš

aho arthendriyārāmo
yoṣin-mayyeha māyayā
gṛhīta-cetāḥ kṛpaṇaḥ
patiṣye narake dhruvam

Synonyma

aho — běda; artha-indriya-ārāmaḥ — příliš připoutaný k hmotnému požitku; yoṣit-mayyā — v podobě ženy; iha — zde; māyayā — iluzorní energií; gṛhīta-cetāḥ — jelikož je má mysl uchvácená; kṛpaṇaḥ — bídný; patiṣye — poklesnu; narake — do pekla; dhruvam — jistě.

Překlad

Kaśyapa Muni uvažoval: Běda, příliš jsem ulpěl na hmotném požitku. Má mysl toho využila a nechala se unést iluzorní energií Nejvyšší Osobnosti Božství v podobě ženy (mé manželky). Proto se ze mě stal bídák, který půjde do pekla.

6.18.40

Verš

ko ’tikramo ’nuvartantyāḥ
svabhāvam iha yoṣitaḥ
dhiṅ māṁ batābudhaṁ svārthe
yad ahaṁ tv ajitendriyaḥ

Synonyma

kaḥ — co; atikramaḥ — přestupek; anuvartantyāḥ — následující; sva-bhāvam — svou povahu; iha — zde; yoṣitaḥ — ženy; dhik — prokletí; mām — mně; bata — běda; abudham — neobeznámený; sva-arthe — co je pro mě dobré; yat — protože; aham — já; tu — vskutku; ajita-indriyaḥ — neschopný ovládat své smysly.

Překlad

Tato žena, má manželka, se uchýlila k prostředkům, které odpovídají její povaze. Nelze ji tedy vinit. Já jsem však muž — já si zasluhuji prokletí! Vůbec nevím, co je pro mě dobré, neboť jsem nedovedl ovládnout své smysly.

Význam

Přirozeným pudem ženy je užívat si hmotného světa. Žena nabádá svého manžela k požitku tím, že uspokojuje jeho jazyk, břicho a genitálie (jihvā, udara a upastha). Dobře ví, jak vařit chutné pokrmy, aby ho snadno uspokojila co se týče jídla. Když se muž dobře nají, jeho břicho je spokojené, a to posiluje genitálie. Zvláště když je zvyklý konzumovat maso, víno a podobné potraviny v kvalitě vášně, bude mít nepochybně silné sklony k sexu. Je třeba vědět, že sexuální sklony nevedou k duchovnímu pokroku, ale do pekla. Kaśyapa Muni tedy zvážil svou situaci a naříkal. Jinými slovy, pokud není muž dobře připravený a žena nenásleduje svého manžela, je velice riskantní být hospodářem. Manžel se musí připravovat od samotného počátku života. Kaumāra ācaret prājño dharmān bhāgavatān iha (Bhāg. 7.6.1). Během studentského života (brahmacarya) se má brahmacārī učit zkušeně vykonávat bhāgavata-dharmu, oddanou službu. Když se potom ožení a jeho manželka je mu věrná a následuje ho v takovém životě, je jejich manželský vztah opravdu žádoucí. Vztah mezi manželi, ve kterém chybí duchovní vědomí a naopak se vše zaměřuje pouze na smyslový požitek, však není vůbec dobrý. Ve Śrīmad-Bhāgavatamu (12.2.3) je řečeno, že zvláště v tomto věku, Kali-yuze, se bude vztah mezi manželi zakládat na sexu (dām-patye 'bhirucir hetuḥ). Dokud tedy žena i muž nepřijmou proces vědomí Kṛṣṇy, je rodinný život v této Kali-yuze nesmírně nebezpečný.

6.18.41

Verš

śarat-padmotsavaṁ vaktraṁ
vacaś ca śravaṇāmṛtam
hṛdayaṁ kṣura-dhārābhaṁ
strīṇāṁ ko veda ceṣṭitam

Synonyma

śarat — na podzim; padma — lotos; utsavam — kvetoucí; vaktram — obličej; vacaḥ — slova; ca — a; śravaṇa — uchu; amṛtam — dávající potěšení; hṛdayam — srdce; kṣura-dhārā — ostří břitvy; ābham — jako; strīṇām — žen; kaḥ — kdo; veda — zná; ceṣṭitam — jednání.

Překlad

Obličej ženy je přitažlivý a krásný jako kvetoucí lotos na podzim. Její slova jsou velmi sladká a dávají potěšení uchu, ale když budeme studovat její srdce, pochopíme, že je nesmírně ostré — jako čepel břitvy. Kdo by za těchto okolností chápal jednání žen?

Význam

Kaśyapa Muni zde z materialistického hlediska názorně líčí ženu. Ženy jsou obvykle označovány za něžné pohlaví a zvláště v mládí, ve věku šestnácti či sedmnácti let, jsou pro muže velice přitažlivé. Obličej ženy je proto přirovnán k lotosu, který kvete na podzim. Stejně jako je lotos na podzim neobyčejně krásný, žena na prahu své mladistvé krásy je úžasně přitažlivá. V sanskrtu hlas ženy označuje slovo nārī-svara, neboť ženy často zpívají a jejich zpěv je nesmírně atraktivní. V současné době jsou velice populární filmové herečky a zvláště zpěvačky; některé z nich si pouhým zpěvem vydělávají pohádkové obnosy. Zpívání ženy je tedy nebezpečné — jak učil Śrī Caitanya Mahāprabhu — jelikož může způsobit, že sannyāsī padne takové ženě za oběť. Sannyāsa znamená vzdát se společnosti žen; jestliže ale sannyāsī naslouchá hlasu ženy a dívá se na její krásnou tvář, bude k ní přitahován a je jisté, že poklesne. Existuje mnoho příkladů — dokonce i velký mudrc Viśvāmitra se stal obětí Menaky. Ten, kdo má zájem o pokrok v duchovním vědomí, si tedy musí dávat zvláště dobrý pozor, aby se nedíval ženě do tváře a neposlouchal ženský hlas. Dívat se ženě do tváře a obdivovat její krásu nebo poslouchat její hlas a oceňovat, jak pěkně zpívá, je pro brahmacārīna či sannyāsīna subtilní poklesek. Kaśyapův popis ženských rysů je tedy velice poučný.

Žena, která má přitažlivé tělesné rysy, krásný obličej a sladký hlas, je přirozeně pastí na muže. Śāstry radí, že když taková žena přijde muži sloužit, je třeba ji považovat za temnou studnu zarostlou trávou. V polích je mnoho takových studní, a když o nich člověk neví, proboří se trávou a spadne dovnitř. Takových pokynů je mnoho. Jelikož se přitažlivost hmotného světa zakládá na přitažlivosti žen, Kaśyapa Muni uvažoval: “Kdo může za těchto okolností pochopit srdce ženy?” Cāṇakya Paṇḍita také radil: viśvāso naiva kartavyaḥ strīṣu rāja-kuleṣu ca — “Dvěma osobám není radno věřit — politikovi a ženě.” To jsou autoritativní pokyny śāster, a proto bychom měli být při svém jednání se ženami velice opatrní.

Někdy je naše hnutí pro vědomí Kṛṣṇy kritizováno, že se v něm stýkají muži a ženy. Vědomí Kṛṣṇy je však pro každého; nezáleží na tom, zda je člověk muž či žena. Pán Kṛṣṇa Osobně říká: striyo vaiśyās tathā śūdrās te 'pi yānti parāṁ gatim. Každý — ať už žena, śūdra nebo vaiśya, o brāhmaṇovi či kṣatriyovi ani nemluvě — se může vrátit domů, zpátky k Bohu, bude-li striktně následovat pokyny duchovního mistra a śāster. Žádáme proto všechny členy hnutí pro vědomí Kṛṣṇy — muže i ženy — aby se nenechali upoutat tělesnými rysy, ale pouze Kṛṣṇou. Pak bude vše v pořádku; jinak bude vždy hrozit nebezpečí.

6.18.42

Verš

na hi kaścit priyaḥ strīṇām
añjasā svāśiṣātmanām
patiṁ putraṁ bhrātaraṁ vā
ghnanty arthe ghātayanti ca

Synonyma

na — ne; hi — jistě; kaścit — kdokoliv; priyaḥ — drahý; strīṇām — ženám; añjasā — ve skutečnosti; sva-āśiṣā — pro své vlastní zájmy; ātmanām — nejdražšího; patim — manžela; putram — syna; bhrātaram — bratra; vā — nebo; ghnanti — zabijí; arthe — pro své vlastní zájmy; ghātayanti — nechají zabít; ca — také.

Překlad

Ženy chtějí uskutečňovat své vlastní zájmy, a proto s muži jednají, jako kdyby jim byli velice drazí. Ve skutečnosti jim však není drahý nikdo. Jsou považovány za světice, ale pro své vlastní cíle dokáží zabít i své manžely, syny či bratry, nebo je nechat zabít jinými.

Význam

Kaśyapa Muni zde zvláště pěkně rozebírá ženskou povahu. Ženy se od přírody nechávají vést svými vlastními zájmy, a proto se jim má neustále dostávat ochrany, aby se tato jejich přirozená tendence nemohla projevit. Vždy potřebují ochranu mužů. V dětství se má o ženu starat její otec, v mládí manžel a ve stáří její dospělí synové. To je příkaz Manua, který říká, že žena nemá být v žádném stádiu života nezávislá. O ženy se musí vždy někdo starat, aby nemohly projevit svůj přirozený sklon k naprosté sobeckosti. I v dnešní době existuje mnoho případů, kdy ženy zabily své manžely, aby mohly využít jejich pojištění. To není kritika žen, ale praktický rozbor jejich povahy. Takové přirozené pudy žen a mužů se projevují pouze v tělesném pojetí života. Když muž či žena pokročí v rozvoji duchovního vědomí, tělesné pojetí života prakticky zanikne. Všechny ženy bychom měli vidět jako duchovní jedince (ahaṁ brahmāsmi), jejichž jedinou povinností je uspokojovat Kṛṣṇu. Vliv různých kvalit hmotné přírody, jehož příčinou je to, že máme hmotná těla, pak nebude působit.

Hnutí pro vědomí Kṛṣṇy je tak prospěšné, že může znečištění hmotnou přírodou, které je výsledkem toho, že vlastníme hmotná těla, velice snadno odstranit. Bhagavad-gītā proto na samém začátku učí, že člověk—ať už muž či žena — musí vědět, že není tělo, ale duše. Každý by se měl zajímat o činnosti duše; nikoliv těla. Dokud člověka pobízí k činnostem tělesné pojetí života, vždy mu hrozí nebezpečí, že se ocitne na scestí. To platí bez ohledu na pohlaví. Duše je někdy nazývána puruṣa, neboť každý — ať už je oblečený jako muž či jako žena — má sklony užívat si tohoto hmotného světa. Osoba s takovým poživatelským přístupem je známá jako puruṣa. Nikdo nemá zájem sloužit ostatním, bez ohledu na to, zda je to muž či žena; každý chce uspokojovat své vlastní smysly. Vědomí Kṛṣṇy ovšem poskytuje muži i ženě prvotřídní výchovu. Muž má být vychováván v prvotřídního oddaného Pána Kṛṣṇy a žena ve velmi cudnou družku svého manžela. Pak budou žít oba šťastně.

6.18.43

Verš

pratiśrutaṁ dadāmīti
vacas tan na mṛṣā bhavet
vadhaṁ nārhati cendro ’pi
tatredam upakalpate

Synonyma

pratiśrutam — slíbené; dadāmi — dám; iti — takto; vacaḥ — prohlášení; tat — to; na — ne; mṛṣā — nepravdivé; bhavet — může být; vadham — zabití; na — ne; arhati — je vhodné; ca — a; indraḥ — Indra; api — také; tatra — v té souvislosti; idam — toto; upakalpate — je vhodné.

Překlad

Slíbil jsem, že jí dám požehnání, a tento slib nemohu porušit, ale Indra si nezaslouží být zabit. Řešení, které mám, je za těchto okolností zcela vhodné.

Význam

Kaśyapa Muni usoudil: “Diti chce mít syna, který dokáže zabít Indru, protože je to koneckonců žena a není příliš inteligentní. Vychovám ji takovým způsobem, aby přestala myslet na to, jak zabít Indru, a stala se vaiṣṇavou, oddaným Kṛṣṇy. Přistoupí-li na dodržování pravidel vaiṣṇavských zásad, nitro jejího srdce se jistě očistí.” Ceto-darpaṇa-mārjanam. To je proces oddané služby. Dodržováním zásad oddané služby ve vědomí Kṛṣṇy se může očistit každý, neboť vědomí Kṛṣṇy je tak mocné, že dokáže očistit i tu nejznečištěnější třídu lidí a změnit je v prvotřídní vaiṣṇavy. To je cíl hnutí Śrī Caitanyi Mahāprabhua. Narottama dāsa Ṭhākura říká:

vrajendra-nandana yei,

śacī-suta haila sei,
balarāma ha-ila nitāi
dīna-hīna yata chila,

hari-nāme uddhārila,
ta'ra sākṣī jagāi-mādhāi

Śrī Caitanya Mahāprabhu se v této Kali-yuze zjevil zvláště proto, aby vysvobodil pokleslé duše, které neustále plánují něco, co jim přinese hmotný požitek. Dal lidem tohoto věku výhodu, že mohou zpívat Hare Kṛṣṇa mantru a tak se zcela očistit, zbavit se všeho hmotného znečištění. Jakmile se člověk stane čistým vaiṣṇavou, transcenduje všechna hmotná pojetí života. Kaśyapa Muni se tedy pokusil změnit svou ženu ve vaiṣṇavī, aby se vzdala myšlenky na zabití Indry. Chtěl, aby se ona i její synové očistili a mohli se tak stát čistými vaiṣṇavy. Někdy se samozřejmě stane, že se člověk praktikující tento proces odchýlí od vaiṣṇavských zásad, a existuje nebezpečí, že může poklesnout, ale Kaśyapa Muni myslel na to, že i když někdo při dodržování vaiṣṇavských zásad poklesne, přesto nic neztratí. I pokleslý vaiṣṇava má nárok na lepší výsledky, jak potvrzuje Bhagavad-gītā. Svalpam apy asya dharmasya trāyate mahato bhayāt—i malá praxe v dodržování vaiṣṇavských zásad může člověka zachránit před největším nebezpečím hmotné existence. Kaśyapa Muni tedy plánoval, že svou manželku Diti poučí, aby se stala vaiṣṇavou, neboť chtěl Indrovi zachránit život.

6.18.44

Verš

iti sañcintya bhagavān
mārīcaḥ kurunandana
uvāca kiñcit kupita
ātmānaṁ ca vigarhayan

Synonyma

iti — takto; sañcintya — uvažující; bhagavān — mocný; mārīcaḥ — Kaśyapa Muni; kuru-nandana — ó potomku Kurua; uvāca — promluvil; kiñcit — poněkud; kupitaḥ — rozhněvaný; ātmānam — sebe; ca — a; vigarhayan — zatracující.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil: Když Kaśyapa Muni takto uvažoval, poněkud se rozhněval. Zatratil sám sebe, ó Mahārāji Parīkṣite, potomku Kurua, a promluvil k Diti následovně.

6.18.45

Verš

śrī-kaśyapa uvāca
putras te bhavitā bhadre
indra-hādeva-bāndhavaḥ
saṁvatsaraṁ vratam idaṁ
yady añjo dhārayiṣyasi

Synonyma

śrī-kaśyapaḥ uvāca — Kaśyapa Muni řekl; putraḥ — syn; te — tvůj; bhavitā — bude; bhadre — ó urozená ženo; indra-hā — vrah Indry nebo následovník Indry; adeva-bāndhavaḥ — přítel démonů (nebo deva-bāndhavaḥ–přítel polobohů); saṁvatsaram — po dobu jednoho roku; vratam — slib; idam — tento; yadi — když; añjaḥ — náležitě; dhārayiṣyasi — budeš vykonávat.

Překlad

Kaśyapa Muni řekl: Má milá, urozená ženo, budeš-li alespoň jeden rok dodržovat mé pokyny týkající se tohoto slibu, jistě obdržíš syna, který dokáže zabít Indru. Pokud se však od dodržování těchto vaiṣṇavských zásad odchýlíš, získáš syna, který bude mít k Indrovi kladný vztah.

Význam

Slovo indra-hā označuje asuru, který neustále dychtí zabít Indru. Nepřítel Indry je přirozeně přítelem asurů, ale slovo indra-hā se také vztahuje na toho, kdo Indru následuje nebo ho poslouchá. Když se člověk stane oddaným Indry, je nepochybně přítelem polobohů. Slova indra-hādeva-bāndhavaḥ jsou tedy dvojsmyslná, neboť říkají: “Tvůj syn zabije Indru, ale bude mít vřelý vztah k polobohům.” Když se někdo skutečně stane přítelem polobohů, určitě nebude schopen zabít Indru.

6.18.46

Verš

ditir uvāca
dhārayiṣye vrataṁ brahman
brūhi kāryāṇi yāni me
yāni ceha niṣiddhāni
na vrataṁ ghnanti yāny uta

Synonyma

ditiḥ uvāca — Diti řekla; dhārayiṣye — přijmu; vratam — slib; brahman — můj milý brāhmaṇo; brūhi — prosím pověz; kāryāṇi — musí být učiněno; yāni — co; me — mně; yāni — co; ca — a; iha — zde; niṣiddhāni — je zakázáno; na — ne; vratam — slib; ghnanti — poruší; yāni — co; uta — také.

Překlad

Diti odpověděla: Můj milý brāhmaṇo, musím přijmout tvoji radu a dodržovat příslušný slib. Nyní mi pověz, co musím dělat, co je zakázáno a co tento slib neporuší. To vše mi, prosím, jasně vysvětli.

Význam

Jak bylo uvedeno dříve, ženy mají obvykle sklony sloužit svým vlastním cílům. Kaśyapa Muni navrhl Diti přípravný proces, který jí během jednoho roku umožní vyplnit její touhy. Jelikož si toužebně přála zabít Indru, okamžitě souhlasila a řekla: “Prosím, pověz mi, o jaký slib se jedná a jak ho mám dodržovat. Přísahám, že udělám, co je třeba, a že ho neporuším.” To je další stránka ženské psychologie. Přestože žena nesmírně ráda vidí, když se plní její vlastní plány, nevinně následuje pokyny, které jí někdo — zvláště její manžel — dává. Tak může být vychována pro vyšší cíle. Žena si od přírody přeje následovat muže; je-li tedy muž ušlechtilý, žena může být vychována pro ušlechtilý cíl.

6.18.47

Verš

śrī-kaśyapa uvāca
na hiṁsyād bhūta-jātāni
na śapen nānṛtaṁ vadet
na chindyān nakha-romāṇi
na spṛśed yad amaṅgalam

Synonyma

śrī-kaśyapaḥ uvāca — Kaśyapa Muni řekl; na hiṁsyāt — neubližovat; bhūta-jātāni — živé bytosti; na śapet — neproklínat; na — ne; anṛtam — lež; vadet — říkat; na chindyāt — nestříhat; nakha-romāṇi — nehty a vlasy; na spṛśet — nedotýkat se; yat — to, co; amaṅgalam — nečisté.

Překlad

Kaśyapa Muni řekl: Má milá ženo, v zájmu tohoto slibu nepáchej žádné násilí a nikomu neubližuj. Nikoho neproklínej a nelži. Nestříhej si nehty a vlasy a nedotýkej se nečistých věcí, jako jsou lebky a kosti.

Význam

Prvním pokynem, který dal Kaśyapa Muni své ženě, bylo, aby nebyla zlá. Všeobecnou tendencí v tomto hmotném světě je být zlovolný, a proto — jak uvádí Śrīmad-Bhāgavatam (paramo nirmatsarāṇām) — aby si mohl být člověk vědom Kṛṣṇy, musí tuto tendenci zkrotit. Ten, kdo má vědomí Kṛṣṇy, nikdy nezávidí, zatímco ostatní jsou vždy plni závisti. Pokyn Kaśyapy Muniho své manželce, aby nebyla závistivá, tedy naznačuje, že to je první stupeň pokroku ve vědomí Kṛṣṇy. Kaśyapa Muni chtěl vychovat svou ženu k tomu, aby si byla vědoma Kṛṣṇy, neboť to by stačilo k její i Indrově ochraně.

6.18.48

Verš

nāpsu snāyān na kupyeta
na sambhāṣeta durjanaiḥ
na vasītādhauta-vāsaḥ
srajaṁ ca vidhṛtāṁ kvacit

Synonyma

na — ne; apsu — ve vodě; snāyāt — koupat se; na kupyeta — nehněvat se; na sambhāṣeta — nemluvit; durjanaiḥ — se zlými lidmi; na vasīta — nenosit; adhauta-vāsaḥ — nevyprané šaty; srajam — květinovou girlandu; ca — a; vidhṛtām — kterou již měl někdo na sobě; kvacit — kdy.

Překlad

Kaśyapa Muni pokračoval: Má milá, ušlechtilá ženo, nikdy nevstupuj do vody, když se budeš mýt, nehněvej se a nikdy ani nepromluv se zlými lidmi a nestýkej se s nimi. Nikdy nenos šaty, které nejsou dobře vyprané, a girlandu, kterou již nosil někdo jiný.

6.18.49

Verš

nocchiṣṭaṁ caṇḍikānnaṁ ca
sāmiṣaṁ vṛṣalāhṛtam
bhuñjītodakyayā dṛṣṭaṁ
piben nāñjalinā tv apaḥ

Synonyma

na — ne; ucchiṣṭam — zbytky jídla; caṇḍikā-annam — jídlo obětované bohyni Kālī; ca — a; sa-āmiṣam — smíšené s masem; vṛṣala-āhṛtam — přinesené śūdrou; bhuñjīta — jíst; udakyayā — ženou v menstruačním období; dṛṣṭam — viděné; pibet na — nepít; añjalinā — spojením dlaní; tu — také; apaḥ — vodu.

Překlad

Nikdy nejez zbytky, prasādam obětované bohyni Kālī (Durze) a cokoliv znečištěného masem či rybami. Nejez nic, co přinesl nebo čeho se dotkl śūdra nebo na co pohlédla žena během svého menstruačního období. Nepij vodu ze spojených dlaní.

Význam

Jelikož se bohyni Kālī obvykle obětuje jídlo, které obsahuje maso a ryby, Kaśyapa Muni své manželce striktně zakázal zbytky takového jídla jíst. Vaiṣṇava ve skutečnosti nesmí přijímat žádné jídlo obětované polobohům — vždy přijímá jedině prasādam obětované Pánu Viṣṇuovi. Prostřednictvím těchto pokynů Kaśyapa Muni učil způsobem negace svou manželku Diti, jak se stát vaiṣṇavī.

6.18.50

Verš

nocchiṣṭāspṛṣṭa-salilā
sandhyāyāṁ mukta-mūrdhajā
anarcitāsaṁyata-vāk
nāsaṁvītā bahiś caret

Synonyma

na — ne; ucchiṣṭā — po jídle; aspṛṣṭa-salilā — bez umytí; sandhyāyām — večer; mukta-mūrdhajā — s rozpuštěnými vlasy; anarcitā — bez ozdob; asaṁyata-vāk — bez vážnosti; na — ne; asaṁvītā — nezahalená; bahiḥ — ven; caret — jít.

Překlad

Po jídle bys neměla vyjít na ulici, aniž by sis umyla ústa, ruce a nohy. Neměla bys chodit ven večer nebo s rozpuštěnými vlasy a tehdy, když nejsi náležitě ozdobená. Neměla bys opouštět dům, aniž bys byla vážná a dostatečně zahalená.

Význam

Kaśyapa Muni radil své manželce, aby nechodila ven na ulici, dokud není náležitě oblečená a ozdobená. Nepodporoval minisukně, které jsou nyní v módě. Když žena z civilizace Orientu vyjde na ulici, musí být zcela zahalená, aby žádný muž nepoznal, o koho se jedná. Všechny tyto metody jsou předepsané pro očištění. Když člověk přijme proces vědomí Kṛṣṇy, plně se očistí, a zůstane tak vždy transcendentální znečištění hmotného světa.

6.18.51

Verš

nādhauta-pādāprayatā
nārdra-pādā udak-śirāḥ
śayīta nāparāṅ nānyair
na nagnā na ca sandhyayoḥ

Synonyma

na — ne; adhauta-pādā — bez umytí nohou; aprayatā — bez očištění; na — ne; ardra-pādā — s mokrýma nohama; udak-śirāḥ — s hlavou směrem na sever; śayīta — uléhat; na — ne; aparāk — s hlavou směrem na západ; na — ne; anyaiḥ — s dalšími ženami; na — ne; nagnā — nahá; na — ne; ca — a; sandhyayoḥ — při východu a západu slunce.

Překlad

Neměla bys uléhat, aniž by sis umyla nohy a očistila se, s mokrýma nohama nebo s hlavou směrem na západ či na sever. Neměla bys ležet nahá, s dalšími ženami nebo při východu a západu slunce.

6.18.52

Verš

dhauta-vāsā śucir nityaṁ
sarva-maṅgala-saṁyutā
pūjayet prātarāśāt prāg
go-viprāñ śriyam acyutam

Synonyma

dhauta-vāsā — mít na sobě vyprané šaty; śuciḥ — být očištěný; nityam — vždy; sarva-maṅgala — vším příznivým; saṁyutā — ozdobený; pūjayet — má uctívat; prātaḥ-āśāt prāk — před snídaní; go-viprān — krávy a brāhmaṇy; śriyam — bohyni štěstí; acyutam — Nejvyšší Osobnost Božství.

Překlad

Je třeba si obléknout vyprané šaty, být neustále čistý a ozdobený kurkumou, santálovou pastou a dalšími příznivými látkami a před snídaní uctívat krávy, brāhmaṇy, bohyni štěstí a Nejvyšší Osobnost Božství.

Význam

Je-li člověk vychovaný tak, aby ctil a uctíval krávy a brāhmaṇy, je skutečně civilizovaný. Je doporučeno uctívat Nejvyšší Osobnost Božství, a Samotný Pán má velice rád krávy a brāhmaṇy (namo brahmaṇya-devāya go-brāhmaṇa-hitāya ca). Jinými slovy, civilizace, v níž neexistuje úcta ke kravám a brāhmaṇům, je zavržená. Člověk nemůže udělat duchovní pokrok, aniž by získal bráhmanské kvalifikace a chránil krávy. Ochrana krav zajišťuje dostatek potravin připravených z mléka, které jsou pro rozvinutou civilizaci zapotřebí. Člověk nemá znečišťovat civilizaci jedením masa krav. Civilizace musí dělat něco pokrokového; pak je to civilizace Árjů. Místo zabíjení krav pro maso musí civilizovaní lidé připravovat různé mléčné produkty, které zlepší stav společnosti. Následuje-li člověk bráhmanskou kulturu, dosáhne způsobilosti ve vědomí Kṛṣṇy.

6.18.53

Verš

striyo vīravatīś cārcet
srag-gandha-bali-maṇḍanaiḥ
patiṁ cārcyopatiṣṭheta
dhyāyet koṣṭha-gataṁ ca tam

Synonyma

striyaḥ — ženy; vīra-vatīḥ — které mají manžely a syny; ca — a; arcet — má uctívat; srak — girlandami; gandha — santálem; bali — dary; maṇḍanaiḥ — a ozdobami; patim — manžela; ca — a; ārcya — uctívající; upatiṣṭheta — má obětovat modlitby; dhyāyet — má meditovat; koṣṭha-gatam — nacházející se v lůně; ca — také; tam — o něm.

Překlad

Žena, která dodržuje tento slib, má květinovými girlandami, santálovou pastou, ozdobami a dalším příslušenstvím uctívat ženy, jež mají syny a jejichž manželé jsou naživu. Těhotná žena má uctívat svého manžela a obětovat mu modlitby. Má o něm meditovat s myšlenkou, že se nachází v jejím lůně.

Význam

Dítě v lůně je částí manželova těla. Manžel tedy prostřednictvím svého zástupce nepřímo dlí v lůně své těhotné ženy.

6.18.54

Verš

sāṁvatsaraṁ puṁsavanaṁ
vratam etad aviplutam
dhārayiṣyasi cet tubhyaṁ
śakra-hā bhavitā sutaḥ

Synonyma

sāṁvatsaram — po dobu jednoho roku; puṁsavanam — zvaný puṁsavana; vratam — slib; etat — tento; aviplutam — bez porušení; dhārayiṣyasi — budeš vykonávat; cet — jestliže; tubhyam — tobě; śakra-hā — vrah Indry; bhavitā — bude; sutaḥ — synem.

Překlad

Kaśyapa Muni pokračoval: Budeš-li vykonávat tento obřad zvaný puṁsavana a s vírou dodržovat svůj slib alespoň jeden rok, porodíš syna, jemuž bude dáno zabít Indru. Vyskytne-li se však v tvém plnění slibu nějaký nedostatek, tvůj syn bude Indrovým přítelem.

6.18.55

Verš

bāḍham ity abhyupetyātha
ditī rājan mahā-manāḥ
kaśyapād garbham ādhatta
vrataṁ cāñjo dadhāra sā

Synonyma

bāḍham — ano; iti — takto; abhyupetya — přijímající; atha — potom; ditiḥ — Diti; rājan — ó králi; mahā-manāḥ — radující se; kaśyapāt — od Kaśyapy; garbham — semeno; ādhatta — získala; vratam — slib; ca — a; añjaḥ — řádně; dadhāra — vykonávala; sā — ona.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, Diti, manželka Kaśyapy, souhlasila s tím, že podstoupí očistný proces zvaný puṁsavana. “Ano,” řekla, “udělám vše podle tvých pokynů.” Když s velkou radostí přijala semeno od Kaśyapy a otěhotněla, začala věrně plnit daný slib.

6.18.56

Verš

mātṛ-ṣvasur abhiprāyam
indra ājñāya mānada
śuśrūṣaṇenāśrama-sthāṁ
ditiṁ paryacarat kaviḥ

Synonyma

mātṛ-svasuḥ — sestry své matky; abhiprāyam — záměr; indraḥ — Indra; ājñāya — chápající; māna-da — ó králi Parīkṣite, který prokazuješ úctu každému; śuśrūṣaṇena — se službou; āśrama-sthām — pobývající v āśramu; ditim — Diti; paryacarat — byl k dispozici; kaviḥ — sledující svůj vlastní prospěch.

Překlad

Ó králi, který jsi uctivý ke každému, Indra pochopil záměr Diti a zosnoval plán na uskutečnění svých vlastních zájmů. Veden logikou, že sebezáchova je prvním přírodním zákonem, chtěl narušit Ditin slib. Začal proto Diti, své tetě pobývající v āśramu, sloužit.

6.18.57

Verš

nityaṁ vanāt sumanasaḥ
phala-mūla-samit-kuśān
patrāṅkura-mṛdo ’paś ca
kāle kāla upāharat

Synonyma

nityam — každý den; vanāt — z lesa; sumanasaḥ — květiny; phala — plody; mūla — kořeny; samit — dřevo pro obětní oheň; kuśān — a trávu kuśa; patra — listy; aṅkura — ratolesti; mṛdaḥ — a hlínu; apaḥ — vodu; ca — také; kāle kāle — v pravý čas; upāharat — nosil.

Překlad

Každý den Indra sloužil své tetě tím, že jí z lesa nosil květiny, plody, kořeny a dřevo na yajñi. Vždy také v pravý čas přinesl trávu kuśa, listy, ratolesti, hlínu a vodu.

6.18.58

Verš

evaṁ tasyā vrata-sthāyā
vrata-cchidraṁ harir nṛpa
prepsuḥ paryacaraj jihmo
mṛga-heva mṛgākṛtiḥ

Synonyma

evam — takto; tasyāḥ — jí; vrata-sthāyāḥ — jež věrně plnila svůj slib; vrata-chidram — chybu v plnění slibu; hariḥ — Indra; nṛpa — ó králi; prepsuḥ — toužící najít; paryacarat — sloužil; jihmaḥ — podvodný; mṛga-hā — lovec; iva — jako; mṛga-ākṛtiḥ — v podobě jelena.

Překlad

Ó králi Parīkṣite, stejně jako lovec s nekalými úmysly slouží jelenovi tak, že si obleče jelení kůži, ve které vypadá také jako jelen, Indra se rovněž choval navenek přátelsky a věrně Diti sloužil, i když byl v srdci nepřítelem jejích synů. Jeho záměrem bylo oklamat ji, jakmile v jejím plnění obřadních slibů najde nějakou chybu. Chtěl však zůstat neodhalen, a proto jí sloužil velmi pozorně.

6.18.59

Verš

nādhyagacchad vrata-cchidraṁ
tat-paro ’tha mahī-pate
cintāṁ tīvrāṁ gataḥ śakraḥ
kena me syāc chivaṁ tv iha

Synonyma

na — ne; adhyagacchat — mohl nalézt; vrata-chidram — chybu v dodržování slibu; tat-paraḥ — což bylo jeho cílem; atha — následkem čehož; mahī-pate — ó vládce světa; cintām — úzkost; tīvrām — intenzivní; gataḥ — dostal; śakraḥ — Indra; kena — jak; me — moje; syāt — může být; śivam — dobro; tu — potom; iha — zde.

Překlad

Ó vládce celého světa, když Indra nemohl najít žádnou chybu, myslel si: “Jak se mohu dočkat nějakého štěstí?” Svírala ho veliká úzkost.

6.18.60

Verš

ekadā sā tu sandhyāyām
ucchiṣṭā vrata-karśitā
aspṛṣṭa-vāry-adhautāṅghriḥ
suṣvāpa vidhi-mohitā

Synonyma

ekadā — jednou; sā — ona; tu — ale; sandhyāyām — za soumraku; ucchiṣṭā — hned po jídle; vrata — ze slibu; karśitā — slabá a vyzáblá; aspṛṣṭa — nedotkla se; vāri — vody; adhauta — neumyla si; aṅghriḥ — nohy; suṣvāpa — šla spát; vidhi — řízením osudu; mohitā — zmatená.

Překlad

Jak Diti ze striktního dodržování zásad slibu zeslábla a zhubla, jednou si po jídle nešťastně opominula umýt ústa, ruce a nohy a odešla spát za soumraku.

6.18.61

Verš

labdhvā tad-antaraṁ śakro
nidrāpahṛta-cetasaḥ
diteḥ praviṣṭa udaraṁ
yogeśo yoga-māyayā

Synonyma

labdhvā — když zjistil; tat-antaram — potom; śakraḥ — Indra; nidrā — spánkem; apahṛta-cetasaḥ — nevědomá; diteḥ — Diti; praviṣṭaḥ — vstoupil; udaram — do lůna; yoga-īśaḥ — mistr yogy; yoga — jógových dokonalostí; māyayā — silou.

Překlad

Když Indra, oplývající všemi mystickými silami (yoga-siddhi, jako je aṇimā a laghimā), zjistil tuto chybu, vstoupil do lůna Diti, která nebyla při vědomí, jelikož tvrdě spala.

Význam

Dokonale úspěšný yogī ovládá osm druhů dokonalosti. Pomocí jednoho z nich, zvaného aṇimā-siddhi, se může stát menší než atom a v tomto stavu vstoupit kamkoliv. Indra pomocí této jógové síly vstoupil do lůna těhotné Diti.

6.18.62

Verš

cakarta saptadhā garbhaṁ
vajreṇa kanaka-prabham
rudantaṁ saptadhaikaikaṁ
mā rodīr iti tān punaḥ

Synonyma

cakarta — rozsekal; sapta-dhā — na sedm kusů; garbham — embryo; vajreṇa — svým bleskem; kanaka — zlata; prabham — které mělo vzhled; rudantam — plačící; sapta-dhā — na sedm kusů; eka-ekam — každý z nich; mā rodīḥ — neplačte; iti — takto; tān — je; punaḥ — znovu.

Překlad

Když vstoupil do Ditina lůna, pomocí svého blesku rozsekal na sedm kusů její embryo, které vypadalo jako zářící zlato. Na sedmi místech pak začalo plakat sedm různých živých bytostí. Indra jim řekl: “Neplačte,” a znovu každou z nich rozsekal na sedm kusů.

Význam

Śrīla Viśvanātha Cakravartī Ṭhākura poznamenává, že Indra svou jógovou silou nejprve expandoval tělo jednoho Maruta na sedm, a když potom rozsekal na kusy každou z těchto sedmi částí původního těla, bylo jich čtyřicet devět. Když bylo každé tělo rozděleno na sedm, vstoupily do nových těl další živé bytosti. Tato těla tedy byla jako rostliny, které se tehdy, když je člověk rozřeže na části a zasadí na hoře, stávají oddělenými bytostmi. První tělo bylo jedno, a jakmile ho Indra rozsekal na mnoho kusů, do nových těl vstoupilo mnoho dalších živých bytostí.

6.18.63

Verš

tam ūcuḥ pāṭyamānās te
sarve prāñjalayo nṛpa
kiṁ na indra jighāṁsasi
bhrātaro marutas tava

Synonyma

tam — jemu; ūcuḥ — řekli; pāṭyamānāḥ — usoužení; te — oni; sarve — všichni; prāñjalayaḥ — se sepjatýma rukama; nṛpa — ó králi; kim — proč; naḥ — nás; indra — ó Indro; jighāṁsasi — chceš zabít; bhrātaraḥ — bratři; marutaḥ — Marutové; tava — tvoji.

Překlad

Ó králi, byly ztrápené a se sepjatýma rukama na Indru naléhaly: “Drahý Indro, jsme Marutové, tvoji bratři. Proč se nás snažíš zabít?”

6.18.64

Verš

mā bhaiṣṭa bhrātaro mahyaṁ
yūyam ity āha kauśikaḥ
ananya-bhāvān pārṣadān
ātmano marutāṁ gaṇān

Synonyma

mā bhaiṣṭa — nebojte se; bhrātaraḥ — bratři; mahyam — moji; yūyam — vy; iti — takto; āha — pravil; kauśikaḥ — Indra; ananya-bhāvān — oddaní; pārṣadān — následovníci; ātmanaḥ — jeho; marutām gaṇān — Marutové.

Překlad

Když Indra viděl, že jsou ve skutečnosti jeho oddanými následovníky, řekl jim: “Jste-li všichni moji bratři, nemáte se ode mě čeho bát.”

6.18.65

Verš

na mamāra diter garbhaḥ
śrīnivāsānukampayā
bahudhā kuliśa-kṣuṇṇo
drauṇy-astreṇa yathā bhavān

Synonyma

na — ne; mamāra — zemřelo; diteḥ — Diti; garbhaḥ — embryo; śrīnivāsa — Pána Viṣṇua, sídla bohyně štěstí; anukampayā — milostí; bahu-dhā — na mnoho kusů; kuliśa — bleskem; kṣuṇṇaḥ — rozsekané; drauṇi — Aśvatthāmy; astreṇa — zbraní; yathā — stejně jako; bhavān — ty.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pravil: Můj milý králi Parīkṣite, spaloval tě žár Aśvatthāmovy brahmāstry, ale Pán Kṛṣṇa vstoupil do lůna tvé matky a zachránil tě. V tomto případě rozsekal Indrův blesk jedno embryo na čtyřicet devět kusů, ale i ty byly zachráněny milostí Nejvyšší Osobnosti Božství.

6.18.66-67

Verš

sakṛd iṣṭvādi-puruṣaṁ
puruṣo yāti sāmyatām
saṁvatsaraṁ kiñcid ūnaṁ
dityā yad dharir arcitaḥ

sajūr indreṇa pañcāśad
devās te maruto ’bhavan
vyapohya mātṛ-doṣaṁ te
hariṇā soma-pāḥ kṛtāḥ

Synonyma

sakṛt — jednou; iṣṭvā — uctívající; ādi-puruṣam — původní osobu; puruṣaḥ — člověk; yāti — jde; sāmyatām — mající stejné tělesné rysy jako Pán; saṁvatsaram — rok; kiñcit ūnam — o něco méně než; dityā — Diti; yat — protože; hariḥ — Pán Hari; arcitaḥ — byl uctíván; sajūḥ — s; indreṇa — Indrou; pañcāśat — padesát; devāḥ — polobozi; te — oni; marutaḥ — Marutové; abhavan — stali se; vyapohya — odstraňující; mātṛ-doṣam — chybu své matky; te — oni; hariṇā — Pánem Harim; soma-pāḥ — těmi, kdo pijí soma-rasu; kṛtāḥ — byli učiněni.

Překlad

Když člověk byť jen jednou uctívá Nejvyšší Osobnost Božství, původní osobu, dostane se do duchovního světa a bude mít stejné tělesné rysy jako Viṣṇu. Diti dodržovala velký slib a uctívala Pána Viṣṇua téměř celý jeden rok. Díky takové síle duchovního života se narodilo čtyřicet devět Marutů. Co je tedy úžasného na tom, že i když se Marutové narodili z lůna Diti, milostí Nejvyššího Pána se vyrovnali polobohům?

6.18.68

Verš

ditir utthāya dadṛśe
kumārān anala-prabhān
indreṇa sahitān devī
paryatuṣyad aninditā

Synonyma

ditiḥ — Diti; utthāya — vstávající; dadṛśe — viděla; kumārān — děti; anala-prabhān — zářící jako oheň; indreṇa sahitān — s Indrou; devī — bohyně; paryatuṣyat — byla potěšena; aninditā — očištěná.

Překlad

Uctíváním Nejvyšší Osobnosti Božství se Diti zcela očistila. Když vstala z postele, uviděla svých čtyřicet devět synů společně s Indrou. Všichni zářili jako oheň a měli k Indrovi přátelský vztah. To ji velice potěšilo.

6.18.69

Verš

athendram āha tātāham
ādityānāṁ bhayāvaham
apatyam icchanty acaraṁ
vratam etat suduṣkaram

Synonyma

atha — potom; indram — Indrovi; āha — řekla; tāta — milý; aham — já; ādityānām — Ādityům; bhaya-āvaham — nahánějícího hrůzu; apatyam — syna; icchantī — s touhou mít; acaram — plnila; vratam — slib; etat — tento; su-duṣkaram — obtížný plnit.

Překlad

Diti poté řekla Indrovi: Indro, můj milý synu, dodržovala jsem tento obtížný slib, jen abych získala syna, který by vás, dvanáct Ādityů, zabil.

6.18.70

Verš

ekaḥ saṅkalpitaḥ putraḥ
sapta saptābhavan katham
yadi te viditaṁ putra
satyaṁ kathaya mā mṛṣā

Synonyma

ekaḥ — jeden; saṅkalpitaḥ — byl cílem modliteb; putraḥ — syn; sapta sapta — čtyřicet devět; abhavan — nastalo; katham — jak; yadi — jestliže; te — tobě; viditam — známé; putra — můj milý synu; satyam — pravdu; kathaya — pověz; mā — ne (říkej); mṛṣā — lži.

Překlad

Modlila jsem se pouze o jednoho syna, ale nyní vidím, že jich je čtyřicet devět. Jak se to stalo? Můj milý synu Indro, prosím, řekni mi pravdu, jestli ji znáš. Nesnaž se lhát.

6.18.71

Verš

indra uvāca
amba te ’haṁ vyavasitam
upadhāryāgato ’ntikam
labdhāntaro ’cchidaṁ garbham
artha-buddhir na dharma-dṛk

Synonyma

indraḥ uvāca — Indra řekl; amba — ó matko; te — tvůj; aham — já; vyavasitam — slib; upadhārya — chápající; āgataḥ — přišel jsem; antikam — poblíž; labdha — když jsem nalezl; antaraḥ — chybu; acchidam — rozsekal jsem; garbham — embryo; artha-buddhiḥ — sobecky; na — ne; dharma-dṛk — vidící náboženství.

Překlad

Indra odpověděl: Má drahá matko, jelikož jsem byl naprosto oslepený sobeckými zájmy, ztratil jsem ze zřetele náboženství. Jakmile jsem pochopil, že dodržuješ velký slib duchovního života, chtěl jsem v tvém počínání najít nějakou chybu. Když jsem ji našel, vstoupil jsem do tvého lůna a rozsekal embryo na kusy.

Význam

Když Diti, Indrova teta, Indrovi otevřeně sdělila, co chtěla učinit, Indra jí vyložil zase své záměry. Místo aby tedy byli nepřáteli, upřímně přiznali pravdu. To je vlastnost, která je výsledkem styku s Viṣṇuem. Śrīmad-Bhāgavatam (5.18.12) uvádí:

yasyāsti bhaktir bhagavaty akiñcanā
sarvair guṇais tatra samāsate surāḥ

Když člověk rozvine postoj oddanosti a očistí se uctíváním Nejvyššího Pána, nepochybně se v jeho těle projeví všechny dobré vlastnosti. Díky tomu, že přišli do styku s uctíváním Viṣṇua, se Diti i Indra očistili.

6.18.72

Verš

kṛtto me saptadhā garbha
āsan sapta kumārakāḥ
te ’pi caikaikaśo vṛkṇāḥ
saptadhā nāpi mamrire

Synonyma

kṛttaḥ — rozťaté; me — mnou; sapta-dhā — na sedm; garbhaḥ — embryo; āsan — vzniklo; sapta — sedm; kumārakāḥ — dětí; te — ony; api — ačkoliv; ca — také; eka-ekaśaḥ — každé z nich; vṛkṇāḥ — rozsekány; sapta-dhā — na sedm; na — ne; api — přesto; mamrire — zemřely.

Překlad

Nejprve jsem rozsekal dítě v lůně na sedm kusů, ze kterých se stalo sedm dětí. Pak jsem každé dítě znovu rozsekal na sedm kusů. Milostí Nejvyššího Pána však žádné z nich nezemřelo.

6.18.73

Verš

tatas tat paramāścaryaṁ
vīkṣya vyavasitaṁ mayā
mahāpuruṣa-pūjāyāḥ
siddhiḥ kāpy ānuṣaṅgiṇī

Synonyma

tataḥ — poté; tat — ten; parama-āścaryam — velký div; vīkṣya — vidící; vyavasitam — bylo usouzeno; mayā — mnou; mahā-puruṣa — Pána Viṣṇua; pūjāyāḥ — uctívání; siddhiḥ — výsledek; kāpi — nějaký; ānuṣaṅgiṇī — druhotný.

Překlad

Má drahá matko, když jsem viděl, že všech čtyřicet devět synů žije, byl jsem ohromen. Usoudil jsem, že to je druhotný výsledek tvé oddané služby, kterou jsi náležitě uctívala Pána Viṣṇua.

Význam

Toho, kdo uctívá Pána Viṣṇua, nic příliš neudiví. Taková je skutečnost. V Bhagavad-gītě (18.78) je řečeno:

yatra yogeśvaraḥ kṛṣṇo
yatra pārtho dhanur-dharaḥ
tatra śrīr vijayo bhūtir
dhruvā nītir matir mama

“Všude, kde je Kṛṣṇa, Pán veškeré mystiky, a Arjuna, nejlepší lučištník, tam bude zajisté také bohatství, vítězství, neobyčejná moc a mravnost. To je můj názor.” Yogeśvara je Nejvyšší Osobnost Božství, Pán veškeré mystické yogy, který může dělat cokoliv chce. To je všemohoucnost Nejvyššího Pána. Toho, kdo těší Nejvyššího Pána, neohromí žádný čin. Pro takového oddaného není nic nemožné.

6.18.74

Verš

ārādhanaṁ bhagavata
īhamānā nirāśiṣaḥ
ye tu necchanty api paraṁ
te svārtha-kuśalāḥ smṛtāḥ

Synonyma

ārādhanam — uctívání; bhagavataḥ — Nejvyšší Osobnosti Božství; īhamānāḥ — zajímající se o; nirāśiṣaḥ — bez hmotných tužeb; ye — ti, kdo; tu — vskutku; na icchanti — nepřejí si; api — dokonce; param — osvobození; te — oni; sva-artha — ve svém vlastním zájmu; kuśalāḥ — zkušené; smṛtāḥ — jsou považováni za.

Překlad

Přestože ti, kdo se zajímají pouze o uctívání Nejvyšší Osobnosti Božství, nechtějí od Pána nic hmotného — a dokonce ani osvobození — Pán Kṛṣṇa plní všechny jejich touhy.

Význam

Když Dhruva Mahārāja spatřil Pána Viṣṇua, nechtěl od Něho přijmout žádné požehnání, protože byl pohledem na Něho dokonale uspokojen. Pán je ale tak laskavý, že ho povýšil na Dhruvaloku, nejlepší planetu ve vesmíru, jelikož na počátku si Dhruva Mahārāja přál mít království větší než jeho otec. Śāstra proto říká:

akāmaḥ sarva-kāmo vā
mokṣa-kāma udāra-dhīḥ
tīvreṇa bhakti-yogena
yajeta puruṣaṁ param

“Člověk, který má větší inteligenci — ať už nemá žádnou hmotnou touhu, je plný hmotných tužeb nebo touží po osvobození — musí všemi prostředky uctívat svrchovaný celek, Osobnost Božství.” (Bhāg. 2.3.10) Člověk se má plně zaměstnat oddanou službou. Pak i když po ničem netouží, pouhé uctívání Pána mu může zajistit splnění všech tužeb, které dříve měl. Skutečný oddaný netouží ani po osvobození (anyābhilāṣitā-śūnyam). Pán však splní jeho touhu tím, že mu udělí bohatství, které nikdy nepodlehne zkáze. Bohatství karmīho podléhá zániku, ale bohatství oddaného nikdy. S tím, jak oddaný zvětšuje svou oddanou službu Pánu, je čím dál bohatší.

6.18.75

Verš

ārādhyātma-pradaṁ devaṁ
svātmānaṁ jagad-īśvaram
ko vṛṇīta guṇa-sparśaṁ
budhaḥ syān narake ’pi yat

Synonyma

ārādhya — po uctívání; ātma-pradam — který dává Sebe; devam — Pána; sva-ātmānam — nejdražšího; jagat-īśvaram — Pána vesmíru; kaḥ — co; vṛṇīta — zvolil by; guṇa-sparśam — hmotné štěstí; budhaḥ — inteligentní člověk; syāt — je; narake — v pekle; api — dokonce; yat — které.

Překlad

Konečným cílem všech tužeb je stát se služebníkem Nejvyšší Osobnosti Božství. Slouží-li inteligentní člověk nejdražšímu Pánu, který dává Svým oddaným Sám Sebe, jak by mohl toužit po hmotném štěstí, které lze získat i v pekle?

Význam

Inteligentní člověk se nikdy nebude chtít stát oddaným proto, aby dosáhl hmotného štěstí. To je test oddaného. Śrī Caitanya Mahāprabhu učí:

na dhanaṁ na janaṁ na sundarīṁ
kavitāṁ vā jagad-īśa kāmaye
mama janmani janmanīśvare
bhavatād bhaktir ahaitukī tvayi

“Ó všemocný Pane! Nechci hromadit bohatství, nechci si užívat krásných žen a nechci mít ani mnoho stoupenců. Toužím jen po bezpříčinné oddané službě Tobě zrození za zrozením.” Čistý oddaný nikdy nežádá Pána o hmotné štěstí v podobě bohatství, stoupenců, vhodné manželky, a dokonce ani mukti. Pán ovšem slibuje: yoga-kṣemaṁ vahāmy aham—“Sám od Sebe mu přináším vše, co potřebuje k tomu, aby Mi mohl sloužit.”

6.18.76

Verš

tad idaṁ mama daurjanyaṁ
bāliśasya mahīyasi
kṣantum arhasi mātas tvaṁ
diṣṭyā garbho mṛtotthitaḥ

Synonyma

tat — to; idam — tento; mama — můj; daurjanyam — zlý skutek; bāliśasya — hlupáka; mahīyasi — ó nejlepší z žen; kṣantum arhasi — prosím promiň; mātaḥ — ó matko; tvam — ty; diṣṭyā — přízní osudu; garbhaḥ — dítě v lůně; mṛta — zabité; utthitaḥ — obživlo.

Překlad

Ó má matko, nejlepší ze všech žen, jsem hlupák. Promiň mi, prosím, všechny přestupky, kterých jsem se dopustil. Tvých čtyřicet devět synů se narodilo nezraněných v důsledku tvé oddané služby. Jako nepřítel jsem je rozsekal na kusy, ale díky tvé vznešené oddané službě nezemřeli.

6.18.77

Verš

śrī-śuka uvāca
indras tayābhyanujñātaḥ
śuddha-bhāvena tuṣṭayā
marudbhiḥ saha tāṁ natvā
jagāma tri-divaṁ prabhuḥ

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī pravil; indraḥ — Indra; tayā — jí; abhyanujñātaḥ — se svolením; śuddha-bhāvena — dobrým chováním; tuṣṭayā — uspokojenou; marudbhiḥ saha — s Maruty; tām — jí; natvā — když se poklonil; jagāma — odebral se; tri-divam — na nebeské planety; prabhuḥ — Pán.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Indrovo dobré chování Diti zcela uspokojilo. Indra pak své tetě projevil úctu mnohonásobnými poklonami a s jejím svolením se i se svými bratry Maruty odebral na nebeské planety.

6.18.78

Verš

evaṁ te sarvam ākhyātaṁ
yan māṁ tvaṁ paripṛcchasi
maṅgalaṁ marutāṁ janma
kiṁ bhūyaḥ kathayāmi te

Synonyma

evam — takto; te — tobě; sarvam — vše; ākhyātam — vyprávěné; yat — co; mām — mě; tvam — ty; paripṛcchasi — ptal ses; maṅgalam — příznivé; marutām — Marutů; janma — zrození; kim — co; bhūyaḥ — dále; kathayāmi — mám říci; te — tobě.

Překlad

Můj milý králi Parīkṣite, na otázky, které jsi mi položil, jsem odpověděl co možná nejdůkladněji; zvláště co se týče tohoto čistého, příznivého vyprávění o Marutech. Nyní se mě můžeš dále ptát a já ti vysvětlím víc.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k osmnácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Diti přísahá, že zabije krále Indru”.

KAPITOLA DEVATENÁCTÁ

Vykonávání obřadu jménem Puṁsavana

6.19.1

Verš

śrī-rājovāca
vrataṁ puṁsavanaṁ brahman
bhavatā yad udīritam
tasya veditum icchāmi
yena viṣṇuḥ prasīdati

Synonyma

śrī-rājā uvāca — Mahārāja Parīkṣit řekl; vratam — slib; puṁsavanam — zvaný puṁsavana; brahman — ó brāhmaṇo; bhavatā — tebou; yat — který; udīritam — byl zmíněný; tasya — toho; veditum — vědět; icchāmi — přeji si; yena — kterým; viṣṇuḥ — Pán Viṣṇu; prasīdati — je potěšen.

Překlad

Mahārāja Parīkṣit řekl: Můj drahý pane, mluvil jsi o slibu zvaném puṁsavana. Nyní si o něm přeji slyšet podrobnosti, protože vím, že jeho dodržováním může člověk potěšit Nejvyššího Pána, Viṣṇua.

6.19.2-3

Verš

śrī-śuka uvāca
śukle mārgaśire pakṣe
yoṣid bhartur anujñayā
ārabheta vratam idaṁ
sārva-kāmikam āditaḥ

niśamya marutāṁ janma
brāhmaṇān anumantrya ca
snātvā śukla-datī śukle
vasītālaṅkṛtāmbare
pūjayet prātarāśāt prāg
bhagavantaṁ śriyā saha

Synonyma

śrī-śukaḥ uvāca — Śrī Śukadeva Gosvāmī řekl; śukle — jasných; mārgaśire — listopad-prosinec; pakṣe — během čtrnácti dnů; yoṣit — žena; bhartuḥ — manžela; anujñayā — se svolením; ārabheta — má začít; vratam — slib; idam — tento; sārva-kāmikam — který splní všechna přání; āditaḥ — od prvního dne; niśamya — naslouchající; marutām — Marutů; janma — zrození; brāhmaṇān — brāhmaṇů; anumantrya — přijímající pokyn od; ca — a; snātvā — koupající se; śukla-datī — s vyčištěnými zuby; śukle — bílé; vasīta — má si obléci; alaṅkṛtā — s ozdobami; ambare — šaty; pūjayet — má uctívat; prātaḥ-āśāt prāk — před snídaní; bhagavantam — Nejvyšší Osobnost Božství; śriyā saha — s bohyní štěstí.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī řekl: Prvního dne jasných čtrnácti dnů v měsíci Agrahāyaṇa (listopad-prosinec) má žena podle pokynů svého manžela začít vykonávat tuto usměrněnou oddanou službu se slibem askeze, neboť tak se mohou splnit všechna její přání. Nežli začne uctívat Pána Viṣṇua, má naslouchat příběhu o zrození Marutů. V souladu s pokyny kvalifikovaných brāhmaṇů si má ráno vyčistit zuby, vykoupat se, obléci si bílé šaty, ozdobit se a před snídaní uctívat Pána Viṣṇua a Lakṣmī.

6.19.4

Verš

alaṁ te nirapekṣāya
pūrṇa-kāma namo ’stu te
mahāvibhūti-pataye
namaḥ sakala-siddhaye

Synonyma

alam — dostatečně; te — Tobě; nirapekṣāya — netečnému; pūrṇa-kāma — ó Pane, Jehož touha se vždy splní; namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; te — Tobě; mahā-vibhūti — Lakṣmī; pataye — manželovi; namaḥ — poklony; sakala-siddhaye — vládci všech mystických dokonalostí.

Překlad

(Poté se má modlit k Pánu:) Můj milý Pane, v plné míře oplýváš bohatstvím všeho druhu, ale já Tě o ně nežádám; jen Ti skládám uctivé poklony. Jsi manželem a Pánem Lakṣmīdevī, bohyně štěstí, která vlastní všechno bohatství. Jsi tedy vládcem veškeré mystické yogy, a já se Ti klaním.

Význam

Oddaný ví, jak ocenit Nejvyšší Osobnost Božství.

oṁ pūrṇam adaḥ pūrṇam idaṁ
pūrṇāt pūrṇam udacyate
pūrṇasya pūrṇam ādāya
pūrṇam evāvaśiṣyate

“Svrchovaný Pán, Osobnost Božství, je dokonalý a úplný. Jelikož je naprosto dokonalý, všechny emanace z Něho — jako například tento fenomenální svět — jsou dokonale vybaveny jako úplné celky. Vše, co je vytvořené z úplného celku, je samo o sobě také úplné. Jelikož je Pán úplným celkem, zůstává v dokonalé rovnováze, třebaže z Něho emanuje tolik úplných jednotek.” Proto je třeba přijmout útočiště u Nejvyšší Osobnosti Božství. Nejvyšší Pán, který je úplný, dodá vše, co bude oddaný potřebovat (teṣāṁ nityābhiyuktānāṁ yoga-kṣemaṁ vahāmy aham). Čistý oddaný proto Pána nikdy o nic nežádá. Jen Mu skládá uctivé poklony a Pán je připravený přijmout vše, co oddaný dokáže obstarat pro Jeho uctívání; dokonce i lístek, květinu, ovoce či vodu (patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyam). Není nutné vynakládat nepřirozené úsilí. Lépe je žít jednoduše a s uctivými poklonami Pánu nabízet cokoliv, co dokážeme zajistit. Pán je plně schopen požehnat oddanému veškerým bohatstvím.

6.19.5

Verš

yathā tvaṁ kṛpayā bhūtyā
tejasā mahimaujasā
juṣṭa īśa guṇaiḥ sarvais
tato ’si bhagavān prabhuḥ

Synonyma

yathā — jako; tvam — Ty; kṛpayā — milostí; bhūtyā — bohatstvím; tejasā — mocí; mahima-ojasā — slávou a silou; juṣṭaḥ — oplývající; īśa — ó můj Pane; guṇaiḥ — transcendentálními vlastnostmi; sarvaiḥ — všemi; tataḥ — proto; asi — jsi; bhagavān — Nejvyšší Osobnost Božství; prabhuḥ — Pán.

Překlad

Ó můj Pane, jelikož oplýváš bezpříčinnou milostí, veškerým bohatstvím, veškerou mocí a veškerou slávou, silou a transcendentálními vlastnostmi, jsi Nejvyšší Osobností Božství, Pánem všech.

Význam

Slova tato 'si bhagavān prabhuḥ zde znamenají: “Proto jsi Nejvyšší Osobností Božství, Pánem všech.” Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, v plné míře oplývá všemi šesti vznešenými vlastnostmi a navíc je nesmírně laskavý ke Svému oddanému. I když je úplný Sám v Sobě, chce, aby se Mu všechny živé bytosti odevzdaly, a mohly Mu tak sloužit. To Ho uspokojuje. Třebaže je úplný Sám v Sobě, těší Ho, když Mu Jeho oddaný s oddaností obětuje lístek, květinu, ovoce či vodu (patraṁ puṣpaṁ phalaṁ toyam). Někdy Pán — jako dítě matky Yaśody — žádá Svého oddaného o jídlo, jako kdyby měl velký hlad. Někdy říká Svému oddanému ve snu, že Jeho chrám a zahrada jsou už velice staré a zanedbané a že se v nich necítí příliš dobře, a požádá ho tak, aby je opravil a zvelebil. Někdy je zahrabaný v zemi a žádá Svého oddaného, aby Ho vysvobodil, jako kdyby se nedokázal dostat ven Sám. Někdy Svého oddaného žádá, aby kázal Jeho slávu po celém světě, i když On jediný je plně schopen zhostit se tohoto úkolu. Přestože Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, oplývá veškerým majetkem a je soběstačný, spoléhá se na Své oddané. Vztah Pána a Jeho oddaných je tedy nesmírně důvěrný. Jedině oddaný dokáže vnímat, jak se Pán ve vykonání určité činnosti spoléhá na Svého oddaného, přestože je úplný Sám v Sobě. To je vysvětleno v Bhagavad-gītě (11.33), kde Pán říká Arjunovi: nimitta-mātraṁ bhava savyasācin — “Ó Arjuno, buď pouze nástrojem v boji.” Pán Kṛṣṇa mohl zvítězit v bitvě na Kurukṣetře Sám, ale přesto podnítil Svého oddaného Arjunu, aby bojoval a stal se příčinou vítězství. Śrī Caitanya Mahāprabhu měl také všechny schopnosti potřebné pro rozšíření Svého jména a poselství po celém světě, ale přesto se ve vykonání tohoto úkolu spolehl na Svého oddaného. Nejdůležitějším aspektem soběstačnosti Nejvyššího Pána — s ohledem na všechny tyto skutečnosti — je to, že se spoléhá na Své oddané. To se nazývá Jeho bezpříčinná milost. Oddaný, který prostřednictvím realizace vnímá tuto bezpříčinnou milost Nejvyšší Osobnosti Božství, dokáže pochopit postavení pána a služebníka.

6.19.6

Verš

viṣṇu-patni mahā-māye
mahāpuruṣa-lakṣaṇe
prīyethā me mahā-bhāge
loka-mātar namo ’stu te

Synonyma

viṣṇu-patni — ó manželko Pána Viṣṇua; mahā-māye — ó energie Pána Viṣṇua; mahā-puruṣa-lakṣaṇe — mající vlastnosti a bohatství Pána Viṣṇua; prīyethāḥ — prosím buď laskavá; me — ke mně; mahā-bhāge — ó bohyně štěstí; loka-mātaḥ — ó matko světa; namaḥ — poklony; astu — nechť jsou; te — tobě.

Překlad

(Po mnoha poklonách Pánu Viṣṇuovi se má oddaný s úctou poklonit matce Lakṣmī, bohyni štěstí, a modlit se následujícím způsobem:) Ó manželko Pána Viṣṇua, ó vnitřní energie Pána Viṣṇua, jsi stejně vznešená jako Samotný Pán Viṣṇu, protože máš všechny Jeho vlastnosti a bohatství. Ó bohyně štěstí, buď ke mně prosím laskavá. Ó matko celého světa, s úctou se ti klaním.

Význam

Pán má rozmanité energie (parāsya śaktir vividhaiva śrūyate). Matka Lakṣmī, bohyně štěstí, je energie, která je Mu velice drahá, a proto je zde oslovena mahā-māye. Slovo māyā znamená śakti. Pán Viṣṇu, Nejvyšší, nemůže projevit Svou moc všude bez Své hlavní energie. Je řečeno: śakti śaktimān abheda — síla a její vlastník se od sebe neliší. Matka Lakṣmī, bohyně štěstí, je tedy stálou společnicí Pána Viṣṇua; zůstávají trvale spolu. Člověk si nemůže doma udržovat Lakṣmī bez Pána Viṣṇua. Myslet si, že je to možné, je velice nebezpečné. Přechovávat Lakṣmī neboli bohatství Pána a nesloužit přitom Pánu je vždy nebezpečné, protože pak se Lakṣmī stává iluzorní energií. S Pánem Viṣṇuem je však Lakṣmī duchovní energie.

6.19.7

Verš

oṁ namo bhagavate mahā-puruṣāya mahānubhāvāya mahāvibhūti-pataye saha mahā-vibhūtibhir balim upaharāmīti; anenāhar-ahar mantreṇa viṣṇor āvāhanārghya-pādyopasparśana-snāna-vāsa-upavīta-vibhūṣaṇa-gandha-puṣpa-dhūpa-dīpopahārādy-upacārān susamā-hitopāharet.

Synonyma

oṁ — ó můj Pane; namaḥ — poklony; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství, v plné míře oplývající šesti vznešenými vlastnostmi; mahā-puruṣāya — nejlepšímu z poživatelů; mahā-anubhāvāya — nejmocnějšímu; mahā-vibhūti — bohyně štěstí; pataye — manželovi; saha — se; mahā-vibhūtibhiḥ — společníky; balim — dary; upaharāmi — nabízím; iti — takto; anena — touto; ahaḥ-ahaḥ — každý den; mantreṇa — mantrou; viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; āvāhana — vzývání; arghya-pādya-upasparśana — voda na umytí nohou, rukou a úst; snāna — voda na Jeho koupání; vāsa — šaty; upavīta — posvátná šňůra; vibhūṣaṇa — ozdoby; gandha — voňavky; puṣpa — květy; dhūpa — vonné tyčinky; dīpa — lampy; upahāra — dary; ādi — a tak dále; upacārān — dary pro uctívání; su-samāhitā — s velkou pozorností; upāharet — musí obětovat.

Překlad

“Můj Pane Viṣṇu, Jenž v plné míře oplýváš šesti vznešenými vlastnostmi, jsi nejlepší z poživatelů a nejmocnější ze všech. Ó manželi matky Lakṣmī, doprovázený mnoha společníky, jakým je například Viśvaksena, s úctou se Ti klaním. Obětuji Ti všechny předměty, jimiž jsi uctíván.” Oddaný má každý den velmi pozorně recitovat tuto mantru, když uctívá Pána Viṣṇua se vším příslušenstvím, jako je voda na umytí Jeho nohou, rukou a úst a voda na Jeho koupání. Musí Pánu obětovat různé dary používané k Jeho uctívání, jako jsou šaty, posvátná šňůra, ozdoby, voňavky, květy, vonné tyčinky a lampy.

Význam

Tato mantra je velice důležitá. Každý, kdo uctívá Božstva, by měl recitovat výše uvedenou mantru, začínající slovy oṁ namo bhagavate mahā-puruṣāya.

6.19.8

Verš

haviḥ-śeṣaṁ ca juhuyād
anale dvādaśāhutī
oṁ namo bhagavate mahā-puruṣāya
mahāvibhūti-pataye svāheti

Synonyma

haviḥ-śeṣam — zbytky obětiny; ca — a; juhuyāt — oddaný má obětovat; anale — do ohně; dvādaśa — dvanáct; āhutīḥ — obětiny; oṁ — ó můj Pane; namaḥ — poklony; bhagavate — Nejvyšší Osobnosti Božství; mahā-puruṣāya — nejvyššímu poživateli; mahā-vibhūti — bohyně štěstí; pataye — manželovi; svāhā — sláva; iti — takto.

Překlad

Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Po uctívání Pána všemi výše zmíněnými předměty má oddaný dvanáctkrát obětovat ghí do posvátného ohně a přitom recitovat mantru “oṁ namo bhagavate mahā-puruṣāya mahāvibhūti-pataye svāhā”.

6.19.9

Verš

śriyaṁ viṣṇuṁ ca varadāv
āśiṣāṁ prabhavāv ubhau
bhaktyā sampūjayen nityaṁ
yadīcchet sarva-sampadaḥ

Synonyma

śriyam — bohyni štěstí; viṣṇum — Pána Viṣṇua; ca — a; vara-dau — dárce požehnání; āśiṣām — požehnání; prabhavau — zdroje; ubhau — oba; bhaktyā — s oddaností; sampūjayet — má uctívat; nityam — každý den; yadi — jestliže; icchet — chce; sarva — veškeré; sampadaḥ — bohatství.

Překlad

Chce-li člověk získat veškeré bohatství, musí se každý den věnovat uctívání Pána Viṣṇua s Jeho manželkou, Lakṣmī. S velkou oddaností Ho má uctívat výše uvedenou metodou. Pán Viṣṇu a bohyně štěstí jsou nesmírně mocným párem. Jsou to dárci všech požehnání a zdroje všeho štěstí. Každý je proto povinen uctívat Lakṣmī-Nārāyaṇa.

Význam

Lakṣmī-Nārāyaṇa — Pán Viṣṇu a matka Lakṣmī — neustále sídlí v srdci každého (īśvaraḥ sarva-bhūtānāṁ hṛd-deśe 'rjuna tiṣṭhati). Neoddaní však nechápou, že Pán Viṣṇu se Svou věčnou manželkou Lakṣmī setrvává v srdcích všech živých bytostí, a proto nejsou obdařeni Viṣṇuovým bohatstvím. Lidé nemající zábrany někdy nazývají chudého člověka daridra-nārāyaṇem, “chudým Nārāyaṇem”. To je vrcholně nevědecké. Pán Viṣṇu a Lakṣmī vždy sídlí v srdci každého, ale to neznamená, že každý je Nārāyaṇa; zvláště ne ti, kdo jsou chudí. Používat tento termín ve spojení s Nārāyaṇem je nanejvýš odporné. Nārāyaṇa nikdy nezchudne, a proto Ho nelze nikdy nazvat daridra-nārāyaṇa. I když je nepochybné, že sídlí v srdci každého, není chudý ani zámožný. Jedině lidé, kteří nemají žádné zábrany a neznají Jeho bohatství, se Ho snaží poznamenat chudobou.

6.19.10

Verš

praṇamed daṇḍavad bhūmau
bhakti-prahveṇa cetasā
daśa-vāraṁ japen mantraṁ
tataḥ stotram udīrayet

Synonyma

praṇamet — má vzdát poklony; daṇḍa-vat — jako tyč; bhūmau — na zem; bhakti — prostřednictvím oddanosti; prahveṇa — s pokornou; cetasā — myslí; daśa-vāram — desetkrát; japet — má pronést; mantram — mantru; tataḥ — potom; stotram — modlitbu; udīrayet — má recitovat.

Překlad

Člověk má Pánu vzdávat poklony s myslí pokornou díky oddanosti. Má desetkrát zopakovat výše uvedenou mantru a přitom skládat daṇḍavaty padnutím na zem jako tyč. Poté má přednést následující modlitbu.

6.19.11

Verš

yuvāṁ tu viśvasya vibhū
jagataḥ kāraṇaṁ param
iyaṁ hi prakṛtiḥ sūkṣmā
māyā-śaktir duratyayā

Synonyma

yuvām — vy oba; tu — vskutku; viśvasya — vesmíru; vibhū — majitelé; jagataḥ — vesmíru; kāraṇam — příčina; param — nejvyšší; iyam — tato; hi — jistě; prakṛtiḥ — energie; sūkṣmā — obtížné pochopit; māyā-śaktiḥ — vnitřní energie; duratyayā — obtížné překonat.

Překlad

Můj Pane Viṣṇu a matko Lakṣmī, bohyně štěstí, jste majiteli celého stvoření a navíc také jeho příčinou. Matce Lakṣmī je nesmírně těžké porozumět, protože má takovou moc, že je obtížné se dostat z jejího dosahu. Matka Lakṣmī má v hmotném světě podobu vnější energie, ale ve skutečnosti je vždy vnitřní energií Pána.

6.19.12

Verš

tasyā adhīśvaraḥ sākṣāt
tvam eva puruṣaḥ paraḥ
tvaṁ sarva-yajña ijyeyaṁ
kriyeyaṁ phala-bhug bhavān

Synonyma

tasyāḥ — její; adhīśvaraḥ — vládce; sākṣāt — přímo; tvam — Ty; eva — jistě; puruṣaḥ — osoba; paraḥ — nejvyšší; tvam — Ty; sarva-yajñaḥ — zosobnění oběti; ijyā — uctívání; iyam — tato (Lakṣmī); kriyā — činnosti; iyam — tento; phala-bhuk — poživatel plodů; bhavān — Ty.

Překlad

Můj Pane, jsi vládcem energie, a proto jsi Nejvyšší Osobou. Jsi zosobněná oběť (yajña). Lakṣmī, ztělesnění duchovních činností, je původní podobou uctívání, které je Ti nabízené, zatímco Ty jsi poživatel všech obětí.

6.19.13

Verš

guṇa-vyaktir iyaṁ devī
vyañjako guṇa-bhug bhavān
tvaṁ hi sarva-śarīry ātmā
śrīḥ śarīrendriyāśayāḥ
nāma-rūpe bhagavatī
pratyayas tvam apāśrayaḥ

Synonyma

guṇa-vyaktiḥ — studnice vlastností; iyam — tato; devī — bohyně; vyañjakaḥ — ten, kdo projevuje; guṇa-bhuk — ten, kdo si užívá vlastností; bhavān — Ty; tvam — Ty; hi — vskutku; sarva-śarīrī ātmā — Nadduše všech živých bytostí; śrīḥ — bohyně štěstí; śarīra — tělo; indriya — smysly; āśayāḥ — a mysl; nāma — jméno; rūpe — a podoba; bhagavatī — Lakṣmī; pratyayaḥ — příčina projevení; tvam — Ty; apāśrayaḥ — záštita.

Překlad

Matka Lakṣmī, která je přítomná zde, je studnicí všech duchovních vlastností, zatímco Ty všechny tyto vlastnosti projevuješ a užíváš si jich. Ty jsi skutečným poživatelem všeho. Žiješ jako Nadduše všech živých bytostí a bohyně štěstí je podobou jejich těl, smyslů a myslí. Má také svaté jméno a podobu, zatímco Ty jsi záštitou všech takových jmen a podob a příčinou jejich projevení.

Význam

Madhvācārya, ācārya Tattvavādīch, vysvětluje tento verš následujícím způsobem: “O Viṣṇuovi je zde řečeno, že je zosobněnou yajñou, a o matce Lakṣmī, že ztělesňuje duchovní činnosti a je původní podobou uctívání. Společně představují duchovní činnosti a Nadduši všech yajñí. Pán Viṣṇu je Nadduší dokonce i Lakṣmīdevī, ale nikdo nemůže být Nadduší Pána Viṣṇua, neboť On Samotný je duchovní Nadduší všech.”

Podle Madhvācāryi existují dva faktory neboli dvě tattvy, z nichž jedna je nezávislá a druhá závislá. První tattvou je Nejvyšší Pán, Viṣṇu, a druhou je jīva-tattva. Lakṣmīdevī závisí na Pánu Viṣṇuovi, a jako taková je někdy započítávána mezi jīvy. Gauḍīya-vaiṣṇavové ovšem popisují Lakṣmīdevī v souladu s následujícími dvěma verši z Prameya-ratnāvalī od Baladeva Vidyābhūṣaṇy. První verš je citát z Viṣṇu Purāṇy.

nityaiva sā jagan-mātā
viṣṇoḥ śrīr anapāyinī
yathā sarva-gato viṣṇus
tathaiveyaṁ dvijottama

viṣṇoḥ syuḥ śaktayas tisras
tāsu yā kīrtitā parā
saiva śrīs tad-abhinneti
prāha śiṣyān prabhur mahān

“Ó nejlepší z brāhmaṇů, Lakṣmījī je stálou společnicí Nejvyšší Osobnosti Božství, Viṣṇua, a proto je zvána anapāyinī. Je matkou všeho stvoření. Stejně jako je všeprostupující Pán Viṣṇu, je všeprostupující i Jeho duchovní energie, matka Lakṣmī.’ Pán Viṣṇu má tři základní energie—vnitřní, vnější a okrajovou. Śrī Caitanya Mahāprabhu uznává parā-śakti, duchovní energii Pána, za totožnou s Pánem. I ona je proto zahrnuta do nezávislé viṣṇu-tattvy.”

V komentáři k Prameya-ratnāvalī zvaném Kānti-mālā je řečeno: nanu kvacit nitya-mukta-jīvatvaṁ lakṣmyāḥ svīkṛtaṁ, tatrāha, — prāheti. nityaiveti padye sarva-vyāpti-kathanena kalā-kāṣṭhety ādi-padya-dvaye, śuddho 'pīty uktā ca mahāprabhunā sva-śiṣyān prati lakṣmyā bhagavad-advaitam upadiṣṭam. kvacid yat tasyās tu dvaitam uktaṁ, tat tu tad-āviṣṭa-nitya-mukta-jīvam ādāya saṅgatamas tu. “I když některé autoritativní vaiṣṇavské učednické posloupnosti započítávají bohyni štěstí mezi věčně osvobozené živé bytosti (jīvy) na Vaikuṇṭě, Śrī Caitanya Mahāprabhu v souladu s výrokem Viṣṇu Purāṇy označil Lakṣmī za totožnou s viṣṇu-tattvou. Správný závěr je takový, že popisy Lakṣmī jako lišící se od Viṣṇua se týkají situace, kdy je nějaká věčně osvobozená živá bytost obdařena vlastnostmi Lakṣmī; nevztahují se na matku Lakṣmī coby věčnou choť Pána Viṣṇua.”

6.19.14

Verš

yathā yuvāṁ tri-lokasya
varadau parameṣṭhinau
tathā ma uttamaśloka
santu satyā mahāśiṣaḥ

Synonyma

yathā — jelikož; yuvām — vy oba; tri-lokasya — tří světů; vara-dau — dárci požehnání; parame-ṣṭhinau — nejvyšší vládci; tathā — proto; me — moje; uttama-śloka — ó Pane, který jsi opěvován vznešenými verši; santu — kéž se stanou; satyāḥ — splněné; mahā-āśiṣaḥ — velké touhy.

Překlad

Oba jste nejvyššími vládci a dobrodinci tří světů. Kéž se proto Tvou milostí, můj Pane, Uttamaśloko, splní mé touhy.

6.19.15

Verš

ity abhiṣṭūya varadaṁ
śrīnivāsaṁ śriyā saha
tan niḥsāryopaharaṇaṁ
dattvācamanam arcayet

Synonyma

iti — takto; abhiṣṭūya — přednášející modlitby; vara-dam — který udílí požehnání; śrī-nivāsam — Pánu Viṣṇuovi, sídlu bohyně štěstí; śriyā saha — s Lakṣmī; tat — potom; niḥsārya — odklízející; upaharaṇam — předměty pro uctívání; dattvā — po obětování; ācamanam — vodu na umytí rukou a úst; arcayet — má uctívat.

Překlad

Śrī Śukadeva Gosvāmī pokračoval: Takto má člověk uctívat Pána Viṣṇua, známého jako Śrīnivāsa, společně s matkou Lakṣmī, bohyní štěstí, přednášením modliteb podle výše zmíněného postupu. Po odklizení všech předmětů pro uctívání jim má nabídnout vodu na umytí jejich rukou a úst a pak znovu začít s uctíváním.

6.19.16

Verš

tataḥ stuvīta stotreṇa
bhakti-prahveṇa cetasā
yajñocchiṣṭam avaghrāya
punar abhyarcayed dharim

Synonyma

tataḥ — potom; stuvīta — má chválit; stotreṇa — modlitbami; bhakti — s oddaností; prahveṇa — s pokornou; cetasā — myslí; yajña-ucchiṣṭam — zbytky z oběti; avaghrāya — když si přivoní k; punaḥ — opět; abhyarcayet — má uctívat; harim — Pána Viṣṇua.

Překlad

S oddaností a pokorou má poté Pánovi a matce Lakṣmī přednášet modlitby. Pak si má přivonět ke zbytkům obětovaného jídla a potom Pána a Lakṣmījī znovu uctívat.

6.19.17

Verš

patiṁ ca parayā bhaktyā
mahāpuruṣa-cetasā
priyais tais tair upanamet
prema-śīlaḥ svayaṁ patiḥ
bibhṛyāt sarva-karmāṇi
patnyā uccāvacāni ca

Synonyma

patim — manžela; ca — a; parayā — s nejvyšší; bhaktyā — oddaností; mahā-puruṣa-cetasā — přijímající za Nejvyšší Osobu; priyaiḥ — drahé; taiḥ taiḥ — těmi (dary); upanamet — má uctívat; prema-śīlaḥ — milující; svayam — on sám; patiḥ — manžel; bibhṛyāt — má vykonávat; sarva-karmāṇi — všechny činnosti; patnyāḥ — manželky; ucca-avacāni — vysoké a nízké; ca — také.

Překlad

Žena má považovat svého muže za zástupce Nejvyšší Osoby a s čistou oddaností ho uctívat nabízením prasādam. Manžel, jenž je se svou ženou velice spokojený, se má věnovat rodinným záležitostem.

Význam

Rodinný vztah mezi manželi má být ustanovený duchovním způsobem, podle výše uvedeného procesu.

6.19.18

Verš

kṛtam ekatareṇāpi
dam-patyor ubhayor api
patnyāṁ kuryād anarhāyāṁ
patir etat samāhitaḥ

Synonyma

kṛtam — vykonávané; ekatareṇa — jedním; api — dokonce; dam-patyoḥ — manželů; ubhayoḥ — obou; api — přesto; patnyām — když manželka; kuryāt — on má vykonávat; anarhāyām — nemůže; patiḥ — manžel; etat — toto; samāhitaḥ — s pozorností.

Překlad

Stačí, aby tuto oddanou službu vykonával jen jeden z manželů, a díky jejich dobrému vztahu budou výsledek sdílet oba. Nemůže-li se tedy tomuto procesu věnovat manželka, má ho pozorně vykonávat manžel, a věrná žena bude mít na výsledku svůj podíl.

Význam

Vztah mezi manželi je pevně ustanovený, je-li žena věrná a její manžel upřímný. Pak dokonce i v případě, že manželka — která je slabší — nemůže vykonávat oddanou službu se svým mužem, bude přesto sdílet polovinu jeho činností, je-li upřímná a počestná.

6.19.19-20

Verš

viṣṇor vratam idaṁ bibhran
na vihanyāt kathañcana
viprān striyo vīravatīḥ
srag-gandha-bali-maṇḍanaiḥ

arced ahar-ahar bhaktyā
devaṁ niyamam āsthitā
udvāsya devaṁ sve dhāmni
tan-niveditam agrataḥ
adyād ātma-viśuddhy-arthaṁ
sarva-kāma-samṛddhaye

Synonyma

viṣṇoḥ — Pána Viṣṇua; vratam — slib; idam — tento; bibhrat — vykonávající; na — ne; vihanyāt — má porušit; kathañcana — z jakéhokoliv důvodu; viprān — brāhmaṇy; striyaḥ — ženy; vīra-vatīḥ — které mají manžely a syny; srak — girlandami; gandha — santálem; bali — obětovaným jídlem; maṇḍanaiḥ — a ozdobami; arcet — má uctívat; ahaḥ-ahaḥ — každý den; bhaktyā — s oddaností; devam — Pána Viṣṇua; niyamam — usměrňující zásady; āsthitā — následující; udvāsya — umísťující; devam — Pána; sve — na Jeho vlastní; dhāmni — místo pro odpočinek; tat — Jemu; niveditam — co bylo obětováno; agrataḥ — poté, co nejprve rozdá ostatním; adyāt — má jíst; ātma-viśuddhi-artham — pro své očištění; sarva-kāma — všech tužeb; samṛddhaye — pro splnění.

Překlad

Manželka má přijmout tento slib oddané služby zvaný viṣṇu-vrata a neodchýlit se od jeho plnění pod záminkou, že se zaměstná něčím jiným. Nabízením zbytků prasādam, květinových girland, santálové pasty a ozdob má denně uctívat brāhmaṇy a ženy, které poklidně žijí se svými manžely a dětmi. Každý den musí s velkou oddaností dodržovat usměrňující zásady uctívání Pána Viṣṇua. Poté má být Pán Viṣṇu uložen do Své postele a oddaný má přijmout prasādam. Takto se oba manželé očistí a splní se jim všechna přání.

6.19.21

Verš

etena pūjā-vidhinā
māsān dvādaśa hāyanam
nītvāthoparamet sādhvī
kārtike carame ’hani

Synonyma

etena — tímto; pūjā-vidhinā — usměrněným uctíváním; māsān dvādaśa — dvanáct měsíců; hāyanam — rok; nītvā — poté, co uplyne; atha — pak; uparamet — má se postit; sādhvī — počestná manželka; kārtike — v Kārtiku; carame ahani — poslední den.

Překlad

Počestná manželka musí vykonávat takovou oddanou službu po celý jeden rok. Po jeho uplynutí se má postit v den, kdy je úplněk měsíce Kārtika (říjen-listopad).

6.19.22

Verš

śvo-bhūte ’pa upaspṛśya
kṛṣṇam abhyarcya pūrvavat
payaḥ-śṛtena juhuyāc
caruṇā saha sarpiṣā
pāka-yajña-vidhānena
dvādaśaivāhutīḥ patiḥ

Synonyma

śvaḥ-bhūte — následující ráno; apaḥ — voda; upaspṛśya — ve styku s; kṛṣṇam — Pána Kṛṣṇu; abhyarcya — uctívající; pūrva-vat — jako dříve; payaḥ-śṛtena — s vařeným mlékem; juhuyāt — má obětovat; caruṇā — s obětinou sladké rýže; saha — s; sarpiṣā — ghí; pāka-yajña-vidhānena — podle příkazů Gṛhya-sūter; dvādaśa — dvanáct; eva — vskutku; āhutīḥ — obětin; patiḥ — manžel.

Překlad

Ráno následujícího dne je třeba se umýt a po obvyklém uctívání Pána Kṛṣṇy uvařit tak, jak se vaří na festivaly, podle pokynů uvedených v Gṛhya-sūtrách. Sladkou rýži je třeba uvařit s ghí a s tímto pokrmem má manžel dvanáctkrát nabídnout obětiny do ohně.

6.19.23

Verš

āśiṣaḥ śirasādāya
dvijaiḥ prītaiḥ samīritāḥ
praṇamya śirasā bhaktyā
bhuñjīta tad-anujñayā

Synonyma

āśiṣaḥ — požehnání; śirasā — hlavou; ādāya — přijímající; dvijaiḥ — brāhmaṇy; prītaiḥ — kteří jsou potěšeni; samīritāḥ — vyslovená; praṇamya — poté, co složí poklony; śirasā — hlavou; bhaktyā — s oddaností; bhuñjīta — má jíst; tat-anujñayā — s jejich svolením.

Překlad

Poté má uspokojit brāhmaṇy. Když mu spokojení brāhmaṇové udělí svá požehnání, má jim oddaně složit uctivé poklony a s jejich svolením přijmout prasādam.

6.19.24

Verš

ācāryam agrataḥ kṛtvā
vāg-yataḥ saha bandhubhiḥ
dadyāt patnyai caroḥ śeṣaṁ
suprajāstvaṁ susaubhagam

Synonyma

ācāryam — ācāryu; agrataḥ — ze všeho nejdříve; kṛtvā — náležitě přijímající; vāk-yataḥ — ovládající řeč; saha — s; bandhubhiḥ — přáteli a příbuznými; dadyāt — má dát; patnyai — manželce; caroḥ — obětované sladké rýže; śeṣam — zbytek; su-prajāstvam — který zaručuje dobré potomstvo; su-saubhagam — který zaručuje šťastnou budoucnost.

Překlad

Před přijetím jídla musí manžel nejprve pohodlně usadit ācāryu, gurua. Společně se svými příbuznými a přáteli má ovládnout řeč a nabídnout mu prasādam. Pak má manželka sníst zbytky obětované sladké rýže, která byla vařena s ghí. Přijetí těchto zbytků zaručuje narození učeného, oddaného syna a veškeré štěstí.

6.19.25

Verš

etac caritvā vidhivad vrataṁ vibhor
abhīpsitārthaṁ labhate pumān iha
strī caitad āsthāya labheta saubhagaṁ
śriyaṁ prajāṁ jīva-patiṁ yaśo gṛham

Synonyma

etat — tento; caritvā — vykonávající; vidhi-vat — podle příkazů śāster; vratam — slib; vibhoḥ — od Pána; abhīpsita — vytoužený; artham — cíl; labhate — získá; pumān — muž; iha — v tomto životě; strī — žena; ca — a; etat — tento; āsthāya — vykonávající; labheta — může získat; saubhagam — štěstí; śriyam — bohatství; prajām — potomstvo; jīva-patim — manžela, který bude mít dlouhý život; yaśaḥ — dobrou pověst; gṛham — domov.

Překlad

Pokud muž dokončí tento slib či obřad podle popisu śāster, bude moci ještě v tomto životě získat od Pána všechna požehnání, po kterých touží. Manželka, jež vykonává tento obřad, získá štěstí, bohatství, syny, manžela, který bude dlouho žít, dobrou pověst a spokojený domov.

Význam

V Bengálsku je dodnes považována za šťastlivou žena, která žije se svým manželem po dlouhou dobu. Ženy si obvykle přejí dobrého manžela, děti a domov, prosperitu, bohatství a tak dále. Jak oznamuje tento verš, žena i muž získají všechna tato vytoužená požehnání od Nejvyšší Osobnosti Božství. Díky vykonávání tohoto konkrétního druhu slibu (vrata) tak budou muž i žena, kteří si jsou vědomi Kṛṣṇy, v tomto hmotném světě šťastní a díky svému vědomí Kṛṣṇy dosáhnou duchovního světa.

6.19.26-28

Verš

kanyā ca vindeta samagra-lakṣaṇaṁ
patiṁ tv avīrā hata-kilbiṣāṁ gatim
mṛta-prajā jīva-sutā dhaneśvarī
sudurbhagā subhagā rūpam agryam

vinded virūpā virujā vimucyate
ya āmayāvīndriya-kalya-deham
etat paṭhann abhyudaye ca karmaṇy
ananta-tṛptiḥ pitṛ-devatānām

tuṣṭāḥ prayacchanti samasta-kāmān
homāvasāne huta-bhuk śrī-hariś ca
rājan mahan marutāṁ janma puṇyaṁ
diter vrataṁ cābhihitaṁ mahat te

Synonyma

kanyā — svobodná dívka; ca — a; vindeta — může získat; samagralakṣaṇam — se všemi dobrými vlastnostmi; patim — manžela; tu — a; avīrā — žena bez manžela či syna; hata-kilbiṣām — prosté chyb; gatim — místo určení; mṛta-prajā — žena, jejíž děti zemřely; jīva-sutā — žena, jejíž dítě bude dlouho žít; dhana-īśvarī — která má bohatství; su-durbhagā — nešťastná; su-bhagā — šťastná; rūpam — krásu; agryam — jedinečnou; vindet — může získat; virūpā — ošklivá žena; virujā — nemoci; vimucyate — je zbaven; yaḥ — ten, kdo; āmayā-vī — nemocný člověk; indriya-kalya-deham — schopné tělo; etat — toto; paṭhan — recitující; abhyudaye ca karmaṇi — a při obětním obřadu, kdy jsou obětiny nabízeny předkům a polobohům; ananta — neomezené; tṛptiḥ — uspokojení; pitṛ-devatānām — předků a polobohů; tuṣṭāḥ — potěšeni; prayacchanti — udělí; samasta — všechny; kāmān — touhy; homa-avasāne — na závěr obřadu; huta-bhuk — poživatel oběti; śrī-hariḥ — Pán Viṣṇu; ca — také; rājan — ó králi; mahat — vznešené; marutām — Marutů; janma — zrození; puṇyam — zbožné; diteḥ — Diti; vratam — slib; ca — také; abhihitam — vyložil; mahat — velký; te — tobě.

Překlad

Plní-li tento slib svobodná dívka, bude moci získat ideálního manžela. Vykonává-li tento obřad žena, která je avīrā — jež nemá manžela či syna — může být přemístěna do duchovního světa. Žena, jejíž děti po narození zemřely, může získat dítě, které bude dlouho žít, a být obdařena bohatstvím. Je-li žena nešťastná, čeká ji štěstí, a je-li ošklivá, zkrásní. Nemocný člověk se může dodržováním tohoto slibu zbavit své nemoci a mít tělo schopné práce. Recituje-li někdo toto vyprávění při obětování Pitům a polobohům — zvláště během obřadu śrāddha — polobozi a obyvatelé Pitṛloky s ním budou nesmírně spokojeni a splní mu všechna přání. Když člověk vykoná tento obřad, uspokojí tím Pána Viṣṇua a Jeho manželku, matku Lakṣmī, bohyni štěstí. Ó králi Parīkṣite, nyní jsem ti bezezbytku popsal, jak Diti vykonávala tento obřad a měla děti obdařené dobrými vlastnostmi — Maruty — a šťastný život. Snažil jsem se ti to vyložit, jak nejpodrobněji jsem mohl.

Význam

Takto končí Bhaktivedantovy výklady k devatenácté kapitole šestého zpěvu Śrīmad-Bhāgavatamu, nazvané “Vykonávání obřadu jménem Puṁsavana”.

KONEC ŠESTÉHO ZPĚVU

Táto kniha je určená na nekomerčné osobné použitie, nie je predávaná za odplatu slúži na vzdelávanie pravidelnú náboženskú prax hinduistov a/alebo záujemcov o hinduizmus, ktorých pravidelné štúdium posvätných textov súvisiacej literatúry patrí medzi základné náboženské obrady a rituály. V súlade s týmto bežným využitím tohto a súvisiacich diel, ktoré sú zdarma prístupné a distribuované po celom svete, vznikla aj táto digitálna verzia.

Autor knihy: A.C. Bhaktivedanta swami Prabhupada